# Euroopan unionin L 97/2022

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 97 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 65. vuosikerta24. maaliskuu 2022 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 97

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

65. vuosikerta24. maaliskuu 2022

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2022/448, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2021, toimenpiteistä SA.32014, SA.32015 ja SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN), jotka Italia on toteuttanut Siremarin ja sen ostajan Società Navigazione Sicilianan hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 4268)

   (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2022/448, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2021, toimenpiteistä SA.32014, SA.32015 ja SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN), jotka Italia on toteuttanut Siremarin ja sen ostajan Società Navigazione Sicilianan hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 4268)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 4268)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 24.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 97/1

---

Sisällysluettelo

| 1. | Menettely | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Tausta ja tutkinnan kohteena olevien toimenpiteiden kuvaus | 7 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Yleinen kehys | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Alkuperäiset sopimukset | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Alkuperäisten sopimusten jatkaminen | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Siremarin yksityistäminen ja uuden sopimuksen allekirjoittaminen | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.3

| 2.2 | Vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätösten kohteena olleet toimenpiteet | 9 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | Yksityiskohtainen kuvaus tämän päätöksen kohteena olevista toimenpiteistä | 9 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Valtion ja Siremarin välisen alkuperäisen sopimuksen jatkaminen | 9 |
| --- | --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Siremarille myönnetyn pelastamistuen sääntöjenvastainen jatkaminen | 12 |
| --- | --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Siremarin yksityistäminen, vastatakaus ja CdI:n pääoman korotus | 13 |
| --- | --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Uusi sopimus | 20 |
| --- | --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus | 22 |
| --- | --- | --- |

2.3.5

| 2.3.6 | Vuoden 2010 laissa säädetyt toimenpiteet | 22 |
| --- | --- | --- |

2.3.6

| 2.4 | Rikkomusmenettely nro 2007/4609 | 22 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 3. | Menettelyn aloittamisen ja laajentamisen syyt | 25 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Valtion ja Siremarin välisen alkuperäisen sopimuksen jatkaminen | 25 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Altmark-tuomion noudattaminen ja tuen olemassaolo | 25 |
| --- | --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Soveltuvuus sisämarkkinoille | 26 |
| --- | --- | --- |

3.1.2

| 3.2 | Siremarille myönnetyn pelastamistuen sääntöjenvastainen jatkaminen | 26 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Siremarin yksityistäminen, vastatakaus ja CdI:n pääoman korotus | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Siremarin yksityistäminen | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Vastatakaus | 27 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | CdI:n pääoman korotus | 27 |
| --- | --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Soveltuvuus sisämarkkinoille | 27 |
| --- | --- | --- |

3.3.4

| 3.4 | Italian valtion ja CdI:n välinen uusi sopimus | 27 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus | 28 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.6 | Vuoden 2010 laissa säädetyt toimenpiteet | 28 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 4. | Italian huomautukset | 28 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Julkisen palvelun velvoitteet ja kilpailuympäristö | 28 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Siremarille myönnetyn pelastamistuen mahdollisesti sääntöjenvastainen jatkaminen | 29 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Siremar-liiketoimintayksikön yksityistäminen | 30 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Menettelyn avoimuus ja syrjimättömyys | 30 |
| --- | --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Siremar-liiketoimintayksikköön kuulumattomien omaisuuserien myynti | 30 |
| --- | --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Siremar-liiketoimintayksikköön kuuluvien omaisuuserien liittäminen uuteen sopimukseen | 31 |
| --- | --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Riippumattoman asiantuntijan nimittäminen | 31 |
| --- | --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Menettelyn avoimuus | 31 |
| --- | --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Ensimmäinen ja toinen Ecorysin raportti | 31 |
| --- | --- | --- |

4.3.6

| 4.3.7 | Kansalliset oikeudenkäynnit ja lopullinen luovutus SNS:lle | 32 |
| --- | --- | --- |

4.3.7

| 4.4 | Uusi sopimus ja Altmark-kriteerien täyttyminen | 33 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | CIPE:n toimintaohjeessa vahvistettu 6,5 prosentin riskipreemio vuodesta 2010 alkaen | 33 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | Uusi sopimus ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen noudattaminen | 34 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | Vastatakaus | 34 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.8 | Kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus | 35 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.9 | Vuoden 2010 laissa säädetyt toimenpiteet | 35 |
| --- | --- | --- |

4.9

| 4.10 | Taloudellisen jatkuvuuden puuttuminen erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välillä | 36 |
| --- | --- | --- |

4.10

| 5. | Asianomaisten osapuolten huomautukset | 37 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin huomautukset | 37 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Rikkomusmenettely nro 2007/4609 | 37 |
| --- | --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Alkuperäisen sopimuksen jatkaminen | 37 |
| --- | --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | Siremarille myönnetyn pelastamistuen mahdollisesti sääntöjenvastainen jatkaminen | 38 |
| --- | --- | --- |

5.1.3

| 5.1.4 | Uusi sopimus | 39 |
| --- | --- | --- |

5.1.4

| 5.1.5 | Siremarin yksityistäminen ja vastatakaus | 39 |
| --- | --- | --- |

5.1.5

| 5.1.6 | Taloudellisen jatkuvuuden puuttuminen erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välillä | 40 |
| --- | --- | --- |

5.1.6

| 5.1.7 | Lisähuomautus vastatakausta koskevasta CdS:n päätöksestä | 41 |
| --- | --- | --- |

5.1.7

| 5.2 | SNS:n huomautukset | 41 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | Ensimmäinen huomautus | 41 |
| --- | --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Toinen huomautus | 41 |
| --- | --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Kolmas huomautus | 42 |
| --- | --- | --- |

5.2.3

| 5.3 | Pan Medin huomautukset | 43 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 5.4 | Grandi Navi Velocin huomautukset | 44 |
| --- | --- | --- |

5.4

| 5.5 | Liparin pormestarin lähettämä kirje | 45 |
| --- | --- | --- |

5.5

| 6. | Compagnia delle Isolen huomautukset | 45 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Ensimmäinen huomautus | 45 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | Toinen huomautus | 46 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.3 | Kolmas huomautus | 46 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 7. | Asianomaisten kommentteja ja huomautuksia koskevat Italian huomautukset | 47 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Arviointi | 47 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1 | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen olemassaolo | 47 |
| --- | --- | --- |

8.1

| 8.1.1 | Siremarin ja Italian välisen alkuperäisen sopimuksen jatkaminen | 48 |
| --- | --- | --- |

8.1.1

| 8.1.2 | Siremarille myönnetyn pelastamistuen sääntöjenvastainen jatkaminen | 50 |
| --- | --- | --- |

8.1.2

| 8.1.3 | Uuden sopimuksen myöntäminen SNS:lle yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön ja kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden kanssa, CdI:n pääoman korotus ja vastatakaus | 51 |
| --- | --- | --- |

8.1.3

| 8.1.4 | Vuoden 2010 laissa säädetyt toimenpiteet | 71 |
| --- | --- | --- |

8.1.4

| 8.1.5 | Päätelmä tuen olemassaolosta | 73 |
| --- | --- | --- |

8.1.5

| 8.2 | Tuen sääntöjenmukaisuus | 74 |
| --- | --- | --- |

8.2

| 8.3 | Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille | 74 |
| --- | --- | --- |

8.3

| 8.3.1 | Valtion ja Siremarin välisen alkuperäisen sopimuksen jatkaminen | 74 |
| --- | --- | --- |

8.3.1

| 8.3.2 | Siremarille myönnetyn pelastamistuen sääntöjenvastainen jatkaminen | 83 |
| --- | --- | --- |

8.3.2

| 8.3.3 | Yksityistämisprosessiin liittyvät verovapautukset | 84 |
| --- | --- | --- |

8.3.3

| 8.3.4 | Päätelmä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille | 84 |
| --- | --- | --- |

8.3.4

| 8.4 | Vastaus CdI:n huomautuksiin | 85 |
| --- | --- | --- |

8.4

| 9. | Päätelmät | 85 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Takaisinperintä | 86 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Taloudellinen jatkuvuus | 87 |
| --- | --- | --- |

11.

| 11.1 | Luovutuksen kohde | 87 |
| --- | --- | --- |

11.1

| 11.2 | Luovutushinta | 88 |
| --- | --- | --- |

11.2

| 11.3 | Omistajien henkilöllisyys | 89 |
| --- | --- | --- |

11.3

| 11.4 | Luovutuksen ajoitus | 89 |
| --- | --- | --- |

11.4

| 11.5 | Luovutuksen taloudelliset perustelut | 89 |
| --- | --- | --- |

11.5

| 11.6 | Päätelmät taloudellisesta jatkuvuudesta erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja SNS:n välillä | 90 |
| --- | --- | --- |

11.6

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2022/448,

annettu 17 päivänä kesäkuuta 2021,

toimenpiteistä SA.32014, SA.32015 ja SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN), jotka Italia on toteuttanut Siremarin ja sen ostajan Società Navigazione Sicilianan hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 4268)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio aloitti 6 päivänä elokuuta 1999 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn, jonka kohteena olivat Tirrenia-konsernin tuolloin muodostaneille kuudelle yritykselle alkuperäisten palveluhankintasopimusten, jäljempänä ’alkuperäiset sopimukset’, perusteella maksetut tuet (2). |
| --- | --- |

(1)

Komissio aloitti 6 päivänä elokuuta 1999 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn, jonka kohteena olivat Tirrenia-konsernin tuolloin muodostaneille kuudelle yritykselle alkuperäisten palveluhankintasopimusten, jäljempänä ’alkuperäiset sopimukset’, perusteella maksetut tuet (2).

2

| (2) | Italian viranomaiset pyysivät tutkinnan aikana, että Tirrenia-konsernia koskeva asia käsiteltäisiin osissa siten, että lopullinen päätös tehtäisiin ensiksi vain Tirrenia di Navigazione -yrityksestä, jäljempänä ’Tirrenia’. Pyynnön taustalla oli Italian viranomaisten suunnitelma yksityistää konserni aloittaen Tirreniasta sekä aikomus nopeuttaa tätä prosessia kyseisen yrityksen osalta. |
| --- | --- |

(2)

Italian viranomaiset pyysivät tutkinnan aikana, että Tirrenia-konsernia koskeva asia käsiteltäisiin osissa siten, että lopullinen päätös tehtäisiin ensiksi vain Tirrenia di Navigazione -yrityksestä, jäljempänä ’Tirrenia’. Pyynnön taustalla oli Italian viranomaisten suunnitelma yksityistää konserni aloittaen Tirreniasta sekä aikomus nopeuttaa tätä prosessia kyseisen yrityksen osalta.

| (3) | Komissio hyväksyi Italian viranomaisten pyynnön, ja menettely päätettiin Tirrenialle myönnetyn tuen osalta komission päätöksellä 2001/851/EY (3), jäljempänä ’vuoden 2001 päätös’. Tuki katsottiin sisämarkkinoille soveltuvaksi edellyttäen, että Italian viranomaiset toteuttavat tietyt sitoumukset. |
| --- | --- |

(3)

Komissio hyväksyi Italian viranomaisten pyynnön, ja menettely päätettiin Tirrenialle myönnetyn tuen osalta komission päätöksellä 2001/851/EY (3), jäljempänä ’vuoden 2001 päätös’. Tuki katsottiin sisämarkkinoille soveltuvaksi edellyttäen, että Italian viranomaiset toteuttavat tietyt sitoumukset.

3

| (4) | Komissio totesi päätöksessä 2005/163/EY (4), jäljempänä ’vuoden 2004 päätös’, Tirrenia-konsernin muille yrityksille (5) myönnetyn korvauksen olevan osittain soveltuvaa sisämarkkinoille, osittain soveltuvaa sisämarkkinoille sillä edellytyksellä, että Italian viranomaiset toteuttavat tietyt sitoumukset, sekä osittain soveltumatonta sisämarkkinoille. Päätös perustui vuosia 1992–2001 koskeviin kirjanpitotietoihin ja sisälsi tiettyjä ehtoja, joiden tarkoituksena oli varmistaa korvauksen soveltuvuus sisämarkkinoille koko alkuperäisten sopimusten voimassaoloaikana (eli vuoteen 2008 saakka). |
| --- | --- |

(4)

Komissio totesi päätöksessä 2005/163/EY (4), jäljempänä ’vuoden 2004 päätös’, Tirrenia-konsernin muille yrityksille (5) myönnetyn korvauksen olevan osittain soveltuvaa sisämarkkinoille, osittain soveltuvaa sisämarkkinoille sillä edellytyksellä, että Italian viranomaiset toteuttavat tietyt sitoumukset, sekä osittain soveltumatonta sisämarkkinoille. Päätös perustui vuosia 1992–2001 koskeviin kirjanpitotietoihin ja sisälsi tiettyjä ehtoja, joiden tarkoituksena oli varmistaa korvauksen soveltuvuus sisämarkkinoille koko alkuperäisten sopimusten voimassaoloaikana (eli vuoteen 2008 saakka).

4

5

| (5) | Unionin yleinen tuomioistuin kumosi vuoden 2004 päätöksen 4 päivänä maaliskuuta 2009 yhdistetyissä asioissa T-265/04, T-292/04 ja T-504/04 antamallaan tuomiolla (6), jäljempänä ’vuoden 2009 tuomio’. |
| --- | --- |

(5)

Unionin yleinen tuomioistuin kumosi vuoden 2004 päätöksen 4 päivänä maaliskuuta 2009 yhdistetyissä asioissa T-265/04, T-292/04 ja T-504/04 antamallaan tuomiolla (6), jäljempänä ’vuoden 2009 tuomio’.

6

| (6) | Komissio aloitti 5 päivänä lokakuuta 2011 antamallaan päätöksellä, jäljempänä ’vuoden 2011 päätös’, uuden muodollisen tutkintamenettelyn useista lisätoimenpiteistä, jotka Italia oli toteuttanut entisen Tirrenia-konsernin yritysten hyväksi. Tutkinta koski muun muassa yritykselle Siremar – Sicilia Regionale Marittima, jäljempänä ’Siremar’, maksettuja korvauksia useiden merireittien liikennöinnistä 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen sekä Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisprosessia (ks. 2.3.3 jakso). |
| --- | --- |

(6)

Komissio aloitti 5 päivänä lokakuuta 2011 antamallaan päätöksellä, jäljempänä ’vuoden 2011 päätös’, uuden muodollisen tutkintamenettelyn useista lisätoimenpiteistä, jotka Italia oli toteuttanut entisen Tirrenia-konsernin yritysten hyväksi. Tutkinta koski muun muassa yritykselle Siremar – Sicilia Regionale Marittima, jäljempänä ’Siremar’, maksettuja korvauksia useiden merireittien liikennöinnistä 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen sekä Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisprosessia (ks. 2.3.3 jakso).

| (7) | Vuoden 2011 päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (7). Komissio kehotti siinä asianomaisia esittämään huomautuksensa tutkittavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(7)

Vuoden 2011 päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (7). Komissio kehotti siinä asianomaisia esittämään huomautuksensa tutkittavista toimenpiteistä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

7

| (8) | Italia toimitti vastauksensa vuoden 2011 päätökseen 15 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Komissio vastaanotti huomautuksia kyseisen päätöksen soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä myös Società Navigazione Siciliana S.p.A:lta, jäljempänä ’SNS’, Pan Med Lines S.r.l:ltä, jäljempänä ’Pan Med’, ja Grandi Navi Veloci S.p.A:lta, jäljempänä ’Grandi Navi Veloci’ (ks. 5 jakso). Komissio toimitti huomautukset Italialle, jolla oli mahdollisuus reagoida niihin. |
| --- | --- |

(8)

Italia toimitti vastauksensa vuoden 2011 päätökseen 15 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Komissio vastaanotti huomautuksia kyseisen päätöksen soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä myös Società Navigazione Siciliana S.p.A:lta, jäljempänä ’SNS’, Pan Med Lines S.r.l:ltä, jäljempänä ’Pan Med’, ja Grandi Navi Veloci S.p.A:lta, jäljempänä ’Grandi Navi Veloci’ (ks. 5 jakso). Komissio toimitti huomautukset Italialle, jolla oli mahdollisuus reagoida niihin.

| (9) | Italian viranomaiset antoivat 10 päivänä tammikuuta 2012 – väitetysti oikeusvarmuuden takia – komissiolle virallisen ilmoituksen luonnoksista palveluhankintasopimuksiksi, jäljempänä ’sopimukset’, jotka kaikkien Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden tulevien ostajien oli allekirjoitettava ja joiden perusteella julkisen palvelun toteuttamisesta maksettaisiin korvaus. |
| --- | --- |

(9)

Italian viranomaiset antoivat 10 päivänä tammikuuta 2012 – väitetysti oikeusvarmuuden takia – komissiolle virallisen ilmoituksen luonnoksista palveluhankintasopimuksiksi, jäljempänä ’sopimukset’, jotka kaikkien Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden tulevien ostajien oli allekirjoitettava ja joiden perusteella julkisen palvelun toteuttamisesta maksettaisiin korvaus.

| (10) | Komissio laajensi 7 päivänä marraskuuta 2012 tutkintamenettelyn koskemaan muun muassa i) Siremarille myönnetyn pelastamistuen sääntöjenvastaista jatkamista, ii) mahdollista tukea Siremar-liiketoimintayksikön ensimmäiselle ostajalle Compagnia delle Isolelle, jäljempänä ’CdI’, Siremarin yksityistämisen yhteydessä sekä iii) julkisen palvelun korvausta, joka CdI:lle oli määrä maksaa Italian valtion kanssa tehdyn uuden sopimuksen mukaisesti. Komissio hyväksyi 19 päivänä joulukuuta 2012 muutetun version (8) kyseisestä päätöksestä, jäljempänä ’vuoden 2012 päätös’ ja yhdessä vuoden 2011 päätöksen kanssa ’vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätökset’. |
| --- | --- |

(10)

Komissio laajensi 7 päivänä marraskuuta 2012 tutkintamenettelyn koskemaan muun muassa i) Siremarille myönnetyn pelastamistuen sääntöjenvastaista jatkamista, ii) mahdollista tukea Siremar-liiketoimintayksikön ensimmäiselle ostajalle Compagnia delle Isolelle, jäljempänä ’CdI’, Siremarin yksityistämisen yhteydessä sekä iii) julkisen palvelun korvausta, joka CdI:lle oli määrä maksaa Italian valtion kanssa tehdyn uuden sopimuksen mukaisesti. Komissio hyväksyi 19 päivänä joulukuuta 2012 muutetun version (8) kyseisestä päätöksestä, jäljempänä ’vuoden 2012 päätös’ ja yhdessä vuoden 2011 päätöksen kanssa ’vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätökset’.

8

| (11) | Vuoden 2012 päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (9). Komissio kehotti siinä asianomaisia esittämään huomautuksensa tutkittavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(11)

Vuoden 2012 päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (9). Komissio kehotti siinä asianomaisia esittämään huomautuksensa tutkittavista toimenpiteistä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

9

| (12) | Italia toimitti vastauksensa vuoden 2012 päätökseen 7 ja 13 päivänä joulukuuta 2012 päivätyillä kirjeillä. Komissio vastaanotti huomautuksia kyseisen päätöksen soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä Pan Med Lines S.r.l:ltä, jäljempänä ’Pan Med’, Siremarilta, SNS:ltä ja CdI:ltä (ks. 5 ja 6 jakso). Komissio toimitti huomautukset Italialle, jolla oli mahdollisuus reagoida niihin. |
| --- | --- |

(12)

Italia toimitti vastauksensa vuoden 2012 päätökseen 7 ja 13 päivänä joulukuuta 2012 päivätyillä kirjeillä. Komissio vastaanotti huomautuksia kyseisen päätöksen soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä Pan Med Lines S.r.l:ltä, jäljempänä ’Pan Med’, Siremarilta, SNS:ltä ja CdI:ltä (ks. 5 ja 6 jakso). Komissio toimitti huomautukset Italialle, jolla oli mahdollisuus reagoida niihin.

| (13) | Komissio teki 5 päivänä lokakuuta 2012 Ecorys Netherlands BV:n, jäljempänä ’Ecorys’, kanssa toimeksiantosopimuksen Siremarin myytäväksi asetettujen omaisuuserien markkina-arvon määrittämisestä (ks. 2.3.3.7 jakso) kahden vaihtoehtoisen skenaarion perusteella. Ecorys toimitti loppuraporttinsa 4 päivänä syyskuuta 2013, jäljempänä ’ensimmäinen Ecorysin raportti’. Komissio toimitti raportin Italialle 27 päivänä syyskuuta 2013. Komissio toimitti italiankielisen käännöksen Ecorysin raportista Italian viranomaisten pyynnöstä 18 päivänä marraskuuta 2013. Italian viranomaiset toimittivat 17 päivänä joulukuuta 2013 huomautuksensa, joihin sisältyi sen oman itsenäisen asiantuntijan Banca Profilo S.p.A:n laatima vasta-arvio. |
| --- | --- |

(13)

Komissio teki 5 päivänä lokakuuta 2012 Ecorys Netherlands BV:n, jäljempänä ’Ecorys’, kanssa toimeksiantosopimuksen Siremarin myytäväksi asetettujen omaisuuserien markkina-arvon määrittämisestä (ks. 2.3.3.7 jakso) kahden vaihtoehtoisen skenaarion perusteella. Ecorys toimitti loppuraporttinsa 4 päivänä syyskuuta 2013, jäljempänä ’ensimmäinen Ecorysin raportti’. Komissio toimitti raportin Italialle 27 päivänä syyskuuta 2013. Komissio toimitti italiankielisen käännöksen Ecorysin raportista Italian viranomaisten pyynnöstä 18 päivänä marraskuuta 2013. Italian viranomaiset toimittivat 17 päivänä joulukuuta 2013 huomautuksensa, joihin sisältyi sen oman itsenäisen asiantuntijan Banca Profilo S.p.A:n laatima vasta-arvio.

| (14) | Komissio lähetti 24 päivänä kesäkuuta 2013 kirjeen useille merenkulkualalla toimiville yrityksille ja pyysi vapaaehtoispohjalta yksityiskohtaisia tietoja Siremarin vuosina 2009–2012 liikennöimistä reiteistä ja sen yksityistämisen ehdoista. Vain CdI, joka liikennöi tuolloin uuden sopimuksen mukaisesti, vastasi. |
| --- | --- |

(14)

Komissio lähetti 24 päivänä kesäkuuta 2013 kirjeen useille merenkulkualalla toimiville yrityksille ja pyysi vapaaehtoispohjalta yksityiskohtaisia tietoja Siremarin vuosina 2009–2012 liikennöimistä reiteistä ja sen yksityistämisen ehdoista. Vain CdI, joka liikennöi tuolloin uuden sopimuksen mukaisesti, vastasi.

| (15) | Komissio päätti muodollisen tutkintamenettelyn Sardinian alueen Saremarin hyväksi toteuttamien tiettyjen toimenpiteiden osalta 22 päivänä tammikuuta 2014 annetulla komission päätöksellä (EU) 2018/261 (10), jäljempänä ’vuoden 2014 päätös’ (ks. johdanto-osan 36 kappale). |
| --- | --- |

(15)

Komissio päätti muodollisen tutkintamenettelyn Sardinian alueen Saremarin hyväksi toteuttamien tiettyjen toimenpiteiden osalta 22 päivänä tammikuuta 2014 annetulla komission päätöksellä (EU) 2018/261 (10), jäljempänä ’vuoden 2014 päätös’ (ks. johdanto-osan 36 kappale).

10

| (16) | Komission yksiköt tapasivat 15 päivänä lokakuuta 2014 Siremarin edustajia ja Italian viranomaisia. Lisäksi komission yksiköt tapasivat 23 päivänä lokakuuta 2014 CdI:n edustajia ja Italian viranomaisia. CdI toimitti 30 päivänä lokakuuta 2014 lisätietoja komissiolle jälkimmäisen kokouksen jatkotoimena. |
| --- | --- |

(16)

Komission yksiköt tapasivat 15 päivänä lokakuuta 2014 Siremarin edustajia ja Italian viranomaisia. Lisäksi komission yksiköt tapasivat 23 päivänä lokakuuta 2014 CdI:n edustajia ja Italian viranomaisia. CdI toimitti 30 päivänä lokakuuta 2014 lisätietoja komissiolle jälkimmäisen kokouksen jatkotoimena.

| (17) | Komissio pyysi Italialta lisätietoja Siremarista 30 päivänä tammikuuta 2012, 16 päivänä maaliskuuta 2012, 1 päivänä elokuuta 2012, 22 päivänä marraskuuta 2012, 12 päivänä huhtikuuta 2013, 12 päivänä kesäkuuta 2013, 27 päivänä kesäkuuta 2013, 11 päivänä heinäkuuta 2013, 29 päivänä heinäkuuta 2014, 6 päivänä marraskuuta 2014, 16 päivänä lokakuuta 2015, 25 päivänä tammikuuta 2018, 29 päivänä maaliskuuta 2018, 31 päivänä elokuuta 2018, 18 päivänä maaliskuuta 2019, 16 päivänä lokakuuta 2019, 31 päivänä heinäkuuta 2020 ja 29 päivänä lokakuuta 2020 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(17)

Komissio pyysi Italialta lisätietoja Siremarista 30 päivänä tammikuuta 2012, 16 päivänä maaliskuuta 2012, 1 päivänä elokuuta 2012, 22 päivänä marraskuuta 2012, 12 päivänä huhtikuuta 2013, 12 päivänä kesäkuuta 2013, 27 päivänä kesäkuuta 2013, 11 päivänä heinäkuuta 2013, 29 päivänä heinäkuuta 2014, 6 päivänä marraskuuta 2014, 16 päivänä lokakuuta 2015, 25 päivänä tammikuuta 2018, 29 päivänä maaliskuuta 2018, 31 päivänä elokuuta 2018, 18 päivänä maaliskuuta 2019, 16 päivänä lokakuuta 2019, 31 päivänä heinäkuuta 2020 ja 29 päivänä lokakuuta 2020 päivätyillä kirjeillä.

| (18) | Italia toimitti lisätietoja Siremarista 28 päivänä maaliskuuta 2012, 5 päivänä lokakuuta 2012, 23 päivänä lokakuuta 2012, 13 päivänä toukokuuta 2013, 8 päivänä elokuuta 2013, 19 päivänä syyskuuta 2014, 20 päivänä marraskuuta 2014, 12 päivänä joulukuuta 2014, 12 päivänä helmikuuta 2015, 13 päivänä marraskuuta 2015, 18 päivänä huhtikuuta 2016, 2 päivänä elokuuta 2017, 26 päivänä huhtikuuta 2018, 31 päivänä toukokuuta 2018, 29 päivänä toukokuuta 2019, 26 päivänä heinäkuuta 2019, 3 päivänä tammikuuta 2020, 24 päivänä tammikuuta 2020, 8 päivänä helmikuuta 2021 ja 11 päivänä maaliskuuta 2021 päivätyillä kirjeillä (11). |
| --- | --- |

(18)

Italia toimitti lisätietoja Siremarista 28 päivänä maaliskuuta 2012, 5 päivänä lokakuuta 2012, 23 päivänä lokakuuta 2012, 13 päivänä toukokuuta 2013, 8 päivänä elokuuta 2013, 19 päivänä syyskuuta 2014, 20 päivänä marraskuuta 2014, 12 päivänä joulukuuta 2014, 12 päivänä helmikuuta 2015, 13 päivänä marraskuuta 2015, 18 päivänä huhtikuuta 2016, 2 päivänä elokuuta 2017, 26 päivänä huhtikuuta 2018, 31 päivänä toukokuuta 2018, 29 päivänä toukokuuta 2019, 26 päivänä heinäkuuta 2019, 3 päivänä tammikuuta 2020, 24 päivänä tammikuuta 2020, 8 päivänä helmikuuta 2021 ja 11 päivänä maaliskuuta 2021 päivätyillä kirjeillä (11).

11

| (19) | Komissio päätti Tirrenia-konsernin muita yrityksiä, myös Siremaria, vuosina 1992–2008 koskevan tutkinnan 2 päivänä maaliskuuta 2020 annetulla komission päätöksellä (EU) 2020/1411 (12), jäljempänä ’Tirrenia-konsernia koskeva vuoden 2020 päätös’. Komissio totesi, että meriliikenteen kabotaasipalvelujen tuottamiseen myönnetty tuki oli voimassa olevaa tukea, kun taas kansainvälisten meriliikenteen palvelujen tuottamiseen myönnetty tuki oli yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden (13) mukaista. |
| --- | --- |

(19)

Komissio päätti Tirrenia-konsernin muita yrityksiä, myös Siremaria, vuosina 1992–2008 koskevan tutkinnan 2 päivänä maaliskuuta 2020 annetulla komission päätöksellä (EU) 2020/1411 (12), jäljempänä ’Tirrenia-konsernia koskeva vuoden 2020 päätös’. Komissio totesi, että meriliikenteen kabotaasipalvelujen tuottamiseen myönnetty tuki oli voimassa olevaa tukea, kun taas kansainvälisten meriliikenteen palvelujen tuottamiseen myönnetty tuki oli yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden (13) mukaista.

12

13

| (20) | Komissio päätti 2 päivänä maaliskuuta 2020 annetulla komission päätöksellä (EU) 2020/1412 (14), jäljempänä ’Tirreniaa ja CIN:ää koskeva vuoden 2020 päätös’, muodollisen tutkintamenettelyn siltä osin kuin se koski Tirrenialle ja sen ostajalle CIN:lle myönnettyjä toimenpiteitä vuosina 2009–2020. |
| --- | --- |

(20)

Komissio päätti 2 päivänä maaliskuuta 2020 annetulla komission päätöksellä (EU) 2020/1412 (14), jäljempänä ’Tirreniaa ja CIN:ää koskeva vuoden 2020 päätös’, muodollisen tutkintamenettelyn siltä osin kuin se koski Tirrenialle ja sen ostajalle CIN:lle myönnettyjä toimenpiteitä vuosina 2009–2020.

14

| (21) | Tämä päätös koskee johdanto-osan 36 ja 37 kappaleessa tarkoitettuja ja vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksissä määritettyjä kaikkia mahdollisia Siremarille, CdI:lle ja SNS:lle myönnettyjä tukitoimenpiteitä sekä mahdollista Unicreditille vastatakauksen kautta myönnettyä tukea (ks. 2.3.3.5 ja 3.3.2 jakso). Komissio käsittelee kaikkia muita vuosien 2011 ja 2012 päätösten kohteina olevia toimenpiteitä erillisissä päätöksissä asianumeroilla SA.32014, SA.32015 ja SA.32016. Kaikki kyseiset muut toimenpiteet koskevat muita entisen Tirrenia-konsernin yrityksiä (jotka ovat Caremar, Laziomar, Saremar ja Toremar). |
| --- | --- |

(21)

Tämä päätös koskee johdanto-osan 36 ja 37 kappaleessa tarkoitettuja ja vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksissä määritettyjä kaikkia mahdollisia Siremarille, CdI:lle ja SNS:lle myönnettyjä tukitoimenpiteitä sekä mahdollista Unicreditille vastatakauksen kautta myönnettyä tukea (ks. 2.3.3.5 ja 3.3.2 jakso). Komissio käsittelee kaikkia muita vuosien 2011 ja 2012 päätösten kohteina olevia toimenpiteitä erillisissä päätöksissä asianumeroilla SA.32014, SA.32015 ja SA.32016. Kaikki kyseiset muut toimenpiteet koskevat muita entisen Tirrenia-konsernin yrityksiä (jotka ovat Caremar, Laziomar, Saremar ja Toremar).

2.   TAUSTA JA TUTKINNAN KOHTEENA OLEVIEN TOIMENPITEIDEN KUVAUS

TAUSTA JA TUTKINNAN KOHTEENA OLEVIEN TOIMENPITEIDEN KUVAUS

2.1   Yleinen kehys

Yleinen kehys

2.1.1   Alkuperäiset sopimukset

Alkuperäiset sopimukset

| (22) | Tirrenia-konserni oli alun perin Italian valtion omistuksessa Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A -yhtiön (15), jäljempänä ’Fintecna’, kautta, ja siihen kuului kuusi yritystä: Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar. Kyseiset yritykset tarjosivat meriliikenteen palveluja sellaisten Italian valtion kanssa vuonna 1991 tehtyjen erillisten palveluhankintasopimusten mukaisesti, jotka olivat voimassa 20 vuotta tammikuusta 1989 joulukuuhun 2008, jäljempänä ’alkuperäiset sopimukset’. Tirrenian osakepääoma oli kokonaisuudessaan Fintecnan omistuksessa. Tirrenia puolestaan omisti kokonaan Adriatican, Caremarin, Siremarin, Saremarin ja Toremarin, jäljempänä yhdessä ’alueelliset yritykset’. Useita reittejä Italiasta Albaniaan, Kroatiaan, Kreikkaan ja Montenegroon liikennöinyt Adriatica sulautettiin Tirreniaan vuonna 2004. |
| --- | --- |

(22)

Tirrenia-konserni oli alun perin Italian valtion omistuksessa Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A -yhtiön (15), jäljempänä ’Fintecna’, kautta, ja siihen kuului kuusi yritystä: Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar. Kyseiset yritykset tarjosivat meriliikenteen palveluja sellaisten Italian valtion kanssa vuonna 1991 tehtyjen erillisten palveluhankintasopimusten mukaisesti, jotka olivat voimassa 20 vuotta tammikuusta 1989 joulukuuhun 2008, jäljempänä ’alkuperäiset sopimukset’. Tirrenian osakepääoma oli kokonaisuudessaan Fintecnan omistuksessa. Tirrenia puolestaan omisti kokonaan Adriatican, Caremarin, Siremarin, Saremarin ja Toremarin, jäljempänä yhdessä ’alueelliset yritykset’. Useita reittejä Italiasta Albaniaan, Kroatiaan, Kreikkaan ja Montenegroon liikennöinyt Adriatica sulautettiin Tirreniaan vuonna 2004.

15

| (23) | Edellä mainittujen palveluhankintasopimusten tarkoituksena oli taata useiden sellaisten meriliikenteen palvelujen säännöllisyys ja luotettavuus, jotka varmistivat yhteydet Manner-Italiasta Sisiliaan, Sardiniaan ja muille pienemmille Italian saarille. Tätä varten Italian valtio myönsi taloudellista tukea, joka maksettiin suoraan kullekin Tirrenia-konsernin yritykselle. |
| --- | --- |

(23)

Edellä mainittujen palveluhankintasopimusten tarkoituksena oli taata useiden sellaisten meriliikenteen palvelujen säännöllisyys ja luotettavuus, jotka varmistivat yhteydet Manner-Italiasta Sisiliaan, Sardiniaan ja muille pienemmille Italian saarille. Tätä varten Italian valtio myönsi taloudellista tukea, joka maksettiin suoraan kullekin Tirrenia-konsernin yritykselle.

| (24) | Kokonaan Tirrenian omistama Siremar liikennöi joitakin meriliikenteen kabotaasireittejä Sisilian ja useiden pienempien naapurisaarten välillä sekä Milazzon ja Napolin välillä. Nämä reitit kuvataan tarkemmin johdanto-osan 41 kappaleessa. |
| --- | --- |

(24)

Kokonaan Tirrenian omistama Siremar liikennöi joitakin meriliikenteen kabotaasireittejä Sisilian ja useiden pienempien naapurisaarten välillä sekä Milazzon ja Napolin välillä. Nämä reitit kuvataan tarkemmin johdanto-osan 41 kappaleessa.

2.1.2   Alkuperäisten sopimusten jatkaminen

Alkuperäisten sopimusten jatkaminen

| (25) | Alkuperäisiä sopimuksia, myös Siremariin sovellettavaa sopimusta, jatkettiin kolme kertaa. |
| --- | --- |

(25)

Alkuperäisiä sopimuksia, myös Siremariin sovellettavaa sopimusta, jatkettiin kolme kertaa.

| (26) | Ensinnäkin alkuperäisten sopimusten oli alun perin määrä päättyä 31 päivänä joulukuuta 2008, mutta 30 päivänä joulukuuta 2008 annetun asetuksen nro 207, joka on muunnettu 27 päivänä helmikuuta 2009 annetuksi laiksi nro 14, 26 §:ssä säädettiin niiden voimassaolon jatkamisesta 31 päivään joulukuuta 2009 asti. |
| --- | --- |

(26)

Ensinnäkin alkuperäisten sopimusten oli alun perin määrä päättyä 31 päivänä joulukuuta 2008, mutta 30 päivänä joulukuuta 2008 annetun asetuksen nro 207, joka on muunnettu 27 päivänä helmikuuta 2009 annetuksi laiksi nro 14, 26 §:ssä säädettiin niiden voimassaolon jatkamisesta 31 päivään joulukuuta 2009 asti.

| (27) | Toiseksi 25 päivänä syyskuuta 2009 annetun asetuksen nro 135, jäljempänä ’asetus 135/2009’, joka on muunnettu 20 päivänä marraskuuta 2009 annetuksi laiksi nro 166, jäljempänä ’vuoden 2009 laki’, 19 b §:ssä säädettiin, että Tirrenia-konsernin yritysten yksityistämiseksi alueellisten yritysten osakkeenomistus (Siremaria lukuun ottamatta) luovutetaan emoyritys Tirrenialta seuraavasti:






  a) | Caremar luovutetaan Campanian alueelle. Campanian alue luovuttaa tämän jälkeen Lazion alueelle Pontinon saariston yhteyksien liikennöinnin (ja perustaa siten Laziomarin) (16); |
| --- | --- | --- |

(27)

Toiseksi 25 päivänä syyskuuta 2009 annetun asetuksen nro 135, jäljempänä ’asetus 135/2009’, joka on muunnettu 20 päivänä marraskuuta 2009 annetuksi laiksi nro 166, jäljempänä ’vuoden 2009 laki’, 19 b §:ssä säädettiin, että Tirrenia-konsernin yritysten yksityistämiseksi alueellisten yritysten osakkeenomistus (Siremaria lukuun ottamatta) luovutetaan emoyritys Tirrenialta seuraavasti:

a)

Caremar luovutetaan Campanian alueelle. Campanian alue luovuttaa tämän jälkeen Lazion alueelle Pontinon saariston yhteyksien liikennöinnin (ja perustaa siten Laziomarin) (16);

16

| b) | Saremar luovutetaan Sardinian alueelle; |
| --- | --- |

b)

Saremar luovutetaan Sardinian alueelle;

| c) | Toremar luovutetaan Toscanan alueelle. |
| --- | --- |

c)

Toremar luovutetaan Toscanan alueelle.

| (28) | Vuoden 2009 laissa täsmennettiin myös, että Italian valtio tekisi Tirrenian ja Siremarin kanssa uudet sopimukset 31 päivään joulukuuta 2009 mennessä. Alueelliset palvelut sisällytettäisiin myös uusiin palveluhankintasopimuksiin, jotka Saremarin, Toremarin ja Caremarin oli määrä tehdä alueviranomaisten kanssa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2009 (Sardinian ja Toscanan kanssa) ja 28 päivänä helmikuuta 2010 (Campanian ja Lazion kanssa). Uudet sopimukset tai palveluhankintasopimukset oli tarkoitus kilpailuttaa yhdessä yritysten kanssa. Kunkin yrityksen uudet omistajat allekirjoittaisivat sen jälkeen niitä koskevan sopimuksen tai palveluhankintasopimuksen (17). |
| --- | --- |

(28)

Vuoden 2009 laissa täsmennettiin myös, että Italian valtio tekisi Tirrenian ja Siremarin kanssa uudet sopimukset 31 päivään joulukuuta 2009 mennessä. Alueelliset palvelut sisällytettäisiin myös uusiin palveluhankintasopimuksiin, jotka Saremarin, Toremarin ja Caremarin oli määrä tehdä alueviranomaisten kanssa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2009 (Sardinian ja Toscanan kanssa) ja 28 päivänä helmikuuta 2010 (Campanian ja Lazion kanssa). Uudet sopimukset tai palveluhankintasopimukset oli tarkoitus kilpailuttaa yhdessä yritysten kanssa. Kunkin yrityksen uudet omistajat allekirjoittaisivat sen jälkeen niitä koskevan sopimuksen tai palveluhankintasopimuksen (17).

17

| (29) | Tätä varten vuoden 2009 lailla jatkettiin alkuperäisten sopimusten voimassaoloa (myös Siremariin sovellettavan sopimuksen osalta) 1 päivästä tammikuuta 2010syyskuun 30 päivään 2010 asti. |
| --- | --- |

(29)

Tätä varten vuoden 2009 lailla jatkettiin alkuperäisten sopimusten voimassaoloa (myös Siremariin sovellettavan sopimuksen osalta) 1 päivästä tammikuuta 2010syyskuun 30 päivään 2010 asti.

| (30) | Vuoden 2009 laissa vahvistettiin myös palvelujen tuottamisesta (alkuperäisten sopimusten jatkamisen sekä uusien sopimusten ja palveluhankintasopimusten perusteella) maksettavan vuotuisen korvauksen kiinteäksi enimmäismääräksi vuodesta 2010 lähtien yhteensä 184 942 251 euroa, joka jakautui seuraavasti:






  Yritys | Vuotuinen enimmäiskorvaus |
| --- | --- | --- |
| Tirrenia | 72 685 642 euroa |
| Siremar | 55 694 895 euroa |
| Saremar | 13 686 441 euroa |
| Toremar | 13 005 441 euroa |
| Caremar | 29 869 832 euroa (18) |

(30)

Vuoden 2009 laissa vahvistettiin myös palvelujen tuottamisesta (alkuperäisten sopimusten jatkamisen sekä uusien sopimusten ja palveluhankintasopimusten perusteella) maksettavan vuotuisen korvauksen kiinteäksi enimmäismääräksi vuodesta 2010 lähtien yhteensä 184 942 251 euroa, joka jakautui seuraavasti:

Yritys

Vuotuinen enimmäiskorvaus

Tirrenia

72 685 642 euroa

Siremar

55 694 895 euroa

Saremar

13 686 441 euroa

Toremar

13 005 441 euroa

Caremar

29 869 832 euroa (18)

18

Taulukko 1 – Korvausten enimmäismäärät vuodesta 2010 alkaen

Taulukko 1 – Korvausten enimmäismäärät vuodesta 2010 alkaen

| (31) | Lisäksi 5 päivänä elokuuta 2010 annetun asetuksen nro 125, jäljempänä ’asetus 125/2010’. muuttamisesta 1 päivänä lokakuuta 2010 annetussa laissa nro 163, jäljempänä ’vuoden 2010 laki’, säädettiin alkuperäisten sopimusten jatkamisesta (myös Siremarin osalta) vielä 1 päivästä lokakuuta 2010 alkaen siihen asti, että Tirrenian ja Siremarin yksityistämisprosessit on saatettu päätökseen. |
| --- | --- |

(31)

Lisäksi 5 päivänä elokuuta 2010 annetun asetuksen nro 125, jäljempänä ’asetus 125/2010’. muuttamisesta 1 päivänä lokakuuta 2010 annetussa laissa nro 163, jäljempänä ’vuoden 2010 laki’, säädettiin alkuperäisten sopimusten jatkamisesta (myös Siremarin osalta) vielä 1 päivästä lokakuuta 2010 alkaen siihen asti, että Tirrenian ja Siremarin yksityistämisprosessit on saatettu päätökseen.

2.1.3   Siremarin yksityistäminen ja uuden sopimuksen allekirjoittaminen

Siremarin yksityistäminen ja uuden sopimuksen allekirjoittaminen

| (32) | Lokakuussa 2010 käynnistettiin tarjouskilpailumenettely, jonka tarkoituksena oli löytää ostaja Siremar-liiketoimintayksikölle (ks. 2.3.3 jakso). Tässä yhteydessä viitataan Siremarin sijasta Siremar-liiketoimintayksikköön, koska tarjouskilpailu koski vain sellaisia omaisuuseriä ja sopimuksia, jotka olivat tarpeen ostajan kanssa myöhemmin tehtävässä uudessa sopimuksessa täsmennettyjen julkisen palvelun velvoitteiden (19) täyttämiseksi. Siksi tässä viitataan Siremar-liiketoimintayksikköön, eikä pelkästään Siremariin. Siremarin jäljelle jäävät omaisuuserät, joita käytettiin muihin tarkoituksiin (kuten nopea alus Guizzo), oli määrä myydä erillisissä menettelyissä. Myynti ei myöskään saanut aikaan Siremarille ennen myyntipäivää kertyneiden velkojen siirtymistä ostajalle. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar on ollut tähän päivään asti olemassa erillisenä yksikkönä, joka on kuitenkin ensisijaisesti tarkoitus asettaa selvitystilaan kunhan velkojien saatavat on katettu. |
| --- | --- |

(32)

Lokakuussa 2010 käynnistettiin tarjouskilpailumenettely, jonka tarkoituksena oli löytää ostaja Siremar-liiketoimintayksikölle (ks. 2.3.3 jakso). Tässä yhteydessä viitataan Siremarin sijasta Siremar-liiketoimintayksikköön, koska tarjouskilpailu koski vain sellaisia omaisuuseriä ja sopimuksia, jotka olivat tarpeen ostajan kanssa myöhemmin tehtävässä uudessa sopimuksessa täsmennettyjen julkisen palvelun velvoitteiden (19) täyttämiseksi. Siksi tässä viitataan Siremar-liiketoimintayksikköön, eikä pelkästään Siremariin. Siremarin jäljelle jäävät omaisuuserät, joita käytettiin muihin tarkoituksiin (kuten nopea alus Guizzo), oli määrä myydä erillisissä menettelyissä. Myynti ei myöskään saanut aikaan Siremarille ennen myyntipäivää kertyneiden velkojen siirtymistä ostajalle. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar on ollut tähän päivään asti olemassa erillisenä yksikkönä, joka on kuitenkin ensisijaisesti tarkoitus asettaa selvitystilaan kunhan velkojien saatavat on katettu.

19

| (33) | Tarjouskilpailun voittaja CdI allekirjoitti 20 päivänä lokakuuta 2011 sopimuksen Siremar-liiketoimintayksikön ostamisesta. Italia ja CdI allekirjoittivat tämän jälkeen 30 päivänä heinäkuuta 2012 uuden sopimuksen meriliikenteen palvelujen tuottamisesta. Sen perusteella Siremar-liiketoimintayksikön omistusoikeus luovutettiin Italian valtiolta CdI:lle 31 päivänä heinäkuuta 2012. |
| --- | --- |

(33)

Tarjouskilpailun voittaja CdI allekirjoitti 20 päivänä lokakuuta 2011 sopimuksen Siremar-liiketoimintayksikön ostamisesta. Italia ja CdI allekirjoittivat tämän jälkeen 30 päivänä heinäkuuta 2012 uuden sopimuksen meriliikenteen palvelujen tuottamisesta. Sen perusteella Siremar-liiketoimintayksikön omistusoikeus luovutettiin Italian valtiolta CdI:lle 31 päivänä heinäkuuta 2012.

| (34) | Toinen Siremar-liiketoimintayksiköstä tarjouksen tehnyt yritys SNS riitautti kuitenkin luovutuksen Italian hallintotuomioistuimessa, joka päätti lopulta, että tarjouskilpailumenettely oli toteutettava osittain uudelleen siten, ettei CdI saanut tehdä uusia tarjouksia (ks. johdanto-osan 93–100 kappale). SNS vahvisti aiemman tarjouksensa ja voitti siten uudelleenlaaditun tarjouskilpailumenettelyn, minkä seurauksena se otti Siremar-liiketoimintayksikön hallintaansa ja allekirjoitti uuden sopimuksen Italian kanssa 11 päivänä huhtikuuta 2016. |
| --- | --- |

(34)

Toinen Siremar-liiketoimintayksiköstä tarjouksen tehnyt yritys SNS riitautti kuitenkin luovutuksen Italian hallintotuomioistuimessa, joka päätti lopulta, että tarjouskilpailumenettely oli toteutettava osittain uudelleen siten, ettei CdI saanut tehdä uusia tarjouksia (ks. johdanto-osan 93–100 kappale). SNS vahvisti aiemman tarjouksensa ja voitti siten uudelleenlaaditun tarjouskilpailumenettelyn, minkä seurauksena se otti Siremar-liiketoimintayksikön hallintaansa ja allekirjoitti uuden sopimuksen Italian kanssa 11 päivänä huhtikuuta 2016.

| (35) | SNS on liikennöinyt kyseisestä päivästä alkaen reittejä uuden sopimuksen mukaisesti, kun taas erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar ja CdI on molemmat asetettu selvitystilaan. |
| --- | --- |

(35)

SNS on liikennöinyt kyseisestä päivästä alkaen reittejä uuden sopimuksen mukaisesti, kun taas erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar ja CdI on molemmat asetettu selvitystilaan.

2.2   Vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätösten kohteena olleet toimenpiteet

Vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätösten kohteena olleet toimenpiteet

| (36) | Vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksillä aloitetun muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä on arvioitu seuraavia toimenpiteitä (ks. myös 3 jakso):






  1) | yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toteuttamisesta maksettu korvaus alkuperäisten sopimusten jatkamisen perusteella (toimenpide 1); |
| --- | --- | --- |

(36)

Vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksillä aloitetun muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä on arvioitu seuraavia toimenpiteitä (ks. myös 3 jakso):

1)

yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toteuttamisesta maksettu korvaus alkuperäisten sopimusten jatkamisen perusteella (toimenpide 1);

| 2) | Tirrenialle ja Siremarille myönnetyn pelastamistuen sääntöjenvastainen jatkaminen (toimenpide 2); |
| --- | --- |

2)

Tirrenialle ja Siremarille myönnetyn pelastamistuen sääntöjenvastainen jatkaminen (toimenpide 2);

| 3) | entisen Tirrenia-konsernin yritysten yksityistäminen (20) (toimenpide 3); |
| --- | --- |

3)

entisen Tirrenia-konsernin yritysten yksityistäminen (20) (toimenpide 3);

20

| 4) | yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toteuttamisesta maksettu korvaus sopimusten tai palveluhankintasopimusten nojalla (toimenpide 4); |
| --- | --- |

4)

yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toteuttamisesta maksettu korvaus sopimusten tai palveluhankintasopimusten nojalla (toimenpide 4);

| 5) | kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus (toimenpide 5); |
| --- | --- |

5)

kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus (toimenpide 5);

| 6) | vuoden 2010 laissa säädetyt toimenpiteet (toimenpide 6); |
| --- | --- |

6)

vuoden 2010 laissa säädetyt toimenpiteet (toimenpide 6);

| 7) | viisi Sardinian alueen Saremarin hyväksi toteuttamaa lisätoimenpidettä (toimenpide 7 (21)). |
| --- | --- |

7)

viisi Sardinian alueen Saremarin hyväksi toteuttamaa lisätoimenpidettä (toimenpide 7 (21)).

21

2.3   Yksityiskohtainen kuvaus tämän päätöksen kohteena olevista toimenpiteistä

Yksityiskohtainen kuvaus tämän päätöksen kohteena olevista toimenpiteistä

| (37) | Tässä päätöksessä käsitellään ainoastaan johdanto-osan 36 kappaleessa lueteltuja toimenpiteitä 1–6, siltä osin kuin ne koskevat Siremaria, CdI:tä tai SNS:ää. Näitä toimenpiteitä kuvataan tarkemmin seuraavissa jaksoissa. |
| --- | --- |

(37)

Tässä päätöksessä käsitellään ainoastaan johdanto-osan 36 kappaleessa lueteltuja toimenpiteitä 1–6, siltä osin kuin ne koskevat Siremaria, CdI:tä tai SNS:ää. Näitä toimenpiteitä kuvataan tarkemmin seuraavissa jaksoissa.

2.3.1   Valtion ja Siremarin välisen alkuperäisen sopimuksen jatkaminen

Valtion ja Siremarin välisen alkuperäisen sopimuksen jatkaminen

2.3.1.1   Julkisen palvelun velvoitteet

Julkisen palvelun velvoitteet

| (38) | Siremarin kanssa tehdyn alkuperäisen sopimuksen 1 artiklassa määrättiin viisivuotissuunnitelmista, joissa yksilöitiin palveltavat satamat, käytettävät alustyypit sekä palvelulta edellytetty vuorotiheys. Siremarin kanssa tehtyä alkuperäistä sopimusta muutettiin vuosina 1994 ja 1995. |
| --- | --- |

(38)

Siremarin kanssa tehdyn alkuperäisen sopimuksen 1 artiklassa määrättiin viisivuotissuunnitelmista, joissa yksilöitiin palveltavat satamat, käytettävät alustyypit sekä palvelulta edellytetty vuorotiheys. Siremarin kanssa tehtyä alkuperäistä sopimusta muutettiin vuosina 1994 ja 1995.

| (39) | Ensimmäinen viisivuotissuunnitelma (1990–1994) hyväksyttiin 29 päivänä toukokuuta 1990 annetulla ministeriön asetuksella, ja sen soveltaminen alkoi taannehtivasti 1 päivästä tammikuuta 1990. Toukokuun 14 päivänä 1996 annetulla ministeriön asetuksella hyväksytyssä toisessa suunnitelmassa (1995–1999) reitit ja vuorotiheydet olivat pitkälti samat. |
| --- | --- |

(39)

Ensimmäinen viisivuotissuunnitelma (1990–1994) hyväksyttiin 29 päivänä toukokuuta 1990 annetulla ministeriön asetuksella, ja sen soveltaminen alkoi taannehtivasti 1 päivästä tammikuuta 1990. Toukokuun 14 päivänä 1996 annetulla ministeriön asetuksella hyväksytyssä toisessa suunnitelmassa (1995–1999) reitit ja vuorotiheydet olivat pitkälti samat.

| (40) | Vuosiksi 2000–2004 ja 2005–2008 ei muodollisesti hyväksytty Siremaria koskevia viisivuotissuunnitelmia. Reittiverkko ja vuorotiheydet pysyivät kuitenkin pääosin samoina vuosina 1999–2008. Maaliskuun 9 päivänä 2004 annetussa ministeriöiden välisessä asetuksessa, jäljempänä ’vuoden 2004 asetus’, määritettiin vähäisiä Siremaria koskevia muutoksia, jotka liittyivät vanhojen alusten korvaamiseen ja kapasiteetin lisäämiseen samoilla vuorotiheyksillä (22). |
| --- | --- |

(40)

Vuosiksi 2000–2004 ja 2005–2008 ei muodollisesti hyväksytty Siremaria koskevia viisivuotissuunnitelmia. Reittiverkko ja vuorotiheydet pysyivät kuitenkin pääosin samoina vuosina 1999–2008. Maaliskuun 9 päivänä 2004 annetussa ministeriöiden välisessä asetuksessa, jäljempänä ’vuoden 2004 asetus’, määritettiin vähäisiä Siremaria koskevia muutoksia, jotka liittyivät vanhojen alusten korvaamiseen ja kapasiteetin lisäämiseen samoilla vuorotiheyksillä (22).

22

| (41) | Siremar liikennöi alkuperäisen sopimuksen perusteella, sellaisena kuin se on jatkettuna ja muutettuna (tiettyjen reittien osalta), ympärivuotisesti 1 päivän tammikuuta 2009 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 välisenä aikana viittä yhdistettyä reittiä, joiden vuorotiheydet ja aikataulut vaihtelivat reitin, palvelutyypin (lautta tai suurnopeusalus) ja vuodenajan mukaan, seuraavasti:






  — | Siremar tuotti yhdistetyllä reitillä Milazzo – Eolian saaret – Napoli, joka sisältää Vulcanon, Liparin, Salinan, Filicudin, Alicudin, Panarean ja Strombolin saaret eli Eolian saaret sekä Sisiliassa sijaitsevan Milazzon kaupungin ja Campaniassa sijaitsevan Napolin kaupungin, sekä lauttapalveluja että nopean yhteyden palveluja kymmenellä eri reitillä (23); |
| --- | --- | --- |

(41)

Siremar liikennöi alkuperäisen sopimuksen perusteella, sellaisena kuin se on jatkettuna ja muutettuna (tiettyjen reittien osalta), ympärivuotisesti 1 päivän tammikuuta 2009 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 välisenä aikana viittä yhdistettyä reittiä, joiden vuorotiheydet ja aikataulut vaihtelivat reitin, palvelutyypin (lautta tai suurnopeusalus) ja vuodenajan mukaan, seuraavasti:

—

Siremar tuotti yhdistetyllä reitillä Milazzo – Eolian saaret – Napoli, joka sisältää Vulcanon, Liparin, Salinan, Filicudin, Alicudin, Panarean ja Strombolin saaret eli Eolian saaret sekä Sisiliassa sijaitsevan Milazzon kaupungin ja Campaniassa sijaitsevan Napolin kaupungin, sekä lauttapalveluja että nopean yhteyden palveluja kymmenellä eri reitillä (23);

23

| — | 17 päivänä kesäkuuta 2021; |
| --- | --- |

—

17 päivänä kesäkuuta 2021;

| — | Siremar tuotti yhdistetyllä reitillä Palermo–Ustica sekä lauttapalveluja että nopean yhteyden palveluja kahdella eri reitillä (24); |
| --- | --- |

—

Siremar tuotti yhdistetyllä reitillä Palermo–Ustica sekä lauttapalveluja että nopean yhteyden palveluja kahdella eri reitillä (24);

24

| — | Siremar tuotti yhdistetyllä reitillä Porto Empedocle – Pelagian saaret, joka sisältää Linosan ja Lampedusan saaret, jäljempänä ’Pelagian saaret’, lauttapalveluja yhdellä reitillä; |
| --- | --- |

—

Siremar tuotti yhdistetyllä reitillä Porto Empedocle – Pelagian saaret, joka sisältää Linosan ja Lampedusan saaret, jäljempänä ’Pelagian saaret’, lauttapalveluja yhdellä reitillä;

| — | Siremar tuotti yhdistetyllä reitillä Trapani–Pantelleria lauttapalveluja yhdellä reitillä. |
| --- | --- |

—

Siremar tuotti yhdistetyllä reitillä Trapani–Pantelleria lauttapalveluja yhdellä reitillä.

2.3.1.2   Määrärahat ja kesto

Määrärahat ja kesto

| (42) | Seuraavassa taulukossa esitetään vuotuiset korvaukset, jotka Siremarille maksettiin vuoden 2009 alusta heinäkuuhun 2012:






  Vuosi | Korvaus |
| --- | --- | --- |
| 2009 | 67 009 405 euroa |
| 2010 | 55 694 895 euroa |
| 2011 | 55 694 895 euroa |
| 2012 | 32 348 816 euroa
  (tammi–heinäkuu) (25) |

(42)

Seuraavassa taulukossa esitetään vuotuiset korvaukset, jotka Siremarille maksettiin vuoden 2009 alusta heinäkuuhun 2012:

Vuosi

Korvaus

2009

67 009 405 euroa

2010

55 694 895 euroa

2011

55 694 895 euroa

2012

32 348 816 euroa

(tammi–heinäkuu) (25)

25

Taulukko 2 – Korvaukset vuosina 2009–2012 (euroa)

Taulukko 2 – Korvaukset vuosina 2009–2012 (euroa)

| (43) | Alkuperäisen sopimuksen (sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 1994) mukainen julkisen palvelun vuotuinen korvaus maksetaan seuraavasti: Ensimmäinen ennakkomaksu suoritetaan kunakin vuonna 1 päivään maaliskuuta mennessä, ja sen määrä on 70 prosenttia edellisenä vuonna maksetusta korvauksesta. Toinen maksu suoritetaan 30 päivään kesäkuuta mennessä, ja sen määrä on 20 prosenttia edellä mainitusta korvauksesta. Viimeinen maksu, joka kattaa asianomaisen vuoden jäljelle jääneen korvauksen ja perustuu arvioon tulevista tuloista ja tappioista, suoritetaan 30 päivään marraskuuta mennessä (26). Lopulliset tulokset tarkistetaan, kun yritys laatii vuotuisen tilinpäätöksen. Jos kävi ilmi, että Siremarille maksettu määrä ylitti tarjottujen palvelujen nettokustannukset (voittojen ja tappioiden erotus), sen oli palautettava erotus 15 päivän kuluessa tilinpäätöksen hyväksymisestä. Lain nro 856/1986 11 §:n nojalla perustetun infrastruktuuri- ja liikenneministeriön, jäljempänä ’liikenneministeriö’, valtiovarainministeriön sekä taloudellisen kehityksen ministeriön välisen komitean, jäljempänä ’ministeriöiden välinen komitea’, antaman päätöksen nojalla kaikki 25 päivänä marraskuuta 2010 jälkeen maksetut liialliset korvaukset vähennetään tulevista tukien ennakkomaksuista. |
| --- | --- |

(43)

Alkuperäisen sopimuksen (sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 1994) mukainen julkisen palvelun vuotuinen korvaus maksetaan seuraavasti: Ensimmäinen ennakkomaksu suoritetaan kunakin vuonna 1 päivään maaliskuuta mennessä, ja sen määrä on 70 prosenttia edellisenä vuonna maksetusta korvauksesta. Toinen maksu suoritetaan 30 päivään kesäkuuta mennessä, ja sen määrä on 20 prosenttia edellä mainitusta korvauksesta. Viimeinen maksu, joka kattaa asianomaisen vuoden jäljelle jääneen korvauksen ja perustuu arvioon tulevista tuloista ja tappioista, suoritetaan 30 päivään marraskuuta mennessä (26). Lopulliset tulokset tarkistetaan, kun yritys laatii vuotuisen tilinpäätöksen. Jos kävi ilmi, että Siremarille maksettu määrä ylitti tarjottujen palvelujen nettokustannukset (voittojen ja tappioiden erotus), sen oli palautettava erotus 15 päivän kuluessa tilinpäätöksen hyväksymisestä. Lain nro 856/1986 11 §:n nojalla perustetun infrastruktuuri- ja liikenneministeriön, jäljempänä ’liikenneministeriö’, valtiovarainministeriön sekä taloudellisen kehityksen ministeriön välisen komitean, jäljempänä ’ministeriöiden välinen komitea’, antaman päätöksen nojalla kaikki 25 päivänä marraskuuta 2010 jälkeen maksetut liialliset korvaukset vähennetään tulevista tukien ennakkomaksuista.

26

| (44) | Korvaus laskettiin eri tavalla vuonna 2009 kuin vuosina 2010, 2011 ja 2012. Tätä kuvaillaan seuraavissa kappaleissa.






  — | Vuonna 2009 maksettu korvaus |
| --- | --- | --- |

(44)

Korvaus laskettiin eri tavalla vuonna 2009 kuin vuosina 2010, 2011 ja 2012. Tätä kuvaillaan seuraavissa kappaleissa.

—

Vuonna 2009 maksettu korvaus

| (45) | Julkisten meriliikenteen palvelujen harjoittajille maksettavan tuen laskentaan vaikuttavat tekijät (tulot ja kustannukset) täsmennetään 1 päivänä kesäkuuta 1979 annetussa presidentin asetuksessa nro 501, jäljempänä ’presidentin asetus 501/79’. Lisäksi 5 päivänä joulukuuta 1986 annetussa laissa nro 856, jäljempänä ’laki 856/86’, säädettiin tietyistä muutoksista Italian meriliikenteen julkisen palvelun velvoitteita koskevaan järjestelmään. Kyseisen lain 11 §:ssä muutettiin julkisen palvelun korvauksen laskentaperusteita suurten ja pienten saarten liikenneyhteyksien osalta. Tuki oli laskettava palvelusta aiheutuvien tulojen ja kustannusten välisen erotuksen perusteella keskimääräisten ja objektiivisten parametrien mukaisesti, ja sen oli sisällettävä kohtuullinen pääoman tuotto. Samassa pykälässä säädetään myös, että palveluhankintasopimuksissa on lueteltava tuetut reitit, vuorotiheys sekä reiteillä käytettävät alustyypit. Asiasta vastaavien ministerien oli hyväksyttävä tuet. Presidentin asetuksessa 501/79 ja laissa 856/86 vahvistetut periaatteet otettiin huomioon alkuperäisissä sopimuksissa. |
| --- | --- |

(45)

Julkisten meriliikenteen palvelujen harjoittajille maksettavan tuen laskentaan vaikuttavat tekijät (tulot ja kustannukset) täsmennetään 1 päivänä kesäkuuta 1979 annetussa presidentin asetuksessa nro 501, jäljempänä ’presidentin asetus 501/79’. Lisäksi 5 päivänä joulukuuta 1986 annetussa laissa nro 856, jäljempänä ’laki 856/86’, säädettiin tietyistä muutoksista Italian meriliikenteen julkisen palvelun velvoitteita koskevaan järjestelmään. Kyseisen lain 11 §:ssä muutettiin julkisen palvelun korvauksen laskentaperusteita suurten ja pienten saarten liikenneyhteyksien osalta. Tuki oli laskettava palvelusta aiheutuvien tulojen ja kustannusten välisen erotuksen perusteella keskimääräisten ja objektiivisten parametrien mukaisesti, ja sen oli sisällettävä kohtuullinen pääoman tuotto. Samassa pykälässä säädetään myös, että palveluhankintasopimuksissa on lueteltava tuetut reitit, vuorotiheys sekä reiteillä käytettävät alustyypit. Asiasta vastaavien ministerien oli hyväksyttävä tuet. Presidentin asetuksessa 501/79 ja laissa 856/86 vahvistetut periaatteet otettiin huomioon alkuperäisissä sopimuksissa.

| (46) | Vuonna 2009 yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamisesta maksettavan korvauksen laskennassa sovellettiin menetelmää, joka vahvistettiin vuodesta 1991 voimassa olleissa alkuperäisissä sopimuksissa, joita jatkettiin alkuperäisen päättymispäivän 31 päivän joulukuuta 2008 jälkeen. Korvaus vastasi julkisen palvelun järjestelmän puitteissa toteutettujen palvelujen yhteenlaskettuja nettotappioita, joihin lisättiin pääoman tuoton kulloinenkin määrä. |
| --- | --- |

(46)

Vuonna 2009 yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamisesta maksettavan korvauksen laskennassa sovellettiin menetelmää, joka vahvistettiin vuodesta 1991 voimassa olleissa alkuperäisissä sopimuksissa, joita jatkettiin alkuperäisen päättymispäivän 31 päivän joulukuuta 2008 jälkeen. Korvaus vastasi julkisen palvelun järjestelmän puitteissa toteutettujen palvelujen yhteenlaskettuja nettotappioita, joihin lisättiin pääoman tuoton kulloinenkin määrä.

| (47) | Korvauksen laskennassa otettiin huomioon seuraavat viranomaisten määrittämät kustannustekijät: hankinta-, mainos- ja majoituskustannukset, lastaus-, purku- ja käsittelykustannukset, henkilöstökustannukset, alusten ylläpitokustannukset, hallintokustannukset, vakuutusmaksut, vuokra- ja leasingkustannukset, polttoainekustannukset, verot sekä poistokustannukset.






  — | Vuosina 2010, 2011 ja 2012 maksetut korvaukset |
| --- | --- | --- |

(47)

Korvauksen laskennassa otettiin huomioon seuraavat viranomaisten määrittämät kustannustekijät: hankinta-, mainos- ja majoituskustannukset, lastaus-, purku- ja käsittelykustannukset, henkilöstökustannukset, alusten ylläpitokustannukset, hallintokustannukset, vakuutusmaksut, vuokra- ja leasingkustannukset, polttoainekustannukset, verot sekä poistokustannukset.

—

Vuosina 2010, 2011 ja 2012 maksetut korvaukset

| (48) | Vuodesta 2010 alkaen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta maksettava korvaus on määritetty CIPE:n (27)9 päivänä marraskuuta 2007 antamassa toimintaohjeessa ”Julkisen palvelun velvoitteiden määrittämisperusteet ja hintadynamiikka yleisen edun mukaisen meriliikenteen kabotaasin alalla”, jäljempänä ’CIPE:n toimintaohje’ (28), vahvistetun menetelmän mukaisesti. CIPE:n toimintaohjeen johdanto-osan mukaan kyseinen ohje annettiin sellaisten julkisten yritysten tulevaa yksityistämistä varten, jotka tarjosivat meriliikenteen palveluja julkisen palvelun järjestelmän puitteissa (29). CIPE:n toimintaohjeen määräyksiä sovellettiin Tirrenia-konsernin yritysten tarjoamiin palveluihin vuodesta 2010 lähtien. |
| --- | --- |

(48)

Vuodesta 2010 alkaen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta maksettava korvaus on määritetty CIPE:n (27)9 päivänä marraskuuta 2007 antamassa toimintaohjeessa ”Julkisen palvelun velvoitteiden määrittämisperusteet ja hintadynamiikka yleisen edun mukaisen meriliikenteen kabotaasin alalla”, jäljempänä ’CIPE:n toimintaohje’ (28), vahvistetun menetelmän mukaisesti. CIPE:n toimintaohjeen johdanto-osan mukaan kyseinen ohje annettiin sellaisten julkisten yritysten tulevaa yksityistämistä varten, jotka tarjosivat meriliikenteen palveluja julkisen palvelun järjestelmän puitteissa (29). CIPE:n toimintaohjeen määräyksiä sovellettiin Tirrenia-konsernin yritysten tarjoamiin palveluihin vuodesta 2010 lähtien.

27

28

29

| (49) | CIPE:n toimintaohjeessa vahvistetun menetelmän ansiosta meriliikenteen julkista palvelua tarjoavat yritykset saavat asianmukaisen tuoton. Sen mukaan pääoman tuottoaste (pääoman tuotto eli ROIC) lasketaan keskimääräisen pääomakustannuksen (WACC) perusteella. Vaadittu oman pääoman tuotto (30) on laskettava soveltamalla CAPM-tasapainomallia (Capital Asset Pricing Model). |
| --- | --- |

(49)

CIPE:n toimintaohjeessa vahvistetun menetelmän ansiosta meriliikenteen julkista palvelua tarjoavat yritykset saavat asianmukaisen tuoton. Sen mukaan pääoman tuottoaste (pääoman tuotto eli ROIC) lasketaan keskimääräisen pääomakustannuksen (WACC) perusteella. Vaadittu oman pääoman tuotto (30) on laskettava soveltamalla CAPM-tasapainomallia (Capital Asset Pricing Model).

30

| (50) | Kyseisen mallin mukaisesti oman pääoman kustannukset johdetaan i) riskittömän koron, ii) beetakertoimen (yrityksen arvioitu riskiprofiili suhteessa osakemarkkinoihin) ja iii) osakemarkkinoille kohdennetun pääoman riskipreemion suhteesta. |
| --- | --- |

(50)

Kyseisen mallin mukaisesti oman pääoman kustannukset johdetaan i) riskittömän koron, ii) beetakertoimen (yrityksen arvioitu riskiprofiili suhteessa osakemarkkinoihin) ja iii) osakemarkkinoille kohdennetun pääoman riskipreemion suhteesta.

| (51) | Oman pääoman kustannus lasketaan soveltamalla lisäriskipreemiota riskittömän toiminnan tuottoasteeseen. Tämä preemio lasketaan markkinariskipreemiona kerrottuna sen beetakertoimella, joka mittaa tiettyyn toimintaan liittyvää riskiä suhteessa asianomaiseen markkinaan. |
| --- | --- |

(51)

Oman pääoman kustannus lasketaan soveltamalla lisäriskipreemiota riskittömän toiminnan tuottoasteeseen. Tämä preemio lasketaan markkinariskipreemiona kerrottuna sen beetakertoimella, joka mittaa tiettyyn toimintaan liittyvää riskiä suhteessa asianomaiseen markkinaan.

| (52) | CIPE:n toimintaohjeen mukaan riskittömän toiminnan tuottoaste vastaa kymmenen vuoden viitelainojen keskimääräistä bruttotuottoa siltä edeltävältä 12 kuukauden jaksolta, jolta tiedot ovat saatavilla. |
| --- | --- |

(52)

CIPE:n toimintaohjeen mukaan riskittömän toiminnan tuottoaste vastaa kymmenen vuoden viitelainojen keskimääräistä bruttotuottoa siltä edeltävältä 12 kuukauden jaksolta, jolta tiedot ovat saatavilla.

| (53) | CIPE:n toimintaohjeessa vahvistetaan markkinariskipreemioksi 4 prosenttia. Jos kyseessä on palvelu, jota ei harjoiteta yksinoikeudella, toimijalle oletettavasti aiheutuva suurempi riski korvataan maksamalla tälle markkinariskipreemion lisäksi ylimääräinen 2,5 prosentin korvaus. |
| --- | --- |

(53)

CIPE:n toimintaohjeessa vahvistetaan markkinariskipreemioksi 4 prosenttia. Jos kyseessä on palvelu, jota ei harjoiteta yksinoikeudella, toimijalle oletettavasti aiheutuva suurempi riski korvataan maksamalla tälle markkinariskipreemion lisäksi ylimääräinen 2,5 prosentin korvaus.

| (54) | Siremarille maksettavan korvauksen määrä ei kuitenkaan voi vuoden 2009 laissa säädetyn perusteella käytännössä ylittää vuotuista 55 694 895 euron enimmäismäärää (ks. johdanto-osan 30 kappale). Vaikka vuoden 2009 laissa rajoitetaan julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamisesta maksettavaa vuotuista korvausta kaikkien Tirrenian yritysten osalta, CIPE:n toimintaohje sisältää tietyt takeet sen varmistamiseksi, että kyseiset toimijat voivat kattaa toimintakustannuksensa riittävällä tavalla. |
| --- | --- |

(54)

Siremarille maksettavan korvauksen määrä ei kuitenkaan voi vuoden 2009 laissa säädetyn perusteella käytännössä ylittää vuotuista 55 694 895 euron enimmäismäärää (ks. johdanto-osan 30 kappale). Vaikka vuoden 2009 laissa rajoitetaan julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamisesta maksettavaa vuotuista korvausta kaikkien Tirrenian yritysten osalta, CIPE:n toimintaohje sisältää tietyt takeet sen varmistamiseksi, että kyseiset toimijat voivat kattaa toimintakustannuksensa riittävällä tavalla.

| (55) | CIPE:n toimintaohjeen mukaan erityisesti palvelujen laajuus, enimmäishinnat ja korvaukset on määritettävä siten, että ne kattavat asianomaisen palveluntarjoajan hyväksyttävät kustannukset kokonaisuudessaan, seuraavan yhtälön mukaan:
  VA(RSP) + VA(AI(X)) = VA(CA),
  jossa






  — | VA(RSP) on julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä maksettavan korvauksen diskontattu arvo; |
| --- | --- | --- |

(55)

CIPE:n toimintaohjeen mukaan erityisesti palvelujen laajuus, enimmäishinnat ja korvaukset on määritettävä siten, että ne kattavat asianomaisen palveluntarjoajan hyväksyttävät kustannukset kokonaisuudessaan, seuraavan yhtälön mukaan:

VA(RSP) + VA(AI(X)) = VA(CA),

jossa

—

VA(RSP) on julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä maksettavan korvauksen diskontattu arvo;

VA(RSP

| — | VA(AI(X)) on muiden tulojen (lipputulot jne.) diskontattu arvo; |
| --- | --- |

—

VA(AI(X)) on muiden tulojen (lipputulot jne.) diskontattu arvo;

VA(AI(X))

| — | VA(CA) on hyväksyttävien toimintakustannusten, velkojen takaisinmaksuerien ja pääoman tuoton diskontattu arvo. |
| --- | --- |

—

VA(CA) on hyväksyttävien toimintakustannusten, velkojen takaisinmaksuerien ja pääoman tuoton diskontattu arvo.

VA(CA)

| (56) | Jos tämä yhtälö ei päde, voidaan supistaa tuetun toiminnan laajuutta tai vaihtoehtoisesti muuttaa palvelun järjestämistapaa (esimerkiksi alustyyppejä) tai enimmäishintoja. |
| --- | --- |

(56)

Jos tämä yhtälö ei päde, voidaan supistaa tuetun toiminnan laajuutta tai vaihtoehtoisesti muuttaa palvelun järjestämistapaa (esimerkiksi alustyyppejä) tai enimmäishintoja.

| (57) | Lisäksi kuhunkin palveluun sovellettavaa enimmäishintaa, josta on vähennetty verot ja satamamaksut, mukautetaan joka vuosi seuraavan hintakattoa koskevan kaavan mukaisesti:
  ΔΤ = ΔΡ – Χ,
  jossa






  — | ΔΤ on enimmäishinnan vuotuinen prosentuaalinen muutos; |
| --- | --- | --- |

(57)

Lisäksi kuhunkin palveluun sovellettavaa enimmäishintaa, josta on vähennetty verot ja satamamaksut, mukautetaan joka vuosi seuraavan hintakattoa koskevan kaavan mukaisesti:

ΔΤ = ΔΡ – Χ,

jossa

—

ΔΤ on enimmäishinnan vuotuinen prosentuaalinen muutos;

ΔΤ

| — | ΔΡ on viitevuoden inflaatioaste; |
| --- | --- |

—

ΔΡ on viitevuoden inflaatioaste;

ΔΡ

| — | Χ on sopimuksessa tai palveluhankintasopimuksessa vahvistetun enimmäishinnan todellinen vuotuinen mukautusaste, joka pysyy samana koko sopimuksen tai palveluhankintasopimuksen voimassaoloajan. |
| --- | --- |

—

Χ on sopimuksessa tai palveluhankintasopimuksessa vahvistetun enimmäishinnan todellinen vuotuinen mukautusaste, joka pysyy samana koko sopimuksen tai palveluhankintasopimuksen voimassaoloajan.

Χ

| (58) | CIPE:n toimintaohjeessa täsmennetään lisäksi, että enimmäishintaa voidaan mukauttaa polttoainekustannusten vaihteluiden huomioon ottamiseksi siten, että viitehintoina pidetään yleisesti saatavilla olevia vakiohintoja. |
| --- | --- |

(58)

CIPE:n toimintaohjeessa täsmennetään lisäksi, että enimmäishintaa voidaan mukauttaa polttoainekustannusten vaihteluiden huomioon ottamiseksi siten, että viitehintoina pidetään yleisesti saatavilla olevia vakiohintoja.

2.3.2   Siremarille myönnetyn pelastamistuen sääntöjenvastainen jatkaminen

Siremarille myönnetyn pelastamistuen sääntöjenvastainen jatkaminen

| (59) | Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2010 Tirrenialle ja Siremarille suunnitellun pelastamistuen, jäljempänä ’vuoden 2010 päätös’ (31). Tuki koostui takauksesta, joka koski yksityisten pankkien myöntämiä luottolimiittejä enintään 95 000 000 euroon asti. Italia sitoutui toimittamaan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa pelastamistukitoimenpiteen hyväksymisestä rakenneuudistussuunnitelman tai todisteen siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai takaus on päättynyt. |
| --- | --- |

(59)

Komissio hyväksyi 16 päivänä marraskuuta 2010 Tirrenialle ja Siremarille suunnitellun pelastamistuen, jäljempänä ’vuoden 2010 päätös’ (31). Tuki koostui takauksesta, joka koski yksityisten pankkien myöntämiä luottolimiittejä enintään 95 000 000 euroon asti. Italia sitoutui toimittamaan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa pelastamistukitoimenpiteen hyväksymisestä rakenneuudistussuunnitelman tai todisteen siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai takaus on päättynyt.

31

| (60) | Tämän jälkeen yksityiset pankit Banca Infrastrutture Innovazione e Sviluppo, jäljempänä ’BIIS’, ja Unicredit myönsivät Tirrenialle ja Siremarille yhteensä 40 000 000 euron luottolimiitin (Tirrenian osuus oli 25 000 000 euroa ja Siremarin 15 000 000 euroa), joka erääntyisi 30 päivänä kesäkuuta 2011. Valtio takasi tämän luottolimiitin 15 päivänä helmikuuta 2011. |
| --- | --- |

(60)

Tämän jälkeen yksityiset pankit Banca Infrastrutture Innovazione e Sviluppo, jäljempänä ’BIIS’, ja Unicredit myönsivät Tirrenialle ja Siremarille yhteensä 40 000 000 euron luottolimiitin (Tirrenian osuus oli 25 000 000 euroa ja Siremarin 15 000 000 euroa), joka erääntyisi 30 päivänä kesäkuuta 2011. Valtio takasi tämän luottolimiitin 15 päivänä helmikuuta 2011.

| (61) | Rahoituserät maksettiin seuraavasti:






  a) | ensimmäinen erä 28 päivänä helmikuuta 2011 (Tirrenian osuus 20 000 000 euroa ja Siremarin osuus 12 000 000 euroa); |
| --- | --- | --- |

(61)

Rahoituserät maksettiin seuraavasti:

a)

ensimmäinen erä 28 päivänä helmikuuta 2011 (Tirrenian osuus 20 000 000 euroa ja Siremarin osuus 12 000 000 euroa);

| b) | toinen erä 23 päivänä maaliskuuta 2011 (Tirrenian osuus 5 000 000 euroa ja Siremarin osuus 3 000 000 euroa). |
| --- | --- |

b)

toinen erä 23 päivänä maaliskuuta 2011 (Tirrenian osuus 5 000 000 euroa ja Siremarin osuus 3 000 000 euroa).

| (62) | Italia ilmoitti komissiolle, että koska taatun lainan ensimmäinen erä oli maksettu vasta 28 päivänä helmikuuta 2011, valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen, jäljempänä ’vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’ (32), 25 kohdan a alakohdassa sekä vuoden 2010 päätöksen johdanto-osan 32 ja 47 kappaleessa tarkoitettu kuuden kuukauden takaisinmaksuaika päättyisi 28 päivänä elokuuta 2011. |
| --- | --- |

(62)

Italia ilmoitti komissiolle, että koska taatun lainan ensimmäinen erä oli maksettu vasta 28 päivänä helmikuuta 2011, valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen, jäljempänä ’vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’ (32), 25 kohdan a alakohdassa sekä vuoden 2010 päätöksen johdanto-osan 32 ja 47 kappaleessa tarkoitettu kuuden kuukauden takaisinmaksuaika päättyisi 28 päivänä elokuuta 2011.

32

| (63) | Tirrenia ja Siremar eivät maksaneet lainojaan ennen kyseistä päivämäärää, minkä seurauksena BIIS esitti valtiontakauksen käyttöönottoa koskevan vaatimuksen 11 päivänä heinäkuuta 2011. Kyseisenä päivänä Siremarin velka valtiolle oli 15 121 838,33 euroa. Summa kattaa sekä kummankin lainan pääoman että maksamatta olleet pankin korot. |
| --- | --- |

(63)

Tirrenia ja Siremar eivät maksaneet lainojaan ennen kyseistä päivämäärää, minkä seurauksena BIIS esitti valtiontakauksen käyttöönottoa koskevan vaatimuksen 11 päivänä heinäkuuta 2011. Kyseisenä päivänä Siremarin velka valtiolle oli 15 121 838,33 euroa. Summa kattaa sekä kummankin lainan pääoman että maksamatta olleet pankin korot.

| (64) | Konkurssituomioistuin hyväksyi valtiovarainministeriön sisällyttämisen Tirrenian ja Siremarin etuoikeutettujen (prededucibili) velkojien joukkoon. Italian viranomaisten mukaan yrityksen hallinnoinnista vastaava erityishallintojohtaja katsoi tuolloin, että Siremar voisi maksaa lainan takaisin 28 päivään elokuuta 2011 mennessä Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden suunnitellusta yksityistämisestä saatavalla tuotolla. |
| --- | --- |

(64)

Konkurssituomioistuin hyväksyi valtiovarainministeriön sisällyttämisen Tirrenian ja Siremarin etuoikeutettujen (prededucibili) velkojien joukkoon. Italian viranomaisten mukaan yrityksen hallinnoinnista vastaava erityishallintojohtaja katsoi tuolloin, että Siremar voisi maksaa lainan takaisin 28 päivään elokuuta 2011 mennessä Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden suunnitellusta yksityistämisestä saatavalla tuotolla.

| (65) | Sopimus Tirrenia-liiketoimintayksikön myynnistä CIN:lle allekirjoitettiin 25 päivänä heinäkuuta 2011. Varojen luovutus ja siten myös maksun suorittaminen kuitenkin viivästyivät, mikä johtui pääasiassa hankaluuksista tarvittavien sulautumislupien saamisessa (ensin komissiolta ja sen jälkeen Italian kilpailuviranomaiselta (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato), jäljempänä ’AGCM’). AGCM antoi vihdoin 21 päivänä kesäkuuta 2012 hyväksyntänsä Tirrenian ja CIN:n väliselle liiketoimelle, ja myynti saatettiin päätökseen 19 päivänä heinäkuuta 2012. Sopimus Siremar-liiketoimintayksikön myynnistä CdI:lle allekirjoitettiin 20 päivänä lokakuuta 2011. Myös näiden varojen luovutus kuitenkin viivästyi, tässä tapauksessa 1 päivään elokuuta 2012 (ks. johdanto-osan 93–95 kappale). Siremar maksoi yhteensä 15 511 529,35 euron suuruisen velkansa, mukaan lukien korko, takaisin valtiolle 18 päivänä syyskuuta 2012. |
| --- | --- |

(65)

Sopimus Tirrenia-liiketoimintayksikön myynnistä CIN:lle allekirjoitettiin 25 päivänä heinäkuuta 2011. Varojen luovutus ja siten myös maksun suorittaminen kuitenkin viivästyivät, mikä johtui pääasiassa hankaluuksista tarvittavien sulautumislupien saamisessa (ensin komissiolta ja sen jälkeen Italian kilpailuviranomaiselta (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato), jäljempänä ’AGCM’). AGCM antoi vihdoin 21 päivänä kesäkuuta 2012 hyväksyntänsä Tirrenian ja CIN:n väliselle liiketoimelle, ja myynti saatettiin päätökseen 19 päivänä heinäkuuta 2012. Sopimus Siremar-liiketoimintayksikön myynnistä CdI:lle allekirjoitettiin 20 päivänä lokakuuta 2011. Myös näiden varojen luovutus kuitenkin viivästyi, tässä tapauksessa 1 päivään elokuuta 2012 (ks. johdanto-osan 93–95 kappale). Siremar maksoi yhteensä 15 511 529,35 euron suuruisen velkansa, mukaan lukien korko, takaisin valtiolle 18 päivänä syyskuuta 2012.

2.3.3   Siremarin yksityistäminen, vastatakaus ja CdI:n pääoman korotus

Siremarin yksityistäminen, vastatakaus ja CdI:n pääoman korotus

| (66) | Fintecna julkaisi 23 päivänä joulukuuta 2009 ensimmäisen tarjouskilpailun, joka koski Tirrenian koko osakepääoman ja sen tytäryrityksen Siremarin myyntiä. Yhteensä 19 toimijalta saatiin 16 kiinnostuksenilmaisua 19 päivään helmikuuta 2010 mennessä. Fintecna ilmoitti 4 päivänä elokuuta 2010 päättävänsä menettelyn, koska ainoan sitovan tarjouksen tehneen tarjoajan kanssa käydyt neuvottelut olivat epäonnistuneet. Italian mukaan neuvottelut epäonnistuivat tarjouksen rahoitusnäkökohtiin liittyvien huolien vuoksi. |
| --- | --- |

(66)

Fintecna julkaisi 23 päivänä joulukuuta 2009 ensimmäisen tarjouskilpailun, joka koski Tirrenian koko osakepääoman ja sen tytäryrityksen Siremarin myyntiä. Yhteensä 19 toimijalta saatiin 16 kiinnostuksenilmaisua 19 päivään helmikuuta 2010 mennessä. Fintecna ilmoitti 4 päivänä elokuuta 2010 päättävänsä menettelyn, koska ainoan sitovan tarjouksen tehneen tarjoajan kanssa käydyt neuvottelut olivat epäonnistuneet. Italian mukaan neuvottelut epäonnistuivat tarjouksen rahoitusnäkökohtiin liittyvien huolien vuoksi.

| (67) | Ensimmäisen yksityistämisyrityksen jälkeen vakavissa talousvaikeuksissa olevat Tirrenia ja Siremar hyväksyttiin Italian lainsäädännön mukaiseen suuryrityksiä koskevaan kollektiiviseen maksukyvyttömyysmenettelyyn eli erityishallintomenettelyyn (amministrazione straordinaria), ja kumpikin yritys julistettiin pian tämän jälkeen maksukyvyttömäksi. Siremar asetettiin erityishallintomenettelyyn 17 päivänä syyskuuta 2010. Rooman alioikeus julisti Siremarin maksukyvyttömäksi 5 päivänä lokakuuta 2010 antamallaan tuomiolla nro 381/2010. |
| --- | --- |

(67)

Ensimmäisen yksityistämisyrityksen jälkeen vakavissa talousvaikeuksissa olevat Tirrenia ja Siremar hyväksyttiin Italian lainsäädännön mukaiseen suuryrityksiä koskevaan kollektiiviseen maksukyvyttömyysmenettelyyn eli erityishallintomenettelyyn (amministrazione straordinaria), ja kumpikin yritys julistettiin pian tämän jälkeen maksukyvyttömäksi. Siremar asetettiin erityishallintomenettelyyn 17 päivänä syyskuuta 2010. Rooman alioikeus julisti Siremarin maksukyvyttömäksi 5 päivänä lokakuuta 2010 antamallaan tuomiolla nro 381/2010.

2.3.3.1   Erityishallintomenettelyn säännöt

Erityishallintomenettelyn säännöt

| (68) | Tavanomaisen konkurssimenettelyn päätavoitteena on realisoida maksukyvyttömän yrityksen omaisuus velkojien saatavien kattamiseksi, kun taas 8 päivänä heinäkuuta 1999 annetussa asetuksessa nro 270, jäljempänä ’asetus 270/1999’, säädetty erityishallintomenettely on erityinen suurille yrityksille tarkoitettu maksukyvyttömyysmenettely, jolla pyritään turvaamaan varat ja varmistamaan liiketoiminnan jatkuminen. |
| --- | --- |

(68)

Tavanomaisen konkurssimenettelyn päätavoitteena on realisoida maksukyvyttömän yrityksen omaisuus velkojien saatavien kattamiseksi, kun taas 8 päivänä heinäkuuta 1999 annetussa asetuksessa nro 270, jäljempänä ’asetus 270/1999’, säädetty erityishallintomenettely on erityinen suurille yrityksille tarkoitettu maksukyvyttömyysmenettely, jolla pyritään turvaamaan varat ja varmistamaan liiketoiminnan jatkuminen.

| (69) | Erityishallintomenettelyssä maksukyvyttömän yrityksen hallinnointi siirtyy asiasta vastaavan ministeriön nimittämälle erityishallintojohtajalle. Erityishallintojohtaja laatii yritykselle elvytyssuunnitelman, jossa ehdotetaan joko rakenneuudistusta tai omaisuuden myymistä. Asiasta vastaavan ministeriön on ensin hyväksyttävä suunnitelma, ja siinä huomioidaan myös (kyseisen ministeriön nimittämistä asiantuntijoista koostuvan) valvontaelimen lausunto. |
| --- | --- |

(69)

Erityishallintomenettelyssä maksukyvyttömän yrityksen hallinnointi siirtyy asiasta vastaavan ministeriön nimittämälle erityishallintojohtajalle. Erityishallintojohtaja laatii yritykselle elvytyssuunnitelman, jossa ehdotetaan joko rakenneuudistusta tai omaisuuden myymistä. Asiasta vastaavan ministeriön on ensin hyväksyttävä suunnitelma, ja siinä huomioidaan myös (kyseisen ministeriön nimittämistä asiantuntijoista koostuvan) valvontaelimen lausunto.

| (70) | Maksukyvyttömien suuryritysten rakenneuudistusta koskevista kiireellisistä toimenpiteistä 23 päivänä joulukuuta 2003 annetussa asetuksessa nro 347, jäljempänä ’asetus 347/2003’, joka on muunnettu tietyin muutoksin 18 päivänä helmikuuta 2004 annetuksi laiksi nro 39, jäljempänä ’Marzanon laki’, säädetään erityishallintomenettelystä sellaisten maksukyvyttömien suurten yritysten osalta, jotka aikovat toteuttaa tällaisen rakenneuudistuksen. Kyseisten yritysten on täytettävä kumulatiivisesti tietyt kriteerit, jotka koskevat työntekijöiden määrää edellisen vuoden aikana sekä yrityksen velkaantumisastetta. |
| --- | --- |

(70)

Maksukyvyttömien suuryritysten rakenneuudistusta koskevista kiireellisistä toimenpiteistä 23 päivänä joulukuuta 2003 annetussa asetuksessa nro 347, jäljempänä ’asetus 347/2003’, joka on muunnettu tietyin muutoksin 18 päivänä helmikuuta 2004 annetuksi laiksi nro 39, jäljempänä ’Marzanon laki’, säädetään erityishallintomenettelystä sellaisten maksukyvyttömien suurten yritysten osalta, jotka aikovat toteuttaa tällaisen rakenneuudistuksen. Kyseisten yritysten on täytettävä kumulatiivisesti tietyt kriteerit, jotka koskevat työntekijöiden määrää edellisen vuoden aikana sekä yrityksen velkaantumisastetta.

| (71) | Menettelyn aloittamiseksi maksukyvyttömän yrityksen on tehtävä hakemus sekä Italian taloudellisen kehityksen ministerille että toimivaltaiselle konkurssituomioistuimelle. Ministeriö päättää maksukyvyttömän yrityksen asettamisesta menettelyyn ja nimittää valvontaelimen alaisuudessa toimivan erityishallintojohtajan, ja konkurssituomioistuin toteaa asianomaisen yrityksen maksukyvyttömyyden. |
| --- | --- |

(71)

Menettelyn aloittamiseksi maksukyvyttömän yrityksen on tehtävä hakemus sekä Italian taloudellisen kehityksen ministerille että toimivaltaiselle konkurssituomioistuimelle. Ministeriö päättää maksukyvyttömän yrityksen asettamisesta menettelyyn ja nimittää valvontaelimen alaisuudessa toimivan erityishallintojohtajan, ja konkurssituomioistuin toteaa asianomaisen yrityksen maksukyvyttömyyden.

| (72) | Erityishallintojohtajan on toimitettava rakenneuudistussuunnitelma ministeriölle 180 päivän kuluessa nimittämisestään. Tavanomainen konkurssimenettely käynnistyy vain siinä tapauksessa, että ministeriö ei hyväksy toimitettua rakenneuudistussuunnitelmaa eikä omaisuuden myyntiä koskeva vaihtoehtoinen menettely ole toteutettavissa. |
| --- | --- |

(72)

Erityishallintojohtajan on toimitettava rakenneuudistussuunnitelma ministeriölle 180 päivän kuluessa nimittämisestään. Tavanomainen konkurssimenettely käynnistyy vain siinä tapauksessa, että ministeriö ei hyväksy toimitettua rakenneuudistussuunnitelmaa eikä omaisuuden myyntiä koskeva vaihtoehtoinen menettely ole toteutettavissa.

| (73) | Maksukyvyttömien suuyritysten rakenneuudista koskevista kiireellisistä toimenpiteistä (Disposizioni urgenti in materia di ristrutturazione di grandi imprese in crisi) 28 päivänä elokuuta 2008 annetun asetuksen nro 134, jäljempänä ’asetus 134/2008’, joka on muutettu 27 päivänä lokakuuta 2008 annetuksi laiksi nro 166, 4 §:n 4 c momentilla tehtiin useita muutoksia Marzanon lakiin. Kyseisiä muutoksia sovelletaan olennaisia julkisia palveluja tarjoaviin yrityksiin, ja ne koskevat muun muassa erityishallintojohtajan mahdollisuutta valita maksukyvyttömän yrityksen varojen ostaja neuvottelumenettelyssä sellaisten osapuolten kanssa, jotka takaavat sekä julkisen palvelun jatkuvuuden keskipitkällä aikavälillä että nopean toiminnan. Asetuksessa 134/2008 täsmennetään, ettei myyntihinta voi olla alempi kuin ministeriön asetuksella nimitetyn riippumattoman asiantuntijan kyseisille varoille vahvistama markkinahinta. |
| --- | --- |

(73)

Maksukyvyttömien suuyritysten rakenneuudista koskevista kiireellisistä toimenpiteistä (Disposizioni urgenti in materia di ristrutturazione di grandi imprese in crisi) 28 päivänä elokuuta 2008 annetun asetuksen nro 134, jäljempänä ’asetus 134/2008’, joka on muutettu 27 päivänä lokakuuta 2008 annetuksi laiksi nro 166, 4 §:n 4 c momentilla tehtiin useita muutoksia Marzanon lakiin. Kyseisiä muutoksia sovelletaan olennaisia julkisia palveluja tarjoaviin yrityksiin, ja ne koskevat muun muassa erityishallintojohtajan mahdollisuutta valita maksukyvyttömän yrityksen varojen ostaja neuvottelumenettelyssä sellaisten osapuolten kanssa, jotka takaavat sekä julkisen palvelun jatkuvuuden keskipitkällä aikavälillä että nopean toiminnan. Asetuksessa 134/2008 täsmennetään, ettei myyntihinta voi olla alempi kuin ministeriön asetuksella nimitetyn riippumattoman asiantuntijan kyseisille varoille vahvistama markkinahinta.

| (74) | Asetuksella 134/2008 otettiin käyttöön myös mahdollisuus aloittaa välittömästi omaisuuden luovutussuunnitelman toteuttaminen, kun taas aiemmassa järjestelmässä yrityksen oli ensin toimitettava rakenneuudistussuunnitelma ministeriölle. Lisäksi asetuksessa 134/2008 säädetään, että mikäli omaisuuden luovutussuunnitelmaa tai rakenneuudistussuunnitelmaa ei voida toteuttaa tai ministeriö ei hyväksy niitä, yritys käy läpi tavanomaisen konkurssimenettelyn. |
| --- | --- |

(74)

Asetuksella 134/2008 otettiin käyttöön myös mahdollisuus aloittaa välittömästi omaisuuden luovutussuunnitelman toteuttaminen, kun taas aiemmassa järjestelmässä yrityksen oli ensin toimitettava rakenneuudistussuunnitelma ministeriölle. Lisäksi asetuksessa 134/2008 säädetään, että mikäli omaisuuden luovutussuunnitelmaa tai rakenneuudistussuunnitelmaa ei voida toteuttaa tai ministeriö ei hyväksy niitä, yritys käy läpi tavanomaisen konkurssimenettelyn.

2.3.3.2   Myyntimenettely

Myyntimenettely

| (75) | Siremar-liiketoimintayksikön (33) ja siihen sidotun uuden 12-vuotisen sopimuksen myyntiä koskeva tarjouskilpailukutsu julkaistiin 4 päivänä lokakuuta 2010. Tavoitteena oli selvittää, olisiko joku kansallinen tai kansainvälinen toimija, joka kykenisi takaamaan liikennepalvelujen jatkuvuuden, kiinnostunut ostamaan Siremar-liiketoimintayksikön. Tarjouskilpailukutsu julkaistiin Siremarin verkkosivuilla, useissa sanomalehdissä (34) sekä tietyillä kyseiseen alaan erikoistuneilla verkkosivuilla (35). Siremar-liiketoimintayksikön ostamista koskevien kiinnostuksenilmaisujen jättämisen määräaika oli 20 päivä lokakuuta 2010. |
| --- | --- |

(75)

Siremar-liiketoimintayksikön (33) ja siihen sidotun uuden 12-vuotisen sopimuksen myyntiä koskeva tarjouskilpailukutsu julkaistiin 4 päivänä lokakuuta 2010. Tavoitteena oli selvittää, olisiko joku kansallinen tai kansainvälinen toimija, joka kykenisi takaamaan liikennepalvelujen jatkuvuuden, kiinnostunut ostamaan Siremar-liiketoimintayksikön. Tarjouskilpailukutsu julkaistiin Siremarin verkkosivuilla, useissa sanomalehdissä (34) sekä tietyillä kyseiseen alaan erikoistuneilla verkkosivuilla (35). Siremar-liiketoimintayksikön ostamista koskevien kiinnostuksenilmaisujen jättämisen määräaika oli 20 päivä lokakuuta 2010.

33

34

35

| (76) | Määräaikaan mennessä kuusi osapuolta (joista kaksi yhdessä) oli ilmaissut kiinnostuksensa osallistua Siremaria koskevaan tarjouskilpailuun, mikä tarkoittaa, että kiinnostuksenilmaisuja saatiin viisi. Kaikki nämä osapuolet osoittivat, että ne täyttivät hankintailmoituksessa määritetyn vaatimuksen. Siksi erityishallintojohtaja pyysi niitä suorittamaan Siremar-liiketoimintayksikköä koskevan perusteellisen due diligence -tarkastuksen. Asianomaisille osapuolille myönnettiin pääsy merkitykselliseen asiakirja-aineistoon edellyttäen, että ne allekirjoittavat salassapitosopimukset. |
| --- | --- |

(76)

Määräaikaan mennessä kuusi osapuolta (joista kaksi yhdessä) oli ilmaissut kiinnostuksensa osallistua Siremaria koskevaan tarjouskilpailuun, mikä tarkoittaa, että kiinnostuksenilmaisuja saatiin viisi. Kaikki nämä osapuolet osoittivat, että ne täyttivät hankintailmoituksessa määritetyn vaatimuksen. Siksi erityishallintojohtaja pyysi niitä suorittamaan Siremar-liiketoimintayksikköä koskevan perusteellisen due diligence -tarkastuksen. Asianomaisille osapuolille myönnettiin pääsy merkitykselliseen asiakirja-aineistoon edellyttäen, että ne allekirjoittavat salassapitosopimukset.

| (77) | Yksi kuudesta osapuolesta päätti olla osallistumatta due diligence -vaiheeseen (36). Kyseisen vaiheen aikana jäljellä olevat viisi osapuolta (joista kaksi teki tarjouksen yhdessä) saivat pääsyn virtuaaliseen tietokantaan, joka sisälsi seuraavat tiedot:






  a) | yksityiskohtaiset tekniset, oikeudelliset ja taloudelliset tiedot myytävästä liiketoimintayksiköstä; |
| --- | --- | --- |

(77)

Yksi kuudesta osapuolesta päätti olla osallistumatta due diligence -vaiheeseen (36). Kyseisen vaiheen aikana jäljellä olevat viisi osapuolta (joista kaksi teki tarjouksen yhdessä) saivat pääsyn virtuaaliseen tietokantaan, joka sisälsi seuraavat tiedot:

36

a)

yksityiskohtaiset tekniset, oikeudelliset ja taloudelliset tiedot myytävästä liiketoimintayksiköstä;

| b) | erityishallintojohtajan Siremar-liiketoimintayksikölle laatima liiketoimintasuunnitelma; |
| --- | --- |

b)

erityishallintojohtajan Siremar-liiketoimintayksikölle laatima liiketoimintasuunnitelma;

| c) | myyjän laatima due diligence -raportti sekä yhtiön tase sinä päivänä, jona se hyväksyttiin erityishallintomenettelyyn; |
| --- | --- |

c)

myyjän laatima due diligence -raportti sekä yhtiön tase sinä päivänä, jona se hyväksyttiin erityishallintomenettelyyn;

| d) | luonnos uudeksi 12-vuotiseksi sopimukseksi, joka on määrä allekirjoittaa tarjouskilpailun voittajan ja valtion välillä; |
| --- | --- |

d)

luonnos uudeksi 12-vuotiseksi sopimukseksi, joka on määrä allekirjoittaa tarjouskilpailun voittajan ja valtion välillä;

| e) | tarvittavat lisätiedot, jotta mahdolliset ostajat voivat arvioida myynnin kohteen oikein. |
| --- | --- |

e)

tarvittavat lisätiedot, jotta mahdolliset ostajat voivat arvioida myynnin kohteen oikein.

| (78) | Taloudellisen kehityksen ministeri nimitti 4 päivänä helmikuuta 2011 annetulla ministeriön asetuksella Banca Profilo S.p.A:n riippumattomaksi asiantuntijaksi, jonka tehtävänä oli määrittää Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden arvo asetuksen 347/2003 4 §:n 4 c momentin mukaisesti. Banca Profilo SpA arvioi 8 päivänä maaliskuuta 2011 Siremar-liiketoimintayksikön arvoksi 55 miljoonaa euroa. Nämä tiedot lähetettiin tietokantaan kaikkien mahdollisten tarjoajien nähtäväksi ennen sitovien tarjousten jättämisen määräajan päättymistä. |
| --- | --- |

(78)

Taloudellisen kehityksen ministeri nimitti 4 päivänä helmikuuta 2011 annetulla ministeriön asetuksella Banca Profilo S.p.A:n riippumattomaksi asiantuntijaksi, jonka tehtävänä oli määrittää Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden arvo asetuksen 347/2003 4 §:n 4 c momentin mukaisesti. Banca Profilo SpA arvioi 8 päivänä maaliskuuta 2011 Siremar-liiketoimintayksikön arvoksi 55 miljoonaa euroa. Nämä tiedot lähetettiin tietokantaan kaikkien mahdollisten tarjoajien nähtäväksi ennen sitovien tarjousten jättämisen määräajan päättymistä.

| (79) | Kun sitovien tarjousten jättämisen alkuperäinen määräaika päättyi 15 päivänä marraskuuta 2011, Siremarin erityishallintojohtaja totesi, ettei se ollut saanut yhtään tarjouskilpailuja koskevien säädösten vaatimusten mukaista tarjousta. Menettely aloitettiin siksi uudelleen siten, että uusi määräaika oli 5 päivä huhtikuuta 2011. Kyseisenä päivänä CdI teki 60,1 miljoonan euron suuruisen tarjouksen, kun taas Ustica Lines pyysi määräajan jatkamista, jotta se voisi hankkia tarvittavan rahoituksen oman tarjouksensa tekemiseksi. Erityishallintojohtaja latasi CdI:n tarjouksen tietokantaan ja pyysi muita osallistujia tekemään parempia tarjouksia viimeistään 23 päivänä toukokuuta 2011. Kyseiseen päivämäärään mennessä oli saatu seuraavat tarjoukset:






  a) | CdI:n tekemä 69 miljoonan euron suuruinen tarjous, josta 20 miljoonaa euroa maksettaisiin etukäteen ja loput kymmenen vuoden aikana (korko 1,5 %); |
| --- | --- | --- |

(79)

Kun sitovien tarjousten jättämisen alkuperäinen määräaika päättyi 15 päivänä marraskuuta 2011, Siremarin erityishallintojohtaja totesi, ettei se ollut saanut yhtään tarjouskilpailuja koskevien säädösten vaatimusten mukaista tarjousta. Menettely aloitettiin siksi uudelleen siten, että uusi määräaika oli 5 päivä huhtikuuta 2011. Kyseisenä päivänä CdI teki 60,1 miljoonan euron suuruisen tarjouksen, kun taas Ustica Lines pyysi määräajan jatkamista, jotta se voisi hankkia tarvittavan rahoituksen oman tarjouksensa tekemiseksi. Erityishallintojohtaja latasi CdI:n tarjouksen tietokantaan ja pyysi muita osallistujia tekemään parempia tarjouksia viimeistään 23 päivänä toukokuuta 2011. Kyseiseen päivämäärään mennessä oli saatu seuraavat tarjoukset:

a)

CdI:n tekemä 69 miljoonan euron suuruinen tarjous, josta 20 miljoonaa euroa maksettaisiin etukäteen ja loput kymmenen vuoden aikana (korko 1,5 %);

| b) | SNS:n tekemä 55,1 miljoonan euron suuruinen tarjous, josta 30,1 miljoonaa euroa maksettaisiin etukäteen ja loput kahdeksan vuoden aikana (korko 1,5 %). |
| --- | --- |

b)

SNS:n tekemä 55,1 miljoonan euron suuruinen tarjous, josta 30,1 miljoonaa euroa maksettaisiin etukäteen ja loput kahdeksan vuoden aikana (korko 1,5 %).

| (80) | CdI:n perustivat menettelyyn osallistumista varten Mediterranea Holding di Navigazione SpA, jäljempänä ’Mediterranea’, Davimar Eolia Navigazione S.r.l., jäljempänä ’Davimar’, Navigazione Generale Italiana S.p.A. (37), jäljempänä ’NGI’, Lauro.it SpA, Isolemar S.r.l. ja Riccardo Sanges & C. S.r.l. (38). Mediterranean omistusosuus CdI:stä oli 60 prosenttia (39). Muut osakkaat, jotka omistivat loput 40 prosenttia CdI:n pääomasta, olivat yksityisomistuksessa. Mediterranea oli osallistunut Tirrenian ensimmäistä yksityistämisyritystä koskevaan menettelyyn (ks. johdanto-osan 66 kappale), ja sen omistivat Sisilian alue, jäljempänä ’Sisilia’ (43,02 %), Lauro.it SpA (34,36 %), Isolemar S.r.l. (14,61 %) ja Acies S.r.l. (8,11 %). |
| --- | --- |

(80)

CdI:n perustivat menettelyyn osallistumista varten Mediterranea Holding di Navigazione SpA, jäljempänä ’Mediterranea’, Davimar Eolia Navigazione S.r.l., jäljempänä ’Davimar’, Navigazione Generale Italiana S.p.A. (37), jäljempänä ’NGI’, Lauro.it SpA, Isolemar S.r.l. ja Riccardo Sanges & C. S.r.l. (38). Mediterranean omistusosuus CdI:stä oli 60 prosenttia (39). Muut osakkaat, jotka omistivat loput 40 prosenttia CdI:n pääomasta, olivat yksityisomistuksessa. Mediterranea oli osallistunut Tirrenian ensimmäistä yksityistämisyritystä koskevaan menettelyyn (ks. johdanto-osan 66 kappale), ja sen omistivat Sisilian alue, jäljempänä ’Sisilia’ (43,02 %), Lauro.it SpA (34,36 %), Isolemar S.r.l. (14,61 %) ja Acies S.r.l. (8,11 %).

37

38

39

| (81) | SNS:n perustivat menettelyyn osallistumista varten Ustica Lines S.p.A. (40) ja Caronte & Tourist S.p.A. (41) (kunkin osuus oli 50 %). |
| --- | --- |

(81)

SNS:n perustivat menettelyyn osallistumista varten Ustica Lines S.p.A. (40) ja Caronte & Tourist S.p.A. (41) (kunkin osuus oli 50 %).

40

41

| (82) | Sen jälkeen, kun kahdelta tarjoajalta oli pyydetty lisätietoja viimeistään 18 päivänä heinäkuuta 2011, menettelyn rahoitusneuvoja esitti 26 päivänä heinäkuuta 2011 seuraavat huomiot:






  a) | CdI:n tarjous oli absoluuttisesti mitattuna korkeampi kuin SNS:n, mutta SNS:n tarjouksen riskiprofiili oli matalampi kuin CdI:n; |
| --- | --- | --- |

(82)

Sen jälkeen, kun kahdelta tarjoajalta oli pyydetty lisätietoja viimeistään 18 päivänä heinäkuuta 2011, menettelyn rahoitusneuvoja esitti 26 päivänä heinäkuuta 2011 seuraavat huomiot:

a)

CdI:n tarjous oli absoluuttisesti mitattuna korkeampi kuin SNS:n, mutta SNS:n tarjouksen riskiprofiili oli matalampi kuin CdI:n;

| b) | SNS:n etukäteen tarjoama osa myyntihinnasta eli 30,1 miljoonaa euroa oli katettu kokonaan takauksella, kun taas CdI:n tarjoama osa myyntihinnasta eli 20 miljoonaa euroa oli katettu vain osittain takauksella; |
| --- | --- |

b)

SNS:n etukäteen tarjoama osa myyntihinnasta eli 30,1 miljoonaa euroa oli katettu kokonaan takauksella, kun taas CdI:n tarjoama osa myyntihinnasta eli 20 miljoonaa euroa oli katettu vain osittain takauksella;

| c) | SNS oli jo hyväksynyt ja toteuttanut 25 miljoonan euron pääoman korotuksen, kun taas CdI oli hyväksynyt mutta vain osittain toteuttanut 12 miljoonan euron pääoman korotuksen. |
| --- | --- |

c)

SNS oli jo hyväksynyt ja toteuttanut 25 miljoonan euron pääoman korotuksen, kun taas CdI oli hyväksynyt mutta vain osittain toteuttanut 12 miljoonan euron pääoman korotuksen.

| (83) | Sisilia antoi 3 päivänä elokuuta 2011 Unicreditille 40 miljoonan euron suuruisen ehdottoman ja peruuttamattoman vastatakauksen, josta se ei saanut korvausta. Vastatakauksessa todetaan, että Unicredit oli lupautunut myöntämään 39 miljoonan euron takauksen CdI:lle sillä ehdolla, että Sisilia myöntää 40 miljoonan euron vastatakauksen. |
| --- | --- |

(83)

Sisilia antoi 3 päivänä elokuuta 2011 Unicreditille 40 miljoonan euron suuruisen ehdottoman ja peruuttamattoman vastatakauksen, josta se ei saanut korvausta. Vastatakauksessa todetaan, että Unicredit oli lupautunut myöntämään 39 miljoonan euron takauksen CdI:lle sillä ehdolla, että Sisilia myöntää 40 miljoonan euron vastatakauksen.

| (84) | CdI toimitti 5 päivänä elokuuta 2011 erityishallintojohtajalle Unicreditin samana päivänä antaman tukikirjeen, jolla pankki sitoutui takaamaan CdI:n tarjoaman myyntihinnan lykätyt maksuerät enintään 39 miljoonaan euroon saakka (42). Unicreditin antamassa tukikirjeessä todetaan, että takauksen ehtona ovat: 1) se, että CdI allekirjoittaa Siremar-liiketoimintayksikön myyntisopimuksen ennen 31 päivänä joulukuuta 2011 päättyvää määräaikaa, ja 2) sen varmentaminen, että Sisilian kirjanpitäjällä on valtuudet myöntää vastatakaus. |
| --- | --- |

(84)

CdI toimitti 5 päivänä elokuuta 2011 erityishallintojohtajalle Unicreditin samana päivänä antaman tukikirjeen, jolla pankki sitoutui takaamaan CdI:n tarjoaman myyntihinnan lykätyt maksuerät enintään 39 miljoonaan euroon saakka (42). Unicreditin antamassa tukikirjeessä todetaan, että takauksen ehtona ovat: 1) se, että CdI allekirjoittaa Siremar-liiketoimintayksikön myyntisopimuksen ennen 31 päivänä joulukuuta 2011 päättyvää määräaikaa, ja 2) sen varmentaminen, että Sisilian kirjanpitäjällä on valtuudet myöntää vastatakaus.

42

| (85) | Rahoitusneuvoja ja muut menettelyyn osallistuneet konsultit vahvistivat, että CdI oli toimittanut asiakirjat 18 päivänä heinäkuuta 2011 päättyneen lisäselvitysten ja asiakirjatodisteiden toimittamista koskevan määräajan jälkeen, eikä niitä siksi voitu ottaa huomioon. Tämän seurauksena erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin valvontaelin hyväksyi 29 päivänä elokuuta 2011 liiketoimintayksikön luovutuksen SNS:lle ja erityishallintojohtaja pyysi 1 päivänä syyskuuta 2011 asiasta vastaavaa ministeriötä hyväksymään luovutuksen. |
| --- | --- |

(85)

Rahoitusneuvoja ja muut menettelyyn osallistuneet konsultit vahvistivat, että CdI oli toimittanut asiakirjat 18 päivänä heinäkuuta 2011 päättyneen lisäselvitysten ja asiakirjatodisteiden toimittamista koskevan määräajan jälkeen, eikä niitä siksi voitu ottaa huomioon. Tämän seurauksena erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin valvontaelin hyväksyi 29 päivänä elokuuta 2011 liiketoimintayksikön luovutuksen SNS:lle ja erityishallintojohtaja pyysi 1 päivänä syyskuuta 2011 asiasta vastaavaa ministeriötä hyväksymään luovutuksen.

| (86) | Sisilia lähetti kyseiselle ministeriölle 2, 6 ja 7 päivänä syyskuuta 2011 kirjeitä, joissa se korosti, että CdI oli tarjonnut korkeimman hinnan ja että se oli osittain Sisilian omistama, mitä olisi pidettävä riittävänä takuuna sen rahoitusvakaudesta. Sisilia lähetti myös suoraan ministeriölle seuraavat asiakirjat: Unicreditin tukikirje, Sisilian oma vastatakaus ja oikeudellinen neuvonanto, jossa vahvistetaan kirjanpitäjän valtuudet myöntää vastatakaus. Ministeriö pyysi 8 päivänä syyskuuta 2011 erityishallintojohtajaa antamaan lisätietoja ja selvennyksiä CdI:n tarjouksesta, vaikka kyseiset asiakirjat oli toimitettu myöhässä. Rahoitusneuvoja ilmoitti 22 päivänä syyskuuta 2011 erityishallintojohtajalle, että huolimatta siitä, ettei CdI ollut noudattanut menettelyn määräaikoja, uudet asiakirjat pienensivät CdI:n riskiprofiilia huomattavasti, mikä tarkoitti, että SNS:n tarjouksen nykyarvoa ei voitu enää pitää edullisempana kuin CdI:n tarjouksen nykyarvoa. |
| --- | --- |

(86)

Sisilia lähetti kyseiselle ministeriölle 2, 6 ja 7 päivänä syyskuuta 2011 kirjeitä, joissa se korosti, että CdI oli tarjonnut korkeimman hinnan ja että se oli osittain Sisilian omistama, mitä olisi pidettävä riittävänä takuuna sen rahoitusvakaudesta. Sisilia lähetti myös suoraan ministeriölle seuraavat asiakirjat: Unicreditin tukikirje, Sisilian oma vastatakaus ja oikeudellinen neuvonanto, jossa vahvistetaan kirjanpitäjän valtuudet myöntää vastatakaus. Ministeriö pyysi 8 päivänä syyskuuta 2011 erityishallintojohtajaa antamaan lisätietoja ja selvennyksiä CdI:n tarjouksesta, vaikka kyseiset asiakirjat oli toimitettu myöhässä. Rahoitusneuvoja ilmoitti 22 päivänä syyskuuta 2011 erityishallintojohtajalle, että huolimatta siitä, ettei CdI ollut noudattanut menettelyn määräaikoja, uudet asiakirjat pienensivät CdI:n riskiprofiilia huomattavasti, mikä tarkoitti, että SNS:n tarjouksen nykyarvoa ei voitu enää pitää edullisempana kuin CdI:n tarjouksen nykyarvoa.

| (87) | Ministeriö tiedusteli 26 päivänä syyskuuta 2011 pääministeriä ja hallitusta avustavalta elimeltä (Presidenza del Consiglio) siitä, voisiko Sisilian myöntämä CdI:n rahoitusvelvoitteiden vastatakaus aiheuttaa huolta valtiontuen osalta. Presidenza del Consiglio vahvisti, että koska Unicredit oli asettanut takauksen myöntämistä koskevan päätöksensä ehdoksi Sisilian vastatakauksen, vastatakausta oli arvioitava EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (43), jäljempänä ’takaustiedonanto’, mukaisesti. |
| --- | --- |

(87)

Ministeriö tiedusteli 26 päivänä syyskuuta 2011 pääministeriä ja hallitusta avustavalta elimeltä (Presidenza del Consiglio) siitä, voisiko Sisilian myöntämä CdI:n rahoitusvelvoitteiden vastatakaus aiheuttaa huolta valtiontuen osalta. Presidenza del Consiglio vahvisti, että koska Unicredit oli asettanut takauksen myöntämistä koskevan päätöksensä ehdoksi Sisilian vastatakauksen, vastatakausta oli arvioitava EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (43), jäljempänä ’takaustiedonanto’, mukaisesti.

43

| (88) | Erityishallintojohtaja pyysi 27 päivänä syyskuuta 2011 ministeriöltä lupaa käynnistää ylimääräinen menettelyn vaihe. Saatuaan luvan rahoitusneuvoja pyysi 29 päivänä syyskuuta 2011 CdI:tä ja SNS:ää toimittamaan uudet ja parannetut tarjoukset viimeistään 13 päivänä lokakuuta 2011. |
| --- | --- |

(88)

Erityishallintojohtaja pyysi 27 päivänä syyskuuta 2011 ministeriöltä lupaa käynnistää ylimääräinen menettelyn vaihe. Saatuaan luvan rahoitusneuvoja pyysi 29 päivänä syyskuuta 2011 CdI:tä ja SNS:ää toimittamaan uudet ja parannetut tarjoukset viimeistään 13 päivänä lokakuuta 2011.

| (89) | CdI toimitti uuden ja parannetun tarjouksen, jonka rakenne oli seuraava:






  a) | yhteensä 69,15 miljoonan euron myyntihinta, josta 34,65 miljoonaa euroa maksettaisiin etukäteen ja loppuosan maksamista lykättäisiin (13,8 miljoonaa euroa kolmannen vuoden lopussa, 10,35 miljoonaa euroa kuudennen vuoden lopussa ja 10,35 miljoonaa euroa kahdeksannen vuoden lopussa; korko 1,5 %); |
| --- | --- | --- |

(89)

CdI toimitti uuden ja parannetun tarjouksen, jonka rakenne oli seuraava:

a)

yhteensä 69,15 miljoonan euron myyntihinta, josta 34,65 miljoonaa euroa maksettaisiin etukäteen ja loppuosan maksamista lykättäisiin (13,8 miljoonaa euroa kolmannen vuoden lopussa, 10,35 miljoonaa euroa kuudennen vuoden lopussa ja 10,35 miljoonaa euroa kahdeksannen vuoden lopussa; korko 1,5 %);

| b) | myyntihinnan takaus: Unicreditin 12 päivänä lokakuuta 2011 päivätty tukikirje (jossa se sitoutuu takaamaan CdI:n tarjoaman uuden myyntihinnan lykätyt maksuerät eli 34,5 miljoonaa euroa), notaarin vahvistus osakkaiden päätöksestä korottaa pääoma enintään 21,48 miljoonaan euroon (ks. 2.3.3.4 jakso) sekä kaksi MPS Capital Services -pankin laatimaa kirjettä, joissa sitoudutaan rahoittamaan myyntihinnan ensimmäinen maksuerä (enintään 20 miljoonaa euroa) ja jatketaan aiempaa 23 päivänä toukokuuta 2011 tehtyyn tarjoukseen liittyvää 5 miljoonan euron takausta. |
| --- | --- |

b)

myyntihinnan takaus: Unicreditin 12 päivänä lokakuuta 2011 päivätty tukikirje (jossa se sitoutuu takaamaan CdI:n tarjoaman uuden myyntihinnan lykätyt maksuerät eli 34,5 miljoonaa euroa), notaarin vahvistus osakkaiden päätöksestä korottaa pääoma enintään 21,48 miljoonaan euroon (ks. 2.3.3.4 jakso) sekä kaksi MPS Capital Services -pankin laatimaa kirjettä, joissa sitoudutaan rahoittamaan myyntihinnan ensimmäinen maksuerä (enintään 20 miljoonaa euroa) ja jatketaan aiempaa 23 päivänä toukokuuta 2011 tehtyyn tarjoukseen liittyvää 5 miljoonan euron takausta.

| (90) | SNS vahvisti 23 päivänä toukokuuta 2011 tekemänsä tarjouksen. |
| --- | --- |

(90)

SNS vahvisti 23 päivänä toukokuuta 2011 tekemänsä tarjouksen.

| (91) | Erityishallinto ja sen konsultit totesivat 13 päivänä lokakuuta 2011, että CdI:n tarjous vastasi Banca Profilon arviota liiketoimintayksikön arvosta ja että se oli taloudellisesti edullisempi kuin SNS:n tekemä tarjous. Lisäksi CdI:n tarjoukseen liitetty liiketoimintasuunnitelma oli vaatimusten mukainen ja oli riittävästi näyttöä siitä, että CdI kykenisi varmistamaan meriliikenteen julkisen palvelun jatkuvuuden. Näin ollen erityishallintojohtaja pyysi ministeriötä myöntämään sopimuksen CdI:lle. |
| --- | --- |

(91)

Erityishallinto ja sen konsultit totesivat 13 päivänä lokakuuta 2011, että CdI:n tarjous vastasi Banca Profilon arviota liiketoimintayksikön arvosta ja että se oli taloudellisesti edullisempi kuin SNS:n tekemä tarjous. Lisäksi CdI:n tarjoukseen liitetty liiketoimintasuunnitelma oli vaatimusten mukainen ja oli riittävästi näyttöä siitä, että CdI kykenisi varmistamaan meriliikenteen julkisen palvelun jatkuvuuden. Näin ollen erityishallintojohtaja pyysi ministeriötä myöntämään sopimuksen CdI:lle.

| (92) | Valvontaelin antoi myönteisen lausuntonsa 14 päivänä lokakuuta 2011, ja ministeriö hyväksyi sopimuksen myöntämisen CdI:lle. |
| --- | --- |

(92)

Valvontaelin antoi myönteisen lausuntonsa 14 päivänä lokakuuta 2011, ja ministeriö hyväksyi sopimuksen myöntämisen CdI:lle.

| (93) | Siremarin erityishallintojohtaja ja CdI allekirjoittivat sopimuksen Siremar-liiketoimintayksikön myynnistä 20 päivänä lokakuuta 2011. SNS valitti kuitenkin 22 päivänä marraskuuta 2011 erityishallintojohtajan päätöksestä myöntää liiketoimintayksikköä koskeva sopimus CdI:lle Lazion alueelliseen hallintotuomioistuimeen (Tribunale Amministrativo Regionale). |
| --- | --- |

(93)

Siremarin erityishallintojohtaja ja CdI allekirjoittivat sopimuksen Siremar-liiketoimintayksikön myynnistä 20 päivänä lokakuuta 2011. SNS valitti kuitenkin 22 päivänä marraskuuta 2011 erityishallintojohtajan päätöksestä myöntää liiketoimintayksikköä koskeva sopimus CdI:lle Lazion alueelliseen hallintotuomioistuimeen (Tribunale Amministrativo Regionale).

| (94) | Lazion alueellinen hallintotuomioistuin katsoi 7 päivänä kesäkuuta 2012 antamassaan päätöksessä, jäljempänä ’päätös 5172/2012’, että Sisilian Unicreditille myöntämä vastatakaus, joka koski osaa CdI:n tarjoamasta myyntihinnasta, oli valtiontukea riippumatta siitä, toteutuiko se vai peruutettiinko se lopulta. Alueellinen hallintotuomioistuin julisti Siremar-liiketoimintayksikön myyntimenettelyn osittain mitättömäksi (44). |
| --- | --- |

(94)

Lazion alueellinen hallintotuomioistuin katsoi 7 päivänä kesäkuuta 2012 antamassaan päätöksessä, jäljempänä ’päätös 5172/2012’, että Sisilian Unicreditille myöntämä vastatakaus, joka koski osaa CdI:n tarjoamasta myyntihinnasta, oli valtiontukea riippumatta siitä, toteutuiko se vai peruutettiinko se lopulta. Alueellinen hallintotuomioistuin julisti Siremar-liiketoimintayksikön myyntimenettelyn osittain mitättömäksi (44).

44

| (95) | Mediterranea valitti tästä päätöksestä ylimpään hallintotuomioistuimeen (Consiglio di Stato), jäljempänä ’CdS’. CdS keskeytti päätöksen 5172/2012 täytäntöönpanemisen 18 päivänä heinäkuuta 2012 antamallaan väliaikaisella määräyksellä (ottamatta kantaa valituksen asiasisältöön) Näin ollen CdI allekirjoitti uuden sopimuksen julkisen palvelun toteuttamisesta 30 päivänä heinäkuuta 2012 ja erityishallintojohtaja luovutti Siremar-liiketoimintayksikön CdI:lle 1 päivänä elokuuta 2012. |
| --- | --- |

(95)

Mediterranea valitti tästä päätöksestä ylimpään hallintotuomioistuimeen (Consiglio di Stato), jäljempänä ’CdS’. CdS keskeytti päätöksen 5172/2012 täytäntöönpanemisen 18 päivänä heinäkuuta 2012 antamallaan väliaikaisella määräyksellä (ottamatta kantaa valituksen asiasisältöön) Näin ollen CdI allekirjoitti uuden sopimuksen julkisen palvelun toteuttamisesta 30 päivänä heinäkuuta 2012 ja erityishallintojohtaja luovutti Siremar-liiketoimintayksikön CdI:lle 1 päivänä elokuuta 2012.

| (96) | CdS antoi 7 päivänä helmikuuta 2014 ratkaisun, jäljempänä ’päätös 592/14’, Mediterranean tekemästä valituksesta ja totesi, että Sisilian myöntämä vastatakaus ei ollut noudattanut kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja avoimuuden ja syrjintäkiellon periaatteita. CdI totesi päätöksessään, että vastatakaus oli vaarantanut syrjintäkiellon periaatteen täysimääräisen toteutumisen tarjouskilpailun kahden osallistujan välillä, ja julisti sen vuoksi Siremar-liiketoimintayksikön myyntimenettelyn osittain mitättömäksi (peruuttamalla tarjouskilpailun toimeksiannon CdI:lle). Unicreditin takauksen tosiasiallisena ehtona oli, että Sisilia myöntää vastatakauksen, vaikka takauksessa ei nimenomaisesti mainittu vastatakausta (ks. 2.3.3.5 jakso). |
| --- | --- |

(96)

CdS antoi 7 päivänä helmikuuta 2014 ratkaisun, jäljempänä ’päätös 592/14’, Mediterranean tekemästä valituksesta ja totesi, että Sisilian myöntämä vastatakaus ei ollut noudattanut kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja avoimuuden ja syrjintäkiellon periaatteita. CdI totesi päätöksessään, että vastatakaus oli vaarantanut syrjintäkiellon periaatteen täysimääräisen toteutumisen tarjouskilpailun kahden osallistujan välillä, ja julisti sen vuoksi Siremar-liiketoimintayksikön myyntimenettelyn osittain mitättömäksi (peruuttamalla tarjouskilpailun toimeksiannon CdI:lle). Unicreditin takauksen tosiasiallisena ehtona oli, että Sisilia myöntää vastatakauksen, vaikka takauksessa ei nimenomaisesti mainittu vastatakausta (ks. 2.3.3.5 jakso).

| (97) | CdS:n tuomiolla ei kumottu CdI:n ja Italian valtion tarjouskilpailun jälkeen allekirjoittamaa myyntisopimusta. Tuomiolla ainoastaan kumottiin myöntäminen, joka oli hallinnollinen toimi, mutta sillä ei kumottu myyntisopimusta eikä uutta sopimusta, jotka olivat yksityisoikeudellisia sopimuksia. Näin ollen CdI jatkoi julkisen palvelun toteuttamista uuden sopimuksen mukaisesti (45). |
| --- | --- |

(97)

CdS:n tuomiolla ei kumottu CdI:n ja Italian valtion tarjouskilpailun jälkeen allekirjoittamaa myyntisopimusta. Tuomiolla ainoastaan kumottiin myöntäminen, joka oli hallinnollinen toimi, mutta sillä ei kumottu myyntisopimusta eikä uutta sopimusta, jotka olivat yksityisoikeudellisia sopimuksia. Näin ollen CdI jatkoi julkisen palvelun toteuttamista uuden sopimuksen mukaisesti (45).

45

| (98) | Lazion alueellinen hallintotuomioistuin lausui 9 päivänä helmikuuta 2015 Italian viranomaisten ja SNS:n pyynnöstä aiemman kesäkuussa 2012 tekemänsä päätöksen ja CdS:n helmikuussa 2014 tekemän päätöksen tulkinnasta, jäljempänä ’päätös 2351/15’. Lazion alueellinen hallintotuomioistuin totesi päätöksessään, että Siremarin myyntimenettelyn viimeinen vaihe oli käynnistettävä uudelleen 29 päivästä syyskuuta 2011 (46) alkaen. Se vahvisti, että CdI olisi suljettava pois tästä menettelyn uudesta vaiheesta. Lazion alueellinen hallintotuomioistuin totesi myös, että valtiovarainministeriön oli toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta menettely voitaisiin käynnistää uudelleen 120 päivän kuluessa tuomion antamispäivästä. |
| --- | --- |

(98)

Lazion alueellinen hallintotuomioistuin lausui 9 päivänä helmikuuta 2015 Italian viranomaisten ja SNS:n pyynnöstä aiemman kesäkuussa 2012 tekemänsä päätöksen ja CdS:n helmikuussa 2014 tekemän päätöksen tulkinnasta, jäljempänä ’päätös 2351/15’. Lazion alueellinen hallintotuomioistuin totesi päätöksessään, että Siremarin myyntimenettelyn viimeinen vaihe oli käynnistettävä uudelleen 29 päivästä syyskuuta 2011 (46) alkaen. Se vahvisti, että CdI olisi suljettava pois tästä menettelyn uudesta vaiheesta. Lazion alueellinen hallintotuomioistuin totesi myös, että valtiovarainministeriön oli toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta menettely voitaisiin käynnistää uudelleen 120 päivän kuluessa tuomion antamispäivästä.

46

| (99) | Pannakseen täytäntöön Lazion alueellisen hallintotuomioistuimen tuomion erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar:






  — | jätti CdI:n tarjouksen menettelyn ulkopuolelle; |
| --- | --- | --- |

(99)

Pannakseen täytäntöön Lazion alueellisen hallintotuomioistuimen tuomion erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar:

—

jätti CdI:n tarjouksen menettelyn ulkopuolelle;

| — | varmisti SNS:ltä, että sen 23 päivänä toukokuuta 2011 tekemä 55,1 miljoonan euron tarjous oli yhä voimassa (SNS vahvisti asian 19 päivänä tammikuuta 2016); |
| --- | --- |

—

varmisti SNS:ltä, että sen 23 päivänä toukokuuta 2011 tekemä 55,1 miljoonan euron tarjous oli yhä voimassa (SNS vahvisti asian 19 päivänä tammikuuta 2016);

| — | tarkasti, että SNS:n tarjous oli vaatimusten mukainen julkisten palvelujen tuottamisen osalta ja noudatti sovellettavaa lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

—

tarkasti, että SNS:n tarjous oli vaatimusten mukainen julkisten palvelujen tuottamisen osalta ja noudatti sovellettavaa lainsäädäntöä;

| — | varmensi varojen arvon teettämällä Ecorysillä uuden raportin, jäljempänä ’toinen Ecorysin raportti’, jossa arvoksi arvioitiin 34,4–39,9 miljoonaa euroa (ks. johdanto-osan 122 kappale); |
| --- | --- |

—

varmensi varojen arvon teettämällä Ecorysillä uuden raportin, jäljempänä ’toinen Ecorysin raportti’, jossa arvoksi arvioitiin 34,4–39,9 miljoonaa euroa (ks. johdanto-osan 122 kappale);

| — | peruutti CdI:n kanssa tehdyn liiketoimintayksikköä koskevan myyntisopimuksen ja siirsi SNS:lle 37,1 miljoonan euron velan, jonka CdI oli jo maksanut (47); |
| --- | --- |

—

peruutti CdI:n kanssa tehdyn liiketoimintayksikköä koskevan myyntisopimuksen ja siirsi SNS:lle 37,1 miljoonan euron velan, jonka CdI oli jo maksanut (47);

47

| — | luovutti liiketoimintayksikön SNS:lle 11 päivänä huhtikuuta 2016 saatuaan ensin luvan ministeriöltä 6 päivänä huhtikuuta 2016. |
| --- | --- |

—

luovutti liiketoimintayksikön SNS:lle 11 päivänä huhtikuuta 2016 saatuaan ensin luvan ministeriöltä 6 päivänä huhtikuuta 2016.

| (100) | SNS ja liikenneministeriö allekirjoittivat uuden sopimuksen samana päivänä. |
| --- | --- |

(100)

SNS ja liikenneministeriö allekirjoittivat uuden sopimuksen samana päivänä.

2.3.3.3   SNS:n kanssa tehty myyntisopimus

SNS:n kanssa tehty myyntisopimus

| (101) | Erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja SNS:n välisessä myyntisopimuksessa määritellään luovutettu Siremar-liiketoimintayksikkö yrityksen sivuliikkeeksi, joka on erikoistunut meriliikenteen palvelujen tuottamiseen voimassa olevien julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (48). Sopimuksen 4 artiklassa todetaan, että kyseisen liiketoimintayksikön varat luetellaan liitteessä ja että ne kattavat kaikki aineettomat (49) ja aineelliset hyödykkeet (50), joita yritys on käyttänyt täyttääkseen julkisen palvelun velvoitteensa. |
| --- | --- |

(101)

Erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja SNS:n välisessä myyntisopimuksessa määritellään luovutettu Siremar-liiketoimintayksikkö yrityksen sivuliikkeeksi, joka on erikoistunut meriliikenteen palvelujen tuottamiseen voimassa olevien julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (48). Sopimuksen 4 artiklassa todetaan, että kyseisen liiketoimintayksikön varat luetellaan liitteessä ja että ne kattavat kaikki aineettomat (49) ja aineelliset hyödykkeet (50), joita yritys on käyttänyt täyttääkseen julkisen palvelun velvoitteensa.

48

49

50

| (102) | Myyntisopimuksen 5 artiklan mukaan 55,1 miljoonan euron myyntihinta maksetaan seuraavasti:






  a) | 37,1 miljoonaa euroa myyntisopimuksen allekirjoituksen yhteydessä (siirtämällä velvoite maksaa takaisin CdI:lle); |
| --- | --- | --- |

(102)

Myyntisopimuksen 5 artiklan mukaan 55,1 miljoonan euron myyntihinta maksetaan seuraavasti:

a)

37,1 miljoonaa euroa myyntisopimuksen allekirjoituksen yhteydessä (siirtämällä velvoite maksaa takaisin CdI:lle);

| b) | jäljellä olevan määrän maksamista lykätään seuraavasti, ja siihen sovelletaan 1,5 prosentin korkoa: 9 miljoonaa euroa 72 kuukauden kuluttua; 9 miljoonaa euroa 96 kuukauden kuluttua. |
| --- | --- |

b)

jäljellä olevan määrän maksamista lykätään seuraavasti, ja siihen sovelletaan 1,5 prosentin korkoa: 9 miljoonaa euroa 72 kuukauden kuluttua; 9 miljoonaa euroa 96 kuukauden kuluttua.

| (103) | Myyntisopimuksen 7 artiklan 6 kohdan d alakohdassa määrätään, että ostajan on kyettävä asetuksen 347/2003 4 §:n 4 c momentin mukaisesti takaamaan palvelun jatkuvuus keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(103)

Myyntisopimuksen 7 artiklan 6 kohdan d alakohdassa määrätään, että ostajan on kyettävä asetuksen 347/2003 4 §:n 4 c momentin mukaisesti takaamaan palvelun jatkuvuus keskipitkällä aikavälillä.

| (104) | Myyntisopimuksen 7 artiklan 9 kohdassa määrätään, että ostaja tekee uudet työtarjoukset kaikille julkisen palvelun velvoitteiden hoitamiseen osallistuneille hallintotyöntekijöille ja miehistön jäsenille ottaen huomioon hankitut pätevyydet ja/tai toimienkuvien vastaavuudet sekä mahdolliset sopimukset ammattiliittojen kanssa. Artiklassa todetaan myös, että kuten asetuksen 270/1999 63 §:n 2 momentissa edellytetään, ostajan on pidättäydyttävä kaikista muista kuin kurinpidollisista irtisanomisista kahden vuoden ajan, jäljempänä ’työntekijöitä koskeva ehto’. Myyntisopimuksen 7 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaan ostajan on tiedotettava myyjälle säännöllisesti kyseisten velvoitteiden noudattamisesta ja niiden rikkomisesta voidaan määrätä merkittäviä sakkoja. |
| --- | --- |

(104)

Myyntisopimuksen 7 artiklan 9 kohdassa määrätään, että ostaja tekee uudet työtarjoukset kaikille julkisen palvelun velvoitteiden hoitamiseen osallistuneille hallintotyöntekijöille ja miehistön jäsenille ottaen huomioon hankitut pätevyydet ja/tai toimienkuvien vastaavuudet sekä mahdolliset sopimukset ammattiliittojen kanssa. Artiklassa todetaan myös, että kuten asetuksen 270/1999 63 §:n 2 momentissa edellytetään, ostajan on pidättäydyttävä kaikista muista kuin kurinpidollisista irtisanomisista kahden vuoden ajan, jäljempänä ’työntekijöitä koskeva ehto’. Myyntisopimuksen 7 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaan ostajan on tiedotettava myyjälle säännöllisesti kyseisten velvoitteiden noudattamisesta ja niiden rikkomisesta voidaan määrätä merkittäviä sakkoja.

| (105) | Myyntisopimuksen 8 artiklan 12 kohdassa todetaan, että asetuksen 270/1999 63 §:n 5 momentin mukaan uusi ostaja ei ole vastuussa sellaisten velkojen takaisinmaksusta, jotka Siremarille on aiheutunut ennen liiketoimintayksikön luovutusta. |
| --- | --- |

(105)

Myyntisopimuksen 8 artiklan 12 kohdassa todetaan, että asetuksen 270/1999 63 §:n 5 momentin mukaan uusi ostaja ei ole vastuussa sellaisten velkojen takaisinmaksusta, jotka Siremarille on aiheutunut ennen liiketoimintayksikön luovutusta.

2.3.3.4   Pääoman korotus

Pääoman korotus

| (106) | CdI:n osakkaat sitoutuivat 13 päivänä lokakuuta 2011 korottamaan sen pääoman enintään 21 480 236 euroon. Enemmistöosakas Mediterranea, joka omistaa yli 60 prosenttia CdI:n osakkeista, toteutti itse pääoman korotuksen 3 päivänä helmikuuta 2012, minkä seurauksena Sisilia ei ollut enää enemmistöosakas, vaan sen osuus pieneni noin 43 prosenttiin. |
| --- | --- |

(106)

CdI:n osakkaat sitoutuivat 13 päivänä lokakuuta 2011 korottamaan sen pääoman enintään 21 480 236 euroon. Enemmistöosakas Mediterranea, joka omistaa yli 60 prosenttia CdI:n osakkeista, toteutti itse pääoman korotuksen 3 päivänä helmikuuta 2012, minkä seurauksena Sisilia ei ollut enää enemmistöosakas, vaan sen osuus pieneni noin 43 prosenttiin.

| (107) | CdI:n pääoman korotus toteutettiin, kun Sisilia oli Mediterranean enemmistöosakas, ja Mediterranea puolestaan oli (ja on edelleen) CdI:n enemmistöosakas. Pääoman korotuksen tavoitteena oli ostaa Siremar-liiketoimintayksikkö ja liikennöidä uutta sopimusta. |
| --- | --- |

(107)

CdI:n pääoman korotus toteutettiin, kun Sisilia oli Mediterranean enemmistöosakas, ja Mediterranea puolestaan oli (ja on edelleen) CdI:n enemmistöosakas. Pääoman korotuksen tavoitteena oli ostaa Siremar-liiketoimintayksikkö ja liikennöidä uutta sopimusta.

2.3.3.5   Vastatakaus

Vastatakaus

| (108) | Sisilia myönsi yksityistämisen yhteydessä vastatakauksen Unicreditille. |
| --- | --- |

(108)

Sisilia myönsi yksityistämisen yhteydessä vastatakauksen Unicreditille.

| (109) | Kuten johdanto-osan 83 kappaleessa kuvataan, Sisilia antoi ensinnäkin 3 päivänä elokuuta 2011 Unicreditille vastatakauksen, jonka ansiosta Unicredit kykeni antamaan kaksi päivää myöhemmin tukikirjeen, jossa se sitoutui takaamaan CdI:n tarjoaman myyntihinnan lykätyt maksuerät (joiden arvo oli 39 miljoonaa euroa). Kirjeessä nimenomaisesti edellytettiin, että takauksen voimassaolon ehtona oli Sisilian vastatakauksen voimassaolo. |
| --- | --- |

(109)

Kuten johdanto-osan 83 kappaleessa kuvataan, Sisilia antoi ensinnäkin 3 päivänä elokuuta 2011 Unicreditille vastatakauksen, jonka ansiosta Unicredit kykeni antamaan kaksi päivää myöhemmin tukikirjeen, jossa se sitoutui takaamaan CdI:n tarjoaman myyntihinnan lykätyt maksuerät (joiden arvo oli 39 miljoonaa euroa). Kirjeessä nimenomaisesti edellytettiin, että takauksen voimassaolon ehtona oli Sisilian vastatakauksen voimassaolo.

| (110) | Toiseksi menettelyn myöhemmässä vaiheessa 7 päivänä lokakuuta 2011 Sisilia vahvisti, että se oli valmis antamaan vastatakauksen uuden myyntihinnan lykätyille maksuerille enintään 34,6 miljoonan euron osalta. Sisilia muokkasi 3 päivänä elokuuta 2011 antamaansa vastatakausta 12 päivänä lokakuuta 2011 siten, että se takasi maksut enintään 36 miljoonaan euroon saakka. Samana päivänä Unicredit antoi toisen tukikirjeen, joka sisältyi johdanto-osan 89 kappaleessa kuvailtuun CdI:n tekemään voittaneeseen tarjoukseen. Siinä ei kuitenkaan mainittu, että Sisilian antama vastatakaus oli edelleen voimassa sellaisena kuin se oli muutettuna. |
| --- | --- |

(110)

Toiseksi menettelyn myöhemmässä vaiheessa 7 päivänä lokakuuta 2011 Sisilia vahvisti, että se oli valmis antamaan vastatakauksen uuden myyntihinnan lykätyille maksuerille enintään 34,6 miljoonan euron osalta. Sisilia muokkasi 3 päivänä elokuuta 2011 antamaansa vastatakausta 12 päivänä lokakuuta 2011 siten, että se takasi maksut enintään 36 miljoonaan euroon saakka. Samana päivänä Unicredit antoi toisen tukikirjeen, joka sisältyi johdanto-osan 89 kappaleessa kuvailtuun CdI:n tekemään voittaneeseen tarjoukseen. Siinä ei kuitenkaan mainittu, että Sisilian antama vastatakaus oli edelleen voimassa sellaisena kuin se oli muutettuna.

| (111) | Sisilian myöntämä vastatakaus korvattiin 20 päivänä marraskuuta 2011 kaikkien CdI:n osakkaiden myöntämällä vastatakauksella. Sisilia lähetti 31 päivänä tammikuuta 2012 erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille kirjeen, jossa todettiin, että 12 päivänä lokakuuta 2011 myönnetty vastatakaus on katsottava kumotuksi. Unicredit julkaisi 3 päivänä helmikuuta 2012 ilmoituksen, jossa se vahvisti, että sen myyntihinnan lykätyille maksuerille antaman takauksen ehtona ei ollut Sisilian vastatakaus. |
| --- | --- |

(111)

Sisilian myöntämä vastatakaus korvattiin 20 päivänä marraskuuta 2011 kaikkien CdI:n osakkaiden myöntämällä vastatakauksella. Sisilia lähetti 31 päivänä tammikuuta 2012 erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille kirjeen, jossa todettiin, että 12 päivänä lokakuuta 2011 myönnetty vastatakaus on katsottava kumotuksi. Unicredit julkaisi 3 päivänä helmikuuta 2012 ilmoituksen, jossa se vahvisti, että sen myyntihinnan lykätyille maksuerille antaman takauksen ehtona ei ollut Sisilian vastatakaus.

2.3.3.6   Banca Profilon tutkimus

Banca Profilon tutkimus

| (112) | Kuten edellä on todettu (ks. johdanto-osan 78 kappale), taloudellisen kehityksen ministeri nimitti Banca Profilon riippumattomaksi asiantuntijaksi, jonka tehtävänä oli määrittää Siremar-liiketoimintayksikön arvo Marzanon lain 4 §:n 4 c momentin mukaisesti. Banca Profilo julkaisi 8 päivänä maaliskuuta 2011 raportin, jossa se kuvaili käyttämiään arvostusmenetelmiä sekä hyödyntämiään tietoja, joihin lukeutui Siremarin oma liiketoimintasuunnitelma vuosiksi 2011–2022. Raportissa esitettiin myös Siremar-liiketoimintayksikölle arvioitujen arvojen vaihteluväli. |
| --- | --- |

(112)

Kuten edellä on todettu (ks. johdanto-osan 78 kappale), taloudellisen kehityksen ministeri nimitti Banca Profilon riippumattomaksi asiantuntijaksi, jonka tehtävänä oli määrittää Siremar-liiketoimintayksikön arvo Marzanon lain 4 §:n 4 c momentin mukaisesti. Banca Profilo julkaisi 8 päivänä maaliskuuta 2011 raportin, jossa se kuvaili käyttämiään arvostusmenetelmiä sekä hyödyntämiään tietoja, joihin lukeutui Siremarin oma liiketoimintasuunnitelma vuosiksi 2011–2022. Raportissa esitettiin myös Siremar-liiketoimintayksikölle arvioitujen arvojen vaihteluväli.

| (113) | Banca Profilo perusti arvionsa useisiin oletuksiin, etenkin siihen, että uutta palveluhankintasopimusta sovellettaisiin sen voimassaolon päättymiseen asti ja että näin ollen Siremar-liiketoimintayksikkö saisi julkisen palvelun korvauksen kyseisessä sopimuksessa määrättyjen meriyhteyksien liikennöinnistä. Arviointiraportissaan Banca Profilo käytti pääasiallisina arviointimenetelminään diskontatun kassavirran menetelmää, jäljempänä ’DCF-menetelmä’, ja taloudellisen lisäarvon menetelmää, jäljempänä ’EAV-menetelmä’, sekä toissijaisina menetelminään markkinoiden vertaisarvoihin (market multiples) perustuvaa menetelmää ja pääomaosuusmenetelmää tarkastusta varten. |
| --- | --- |

(113)

Banca Profilo perusti arvionsa useisiin oletuksiin, etenkin siihen, että uutta palveluhankintasopimusta sovellettaisiin sen voimassaolon päättymiseen asti ja että näin ollen Siremar-liiketoimintayksikkö saisi julkisen palvelun korvauksen kyseisessä sopimuksessa määrättyjen meriyhteyksien liikennöinnistä. Arviointiraportissaan Banca Profilo käytti pääasiallisina arviointimenetelminään diskontatun kassavirran menetelmää, jäljempänä ’DCF-menetelmä’, ja taloudellisen lisäarvon menetelmää, jäljempänä ’EAV-menetelmä’, sekä toissijaisina menetelminään markkinoiden vertaisarvoihin (market multiples) perustuvaa menetelmää ja pääomaosuusmenetelmää tarkastusta varten.

| (114) | DCF-menetelmää soveltaessaan Banca Profilo otti huomioon i) uuden sopimuksen päättymispäivään asti syntyneet rahavirrat ja ii) Siremar-liiketoimintayksikön likvidaatioarvon uuden sopimuksen päättymispäivänä olettaen, ettei toimia voida jatkaa sen jälkeen. EAV-menetelmää soveltaessaan Banca Profilo arvioi i) oikaistun kirjapitoarvon, ii) liikearvon/konsernireservin ja iii) Siremar-liiketoimintayksikön likvidaatioarvon uuden sopimuksen päättymispäivänä. Arviointi perustuu asianomaisen yrityksen liiketoimintasuunnitelman tietoihin sekä Banca Profilon omiin laskelmiin. |
| --- | --- |

(114)

DCF-menetelmää soveltaessaan Banca Profilo otti huomioon i) uuden sopimuksen päättymispäivään asti syntyneet rahavirrat ja ii) Siremar-liiketoimintayksikön likvidaatioarvon uuden sopimuksen päättymispäivänä olettaen, ettei toimia voida jatkaa sen jälkeen. EAV-menetelmää soveltaessaan Banca Profilo arvioi i) oikaistun kirjapitoarvon, ii) liikearvon/konsernireservin ja iii) Siremar-liiketoimintayksikön likvidaatioarvon uuden sopimuksen päättymispäivänä. Arviointi perustuu asianomaisen yrityksen liiketoimintasuunnitelman tietoihin sekä Banca Profilon omiin laskelmiin.

| (115) | Toissijaiset menetelmät kattoivat seuraavat seikat: Markkinoiden vertaisarvoja hyödyntävä analyysi perustuu laskelmiin, jotka Banca Profilo teki hyödyntämällä Bloombergin tietoja yhdeksästä vertailukelpoisesta meriliikenneyrityksestä. Pääomaosuusmenetelmässä arvioidaan taseeseen kirjatun omaisuuden nettoarvo, johon voidaan tehdä mukautuksia varojen ja vastuiden osalta ja lisätä aineettomien omaisuuserien arvioitu arvo. |
| --- | --- |

(115)

Toissijaiset menetelmät kattoivat seuraavat seikat: Markkinoiden vertaisarvoja hyödyntävä analyysi perustuu laskelmiin, jotka Banca Profilo teki hyödyntämällä Bloombergin tietoja yhdeksästä vertailukelpoisesta meriliikenneyrityksestä. Pääomaosuusmenetelmässä arvioidaan taseeseen kirjatun omaisuuden nettoarvo, johon voidaan tehdä mukautuksia varojen ja vastuiden osalta ja lisätä aineettomien omaisuuserien arvioitu arvo.

| (116) | Banca Profilo päätteli, että Siremar-liiketoimintayksikön arvo sen arviointihetkellä oli 55–61 miljoonaa euroa. Näin ollen yhtiön vähimmäishinnaksi olisi asetettava 55 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(116)

Banca Profilo päätteli, että Siremar-liiketoimintayksikön arvo sen arviointihetkellä oli 55–61 miljoonaa euroa. Näin ollen yhtiön vähimmäishinnaksi olisi asetettava 55 miljoonaa euroa.

2.3.3.7   Ensimmäinen ja toinen Ecorysin raportti

Ensimmäinen ja toinen Ecorysin raportti

| (117) | Tutkinnan aikana komissio antoi Ecorysille tehtäväksi määrittää myytäväksi asetetun Siremar-liiketoimintayksikön markkina-arvo. Konsulttia pyydettiin i) määrittämään Siremar-liiketoimintayksikön ja sen kanssa yhteensidotun uuden sopimuksen markkina-arvo, ii) määrittämään liiketoimintayksikön markkina-arvo ilman mitään ehtoja ja iii) selvittämään, alensiko työntekijöitä koskeva ehto myyntihintaa. |
| --- | --- |

(117)

Tutkinnan aikana komissio antoi Ecorysille tehtäväksi määrittää myytäväksi asetetun Siremar-liiketoimintayksikön markkina-arvo. Konsulttia pyydettiin i) määrittämään Siremar-liiketoimintayksikön ja sen kanssa yhteensidotun uuden sopimuksen markkina-arvo, ii) määrittämään liiketoimintayksikön markkina-arvo ilman mitään ehtoja ja iii) selvittämään, alensiko työntekijöitä koskeva ehto myyntihintaa.

| (118) | Määrittääkseen Siremar-liiketoimintayksikön ja sen kanssa yhteensidotun uuden sopimuksen yhteisarvon Ecorys sovelsi ensimmäisessä raportissaan pääasiassa samoja menetelmiä kuin Banca Profilo. Ecorys käytti erityisesti diskontatun kassavirran ja taloudellisen lisäarvon menetelmiä. |
| --- | --- |

(118)

Määrittääkseen Siremar-liiketoimintayksikön ja sen kanssa yhteensidotun uuden sopimuksen yhteisarvon Ecorys sovelsi ensimmäisessä raportissaan pääasiassa samoja menetelmiä kuin Banca Profilo. Ecorys käytti erityisesti diskontatun kassavirran ja taloudellisen lisäarvon menetelmiä.

| (119) | Ensinnäkin Ecorys totesi, että jos Siremar-liiketoimintayksikkö olisi myyty ilman mitään ehtoja ja erityisesti ilman julkisen palvelun toteuttamista koskevaa uutta sopimusta, yritys olisi myyty sen likvidaatioarvon (51) mukaisesti – 0,3 miljoonalla eurolla. Ecorys huomautti edellä mainitun likvidaatioarvon olevan miinusmerkkinen ja totesi, ettei välitön realisointi (mikä tarkoittaisi lähinnä alusten myyntiä) siten ollut toteuttamiskelpoinen vaihtoehto markkinataloustoimijalle. Ecorys perusti päätelmänsä siihen olettamukseen, ettei Siremar-liiketoimintayksikkö voinut jatkaa toimintaansa kannattavasti ilman julkisen palvelun korvausta. Ecorys kuvaili sekä Tirrenian että Siremarin liikennöimiä julkisen palvelun reittejä ”erittäin tappiollisiksi toiminnoiksi, joille on ominaista vähäinen matkustajamäärä ja jotka ovat täysin riippuvaisia sopimuksiin perustuvasta rahoituksesta”. Lisäksi Ecorys katsoi, että ”mahdollisuus muuttaa palvelujen laatua ja suurempi liikkumavara lippuhintojen määrittämisessä eivät riitä tekemään näistä reiteistä taloudellisesti kannattavia liiketoiminnan näkökulmasta”. |
| --- | --- |

(119)

Ensinnäkin Ecorys totesi, että jos Siremar-liiketoimintayksikkö olisi myyty ilman mitään ehtoja ja erityisesti ilman julkisen palvelun toteuttamista koskevaa uutta sopimusta, yritys olisi myyty sen likvidaatioarvon (51) mukaisesti – 0,3 miljoonalla eurolla. Ecorys huomautti edellä mainitun likvidaatioarvon olevan miinusmerkkinen ja totesi, ettei välitön realisointi (mikä tarkoittaisi lähinnä alusten myyntiä) siten ollut toteuttamiskelpoinen vaihtoehto markkinataloustoimijalle. Ecorys perusti päätelmänsä siihen olettamukseen, ettei Siremar-liiketoimintayksikkö voinut jatkaa toimintaansa kannattavasti ilman julkisen palvelun korvausta. Ecorys kuvaili sekä Tirrenian että Siremarin liikennöimiä julkisen palvelun reittejä ”erittäin tappiollisiksi toiminnoiksi, joille on ominaista vähäinen matkustajamäärä ja jotka ovat täysin riippuvaisia sopimuksiin perustuvasta rahoituksesta”. Lisäksi Ecorys katsoi, että ”mahdollisuus muuttaa palvelujen laatua ja suurempi liikkumavara lippuhintojen määrittämisessä eivät riitä tekemään näistä reiteistä taloudellisesti kannattavia liiketoiminnan näkökulmasta”.

51

| (120) | Toiseksi Ecorys oletti Siremar-liiketoimintayksikön ja sen kanssa yhteensidotun uuden sopimuksen markkina-arvon arvioimiseksi, ettei uutta sopimusta jatkettaisi sen määräajan jälkeen ja että Siremar näin ollen likvidoitaisiin (52). Tällä perusteella Ecorys arvioi Siremar-liiketoimintayksikön markkina-arvoksi vähintään 57 miljoonaa euroa (eli 5 % korkeammaksi kuin Banca Profilon arviossa). |
| --- | --- |

(120)

Toiseksi Ecorys oletti Siremar-liiketoimintayksikön ja sen kanssa yhteensidotun uuden sopimuksen markkina-arvon arvioimiseksi, ettei uutta sopimusta jatkettaisi sen määräajan jälkeen ja että Siremar näin ollen likvidoitaisiin (52). Tällä perusteella Ecorys arvioi Siremar-liiketoimintayksikön markkina-arvoksi vähintään 57 miljoonaa euroa (eli 5 % korkeammaksi kuin Banca Profilon arviossa).

52

| (121) | Kolmanneksi Ecorys vertasi henkilöstön osalta Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksikköjä useisiin vertailukelpoisiin lauttayhtiöihin ja totesi, että Siremarin henkilöstömäärä ja henkilöstökustannusten rakenne ”eivät eroa vertailukelpoisista yrityksistä, kun otetaan huomioon työvoimakustannusten osuus kokonaistulosta” (53)”sekä työvoimakustannukset suhteessa henkilöstömäärään” (54). Tällä perusteella Ecorys totesi, ettei ole olemassa seikkoja, jotka osoittaisivat, että työntekijöitä koskeva ehto on vaikuttanut merkittävästi Siremar-liiketoimintayksikön arvoon. |
| --- | --- |

(121)

Kolmanneksi Ecorys vertasi henkilöstön osalta Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksikköjä useisiin vertailukelpoisiin lauttayhtiöihin ja totesi, että Siremarin henkilöstömäärä ja henkilöstökustannusten rakenne ”eivät eroa vertailukelpoisista yrityksistä, kun otetaan huomioon työvoimakustannusten osuus kokonaistulosta” (53)”sekä työvoimakustannukset suhteessa henkilöstömäärään” (54). Tällä perusteella Ecorys totesi, ettei ole olemassa seikkoja, jotka osoittaisivat, että työntekijöitä koskeva ehto on vaikuttanut merkittävästi Siremar-liiketoimintayksikön arvoon.

53

54

| (122) | Kuten johdanto-osan 99 kappaleessa on selitetty, Italia tilasi toisen Ecorysin raportin ennen kuin se saattoi päätökseen myyntimenettelyn SNS:n kanssa, jotta se kykeni varmentamaan, että SNS:n uusittu tarjous vastasi liiketoimintayksikön markkina-arvoa sen perusteella, että liiketoimintayksikön kanssa oli tehty palveluhankintasopimus 31 päivästä elokuuta 2015 alkaen. Toisessa Ecorysin raportissa, joka julkaistiin 28 päivänä lokakuuta 2015, käytettiin pääasiallisena arviointivälineenä diskontatun kassavirran menetelmää ja tulosten varmuuden tarkistamiseen pääomaosuusmenetelmää. Diskontatun kassavirran menetelmällä saatu Ecorysin uusi arvio oli 34,4 miljoonaa euroa sillä oletuksella, että uusi sopimus olisi voimassa 31 päivään heinäkuuta 2024 saakka. Jos uuden sopimuksen voimassaoloa jatkettaisiin 31 päivään heinäkuuta 2026 saakka, Siremar-liiketoimintayksikön arvioitu arvo olisi 35,7 miljoonaa euroa. Pääomaosuusmenetelmällä arvioksi saatiin 39,9 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(122)

Kuten johdanto-osan 99 kappaleessa on selitetty, Italia tilasi toisen Ecorysin raportin ennen kuin se saattoi päätökseen myyntimenettelyn SNS:n kanssa, jotta se kykeni varmentamaan, että SNS:n uusittu tarjous vastasi liiketoimintayksikön markkina-arvoa sen perusteella, että liiketoimintayksikön kanssa oli tehty palveluhankintasopimus 31 päivästä elokuuta 2015 alkaen. Toisessa Ecorysin raportissa, joka julkaistiin 28 päivänä lokakuuta 2015, käytettiin pääasiallisena arviointivälineenä diskontatun kassavirran menetelmää ja tulosten varmuuden tarkistamiseen pääomaosuusmenetelmää. Diskontatun kassavirran menetelmällä saatu Ecorysin uusi arvio oli 34,4 miljoonaa euroa sillä oletuksella, että uusi sopimus olisi voimassa 31 päivään heinäkuuta 2024 saakka. Jos uuden sopimuksen voimassaoloa jatkettaisiin 31 päivään heinäkuuta 2026 saakka, Siremar-liiketoimintayksikön arvioitu arvo olisi 35,7 miljoonaa euroa. Pääomaosuusmenetelmällä arvioksi saatiin 39,9 miljoonaa euroa.

| (123) | Lopuksi raporttia täydennettiin vertailemalla kahta SNS:n laatimaa liiketoimintasuunnitelmaa: ensimmäistä, vuodet 2011–2022 kattavaa, toukokuussa 2011 laadittua liiketoimintasuunnitelmaa ja toista, vuodet 2016–2027 kattavaa, helmikuussa 2016 laadittua liiketoimintasuunnitelmaa. Ecorys totesi, että näiden kahden suunnitelman oletukset eivät olleet samanlaisia eivätkä ne sisältäneet samoja tietoja (esimerkiksi toinen liiketoimintasuunnitelma ei sisältänyt reittejä ja vuorotiheyksiä koskevaa luetteloa). Tärkeimmät suunnitelmien väliset erot olivat seuraavat: oletukset kaluston käytöstä, kuoletuksista ja henkilöstökustannuksista sekä sellaisten CdI:n aiempien tietojen käyttö, jotka eivät olleet saatavilla ensimmäisessä liiketoimintasuunnitelmassa. Ecorys laati myös yksisivuisen arvioinnin, jossa vahvistettiin Italian viranomaisille SNS:n toisen, vuodet 2016–2027 kattavan liiketoimintasuunnitelman sisäinen johdonmukaisuus ja yhtenäisyys. |
| --- | --- |

(123)

Lopuksi raporttia täydennettiin vertailemalla kahta SNS:n laatimaa liiketoimintasuunnitelmaa: ensimmäistä, vuodet 2011–2022 kattavaa, toukokuussa 2011 laadittua liiketoimintasuunnitelmaa ja toista, vuodet 2016–2027 kattavaa, helmikuussa 2016 laadittua liiketoimintasuunnitelmaa. Ecorys totesi, että näiden kahden suunnitelman oletukset eivät olleet samanlaisia eivätkä ne sisältäneet samoja tietoja (esimerkiksi toinen liiketoimintasuunnitelma ei sisältänyt reittejä ja vuorotiheyksiä koskevaa luetteloa). Tärkeimmät suunnitelmien väliset erot olivat seuraavat: oletukset kaluston käytöstä, kuoletuksista ja henkilöstökustannuksista sekä sellaisten CdI:n aiempien tietojen käyttö, jotka eivät olleet saatavilla ensimmäisessä liiketoimintasuunnitelmassa. Ecorys laati myös yksisivuisen arvioinnin, jossa vahvistettiin Italian viranomaisille SNS:n toisen, vuodet 2016–2027 kattavan liiketoimintasuunnitelman sisäinen johdonmukaisuus ja yhtenäisyys.

2.3.4   Uusi sopimus

Uusi sopimus

2.3.4.1   Tuensaaja

Tuensaaja

| (124) | CdI voitti alun perin Siremar-liiketoimintayksikköä koskevan tarjouskilpailun ja allekirjoitti uuden sopimuksen merireittien liikennöinnistä 30 päivänä heinäkuuta 2012. SNS kuitenkin korvasi CdI:n 11 päivänä huhtikuuta 2016 ja alkoi liikennöidä samoilla reiteillä. |
| --- | --- |

(124)

CdI voitti alun perin Siremar-liiketoimintayksikköä koskevan tarjouskilpailun ja allekirjoitti uuden sopimuksen merireittien liikennöinnistä 30 päivänä heinäkuuta 2012. SNS kuitenkin korvasi CdI:n 11 päivänä huhtikuuta 2016 ja alkoi liikennöidä samoilla reiteillä.

2.3.4.2   Reitit

Reitit

| (125) | Uuden sopimuksen mukaan CdI:n ja myöhemmin SNS:n oli tuotettava matkustaja- ja lauttapalveluja 20 kabotaasireitillä, jotka jakautuivat viiteen yhdistettyyn reittiin ja joiden vuorotiheydet ja/tai reitit toisinaan vaihtelivat sesongin ja sesongin ulkopuolisen (55) ajan välillä (ks. taulukko 3).






  Lauttayhteydet (yhdistelmä) | Matkustajayhteydet (nopeat alukset) |
| --- | --- | --- |
| Yhdistetty reitti Milazzo – Eolian saaret – Napoli |
| C/1: Milazzo–Vulcano–Lipari–Rinella–Panarea–Ginostra–Stromboli–Napoli ja takaisin (ympäri vuoden, kaksi yhteyttä viikossa)
  C/2: Milazzo–Vulcano–Lipari–Rinella–Salina ja takaisin (ympäri vuoden, yksi yhteys päivässä, ei liikennöi sunnuntaisin sesongin ulkopuolella)
  C/3: Milazzo–Vulcano–Lipari–Salina–Panarea–Ginostra–Stromboli ja takaisin (ympäri vuoden, kaksi yhteyttä viikossa)
  C/4: Milazzo–Vulcano–Lipari–Salina–Rinella–Filicudi–Alicudi ja takaisin (ympäri vuoden, viisi yhteyttä viikossa sesongin aikana ja neljä yhteyttä viikossa sesongin ulkopuolella)
  C/6: Lipari–Vulcano–Milazzo ja takaisin (ympäri vuoden, yksi yhteys päivässä) | ALC/2: Milazzo–Vulcano–Lipari–Rinella–Salina ja takaisin (ympäri vuoden, vähintään yksi yhteys päivässä)
  ALC/3: Milazzo–Vulcano–Lipari–Salina–Panarea–Ginostra–Stromboli ja takaisin (ympäri vuoden, vähintään yksi yhteys päivässä)
  ALC/4: Milazzo–Vulcano–Lipari–Salina–Rinella–Filicudi–Alicudi ja takaisin (ympäri vuoden, vähintään yksi yhteys päivässä)
  ALC/6: Lipari–Vulcano–Milazzo ja takaisin (ympäri vuoden, yksi yhteys päivässä)
  ALC/2 BIS: Lipari–Rinella–Salina–Lipari (ympäri vuoden, neljä yhteyttä viikossa sesongin aikana, kolme yhteyttä viikossa ja yksi päivässä Salinaan saakka sesongin ulkopuolella) |
| Yhdistetty reitti Palermo–Ustica |
| D/1: Palermo–Ustica ja takaisin (ympäri vuoden, yksi yhteys päivässä) | ALD/1: Ustica–Palermo ja takaisin (ympäri vuoden, vähintään yksi yhteys päivässä) |
| Yhdistetty reitti Trapani – Egadin saaret |
| D/2: Trapani–Favignana–Levanzo–Marettimo ja takaisin (ympäri vuoden, vähintään yksi yhteys päivässä)
  D/3: Trapani–Favignana–Levanzo–Trapani (ympäri vuoden, kaksi yhteyttä päivässä sesongin aikana, 12 yhteyttä viikossa ja vuoroväliltään harvemmat yhteydet Levanzoon sesongin ulkopuolella) | ALD/2: Trapani–Favignana–Levanzo–Marettimo ja takaisin (ympäri vuoden, kaksi yhteyttä päivässä)
  ALD/3: Trapani–Favignana–Levanzo–Trapani (ympäri vuoden, vähintään yksi yhteys päivässä)
  ALD/2 BIS: Marettimo–Levanzo–Favignana–Trapani ja takaisin (ympäri vuoden, vähintään yksi yhteys päivässä)
  ALD/3 BIS: Trapani–Favignana–Levanzo–Trapani (ympäri vuoden, vähintään kaksi yhteyttä päivässä) |
| Yhdistetty reitti Trapani–Pantelleria |
| D/4: Trapani–Pantelleria ja takaisin (ympäri vuoden, yksi yhteys päivässä sesongin aikana, kuusi yhteyttä viikossa sesongin ulkopuolella) | |
| Yhdistetty reitti Porto Empedocle – Pelagian saaret |
| D/5: Porto Empedocle – Linosa – Lampedusa ja takaisin (ympäri vuoden, kuusi yhteyttä viikossa) | |

(125)

Uuden sopimuksen mukaan CdI:n ja myöhemmin SNS:n oli tuotettava matkustaja- ja lauttapalveluja 20 kabotaasireitillä, jotka jakautuivat viiteen yhdistettyyn reittiin ja joiden vuorotiheydet ja/tai reitit toisinaan vaihtelivat sesongin ja sesongin ulkopuolisen (55) ajan välillä (ks. taulukko 3).

55

Lauttayhteydet (yhdistelmä)

Matkustajayhteydet (nopeat alukset)

Yhdistetty reitti Milazzo – Eolian saaret – Napoli

Yhdistetty reitti Milazzo – Eolian saaret – Napoli

C/1: Milazzo–Vulcano–Lipari–Rinella–Panarea–Ginostra–Stromboli–Napoli ja takaisin (ympäri vuoden, kaksi yhteyttä viikossa)

C/2: Milazzo–Vulcano–Lipari–Rinella–Salina ja takaisin (ympäri vuoden, yksi yhteys päivässä, ei liikennöi sunnuntaisin sesongin ulkopuolella)

C/3: Milazzo–Vulcano–Lipari–Salina–Panarea–Ginostra–Stromboli ja takaisin (ympäri vuoden, kaksi yhteyttä viikossa)

C/4: Milazzo–Vulcano–Lipari–Salina–Rinella–Filicudi–Alicudi ja takaisin (ympäri vuoden, viisi yhteyttä viikossa sesongin aikana ja neljä yhteyttä viikossa sesongin ulkopuolella)

C/6: Lipari–Vulcano–Milazzo ja takaisin (ympäri vuoden, yksi yhteys päivässä)

ALC/2: Milazzo–Vulcano–Lipari–Rinella–Salina ja takaisin (ympäri vuoden, vähintään yksi yhteys päivässä)

ALC/3: Milazzo–Vulcano–Lipari–Salina–Panarea–Ginostra–Stromboli ja takaisin (ympäri vuoden, vähintään yksi yhteys päivässä)

ALC/4: Milazzo–Vulcano–Lipari–Salina–Rinella–Filicudi–Alicudi ja takaisin (ympäri vuoden, vähintään yksi yhteys päivässä)

ALC/6: Lipari–Vulcano–Milazzo ja takaisin (ympäri vuoden, yksi yhteys päivässä)

ALC/2 BIS: Lipari–Rinella–Salina–Lipari (ympäri vuoden, neljä yhteyttä viikossa sesongin aikana, kolme yhteyttä viikossa ja yksi päivässä Salinaan saakka sesongin ulkopuolella)

Yhdistetty reitti Palermo–Ustica

Yhdistetty reitti Palermo–Ustica

D/1: Palermo–Ustica ja takaisin (ympäri vuoden, yksi yhteys päivässä)

ALD/1: Ustica–Palermo ja takaisin (ympäri vuoden, vähintään yksi yhteys päivässä)

Yhdistetty reitti Trapani – Egadin saaret

Yhdistetty reitti Trapani – Egadin saaret

D/2: Trapani–Favignana–Levanzo–Marettimo ja takaisin (ympäri vuoden, vähintään yksi yhteys päivässä)

D/3: Trapani–Favignana–Levanzo–Trapani (ympäri vuoden, kaksi yhteyttä päivässä sesongin aikana, 12 yhteyttä viikossa ja vuoroväliltään harvemmat yhteydet Levanzoon sesongin ulkopuolella)

ALD/2: Trapani–Favignana–Levanzo–Marettimo ja takaisin (ympäri vuoden, kaksi yhteyttä päivässä)

ALD/3: Trapani–Favignana–Levanzo–Trapani (ympäri vuoden, vähintään yksi yhteys päivässä)

ALD/2 BIS: Marettimo–Levanzo–Favignana–Trapani ja takaisin (ympäri vuoden, vähintään yksi yhteys päivässä)

ALD/3 BIS: Trapani–Favignana–Levanzo–Trapani (ympäri vuoden, vähintään kaksi yhteyttä päivässä)

Yhdistetty reitti Trapani–Pantelleria

Yhdistetty reitti Trapani–Pantelleria

D/4: Trapani–Pantelleria ja takaisin (ympäri vuoden, yksi yhteys päivässä sesongin aikana, kuusi yhteyttä viikossa sesongin ulkopuolella)

Yhdistetty reitti Porto Empedocle – Pelagian saaret

Yhdistetty reitti Porto Empedocle – Pelagian saaret

D/5: Porto Empedocle – Linosa – Lampedusa ja takaisin (ympäri vuoden, kuusi yhteyttä viikossa)

Taulukko 3 – CdI:n ja myöhemmin SNS:n uuden sopimuksen mukaisesti liikennöimät reitit

Taulukko 3 – CdI:n ja myöhemmin SNS:n uuden sopimuksen mukaisesti liikennöimät reitit

| (126) | Uuden sopimuksen liitteessä A täsmennetään, miten kullakin taulukossa 3 mainitulla reitillä on liikennöitävä (esimerkiksi alustyypit, vuorotiheys eri kausina). Käyttäjiltä perittävät hinnat eivät saa ylittää uuden sopimuksen 6 artiklassa vahvistettuja ja liitteessä A esitettyjä ylärajoja. |
| --- | --- |

(126)

Uuden sopimuksen liitteessä A täsmennetään, miten kullakin taulukossa 3 mainitulla reitillä on liikennöitävä (esimerkiksi alustyypit, vuorotiheys eri kausina). Käyttäjiltä perittävät hinnat eivät saa ylittää uuden sopimuksen 6 artiklassa vahvistettuja ja liitteessä A esitettyjä ylärajoja.

2.3.4.3   Kesto

Kesto

| (127) | Uudet sopimukset Sisilian ja CdI:n sekä Sisilian ja SNS:n välillä kestävät kumpikin 12 vuotta. Sopimus SNS:n kanssa tuli voimaan 12 päivänä huhtikuuta 2016, ja sen voimassaolo päättyy 11 päivänä huhtikuuta 2028. |
| --- | --- |

(127)

Uudet sopimukset Sisilian ja CdI:n sekä Sisilian ja SNS:n välillä kestävät kumpikin 12 vuotta. Sopimus SNS:n kanssa tuli voimaan 12 päivänä huhtikuuta 2016, ja sen voimassaolo päättyy 11 päivänä huhtikuuta 2028.

2.3.4.4   Julkisen palvelun velvoitteet

Julkisen palvelun velvoitteet

| (128) | Asetetut julkisen palvelun velvoitteet koskevat liikennöitäviä meriliikennereittejä (ks. johdanto-osan 125 kappale), kullekin liikennöidylle reitille määritettyä alustyyppiä ja kapasiteettia, varalaivan saatavuutta palvelun jatkuvuuden varmistamiseksi, vuorotiheyttä sekä kullakin reitillä palvelun käyttäjiltä veloitettavia enimmäishintoja. |
| --- | --- |

(128)

Asetetut julkisen palvelun velvoitteet koskevat liikennöitäviä meriliikennereittejä (ks. johdanto-osan 125 kappale), kullekin liikennöidylle reitille määritettyä alustyyppiä ja kapasiteettia, varalaivan saatavuutta palvelun jatkuvuuden varmistamiseksi, vuorotiheyttä sekä kullakin reitillä palvelun käyttäjiltä veloitettavia enimmäishintoja.

2.3.4.5   Korvaus

Korvaus

| (129) | Uudessa sopimuksessa määriteltyjen julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta vastaavan yrityksen saaman vuotuisen korvauksen laissa rajoitettu enimmäismäärä on 55 694 895 euroa. Korvauksen määrä määritetään CIPE:n toimintaohjeessa vahvistetun menetelmän mukaisesti (ks. johdanto-osan 48–58 kappale). CdI:lle ja SNS:lle maksettiin korvaukset seuraavasti: | CdI:lle maksettu korvaus | SNS:lle maksettu korvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | 23 346 079 euroa
  (elo–joulukuu) | — |
| 2013 | 55 694 895 euroa | — |
| 2014 | 55 694 895 euroa | — |
| 2015 | 55 694 895 euroa | — |
| 2016 | 15 397 836 euroa | 40 297 059 euroa |
| 2017 | — | 55 694 895 euroa |
| 2018 | — | 55 694 895 euroa |
| 2019 | — | 55 694 895 euroa |

(129)

Uudessa sopimuksessa määriteltyjen julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta vastaavan yrityksen saaman vuotuisen korvauksen laissa rajoitettu enimmäismäärä on 55 694 895 euroa. Korvauksen määrä määritetään CIPE:n toimintaohjeessa vahvistetun menetelmän mukaisesti (ks. johdanto-osan 48–58 kappale). CdI:lle ja SNS:lle maksettiin korvaukset seuraavasti:

CdI:lle maksettu korvaus

SNS:lle maksettu korvaus

2012

23 346 079 euroa

(elo–joulukuu)

—

2013

55 694 895 euroa

—

2014

55 694 895 euroa

—

2015

55 694 895 euroa

—

2016

15 397 836 euroa

40 297 059 euroa

2017

—

55 694 895 euroa

2018

—

55 694 895 euroa

2019

—

55 694 895 euroa

Taulukko 4 – Korvaukset vuosina 2012–2019

Taulukko 4 – Korvaukset vuosina 2012–2019

| (130) | Uuden sopimuksen 8 artiklan mukaan tuettujen toimintojen laajuus on tarkistettava kolmen vuoden välein sen varmistamiseksi, ettei rahoitus ole epätasapainossa. Lisäksi uuden sopimuksen 9 artiklassa määrätään, että osapuolet voivat aloittaa tällaisen tarkistuksen jo aiemmin, kuitenkin aikaisintaan ensimmäisen kolmivuotiskauden jälkeen, jos olosuhteet ovat hyvin poikkeukselliset tulojen tai kustannusten muuttuessa odottamatta ja rakenteellisesti. |
| --- | --- |

(130)

Uuden sopimuksen 8 artiklan mukaan tuettujen toimintojen laajuus on tarkistettava kolmen vuoden välein sen varmistamiseksi, ettei rahoitus ole epätasapainossa. Lisäksi uuden sopimuksen 9 artiklassa määrätään, että osapuolet voivat aloittaa tällaisen tarkistuksen jo aiemmin, kuitenkin aikaisintaan ensimmäisen kolmivuotiskauden jälkeen, jos olosuhteet ovat hyvin poikkeukselliset tulojen tai kustannusten muuttuessa odottamatta ja rakenteellisesti.

2.3.5   Kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus

Kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus

| (131) | Asetuksen 135/2009 19 b §:n 21 momentissa säädettiin, että saarten ja mantereen välisen alueellisen jatkuvuuden takaamiseksi ja entisen Tirrenia-konsernin yritysten julkisen palvelun velvoitteet huomioon ottaen kyseiset yritykset Siremar mukaan luettuna säilyttävät niille aiemmin myönnetyn kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden sekä etuoikeuden jaettaessa uusia lähtö- ja tuloaikoja merenkulkuviranomaisten vahvistamien menettelyjen mukaisesti siten kuin säädetään 28 päivänä tammikuuta 1994 annetussa laissa nro 84 ja Italian merenkulkulaissa. |
| --- | --- |

(131)

Asetuksen 135/2009 19 b §:n 21 momentissa säädettiin, että saarten ja mantereen välisen alueellisen jatkuvuuden takaamiseksi ja entisen Tirrenia-konsernin yritysten julkisen palvelun velvoitteet huomioon ottaen kyseiset yritykset Siremar mukaan luettuna säilyttävät niille aiemmin myönnetyn kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden sekä etuoikeuden jaettaessa uusia lähtö- ja tuloaikoja merenkulkuviranomaisten vahvistamien menettelyjen mukaisesti siten kuin säädetään 28 päivänä tammikuuta 1994 annetussa laissa nro 84 ja Italian merenkulkulaissa.

2.3.6   Vuoden 2010 laissa säädetyt toimenpiteet

Vuoden 2010 laissa säädetyt toimenpiteet

| (132) | Vuoden 2010 laissa säädettiin, että entisen Tirrenia-konsernin yrityksillä, myös Siremarilla, on mahdollisuus käyttää kaluston ajanmukaistamiseen ja nykyaikaistamiseen jo osoitettuja varoja (56) pakottavien maksuvalmiustarpeiden kattamiseksi. Kahdesta eri välineestä (57) oli jo osoitettu 23 750 000 euroa koko Tirrenia-konsernin alusten edellyttämien ajanmukaistusten maksamiseen. Tästä 7 215 800 euroa oli osoitettu Siremarille. Niiden entisen Tirrenia-konsernin yritysten, jotka käyttivät näitä varoja maksuvalmiustarkoituksiin, oli myöhemmin palautettava ne, jotta välttämättömät ajanmukaistukset aluksiin voitaisiin yhä tehdä. Ajanmukaistukset olivat välttämättömiä, jotta alukset täyttäisivät tietyt vuonna 1996 tehdystä Tukholman sopimuksesta johtuvat kansainväliset turvallisuusmääräykset (58). |
| --- | --- |

(132)

Vuoden 2010 laissa säädettiin, että entisen Tirrenia-konsernin yrityksillä, myös Siremarilla, on mahdollisuus käyttää kaluston ajanmukaistamiseen ja nykyaikaistamiseen jo osoitettuja varoja (56) pakottavien maksuvalmiustarpeiden kattamiseksi. Kahdesta eri välineestä (57) oli jo osoitettu 23 750 000 euroa koko Tirrenia-konsernin alusten edellyttämien ajanmukaistusten maksamiseen. Tästä 7 215 800 euroa oli osoitettu Siremarille. Niiden entisen Tirrenia-konsernin yritysten, jotka käyttivät näitä varoja maksuvalmiustarkoituksiin, oli myöhemmin palautettava ne, jotta välttämättömät ajanmukaistukset aluksiin voitaisiin yhä tehdä. Ajanmukaistukset olivat välttämättömiä, jotta alukset täyttäisivät tietyt vuonna 1996 tehdystä Tukholman sopimuksesta johtuvat kansainväliset turvallisuusmääräykset (58).

56

57

58

| (133) | Lisäksi vuoden 2010 laissa säädettiin seuraavaa:






  a) | Alkuperäisiä sopimuksia jatketaan 1 päivästä lokakuuta 2010 Tirrenian ja Siremarin yksityistämisprosessien päättymiseen asti (ks. myös johdanto-osan 31 kappale). |
| --- | --- | --- |

(133)

Lisäksi vuoden 2010 laissa säädettiin seuraavaa:

a)

Alkuperäisiä sopimuksia jatketaan 1 päivästä lokakuuta 2010 Tirrenian ja Siremarin yksityistämisprosessien päättymiseen asti (ks. myös johdanto-osan 31 kappale).

| b) | Tietyin muutoksin vuoden 2009 laiksi muunnetun asetuksen 135/2009 19 b §:ää muutetaan lisäämällä siihen 24 a momentti. Kyseisen momentin mukaan kaikki asetuksen 135/2009 19 b §:n 1–15 momentin mukaiset viralliset asiakirjat ja toimet ovat verovapaita. Nämä momentit liittyvät meriliikenteen kabotaasimarkkinoiden vapauttamiseen Tirrenia-konsernin yksityistämisen avulla. |
| --- | --- |

b)

Tietyin muutoksin vuoden 2009 laiksi muunnetun asetuksen 135/2009 19 b §:ää muutetaan lisäämällä siihen 24 a momentti. Kyseisen momentin mukaan kaikki asetuksen 135/2009 19 b §:n 1–15 momentin mukaiset viralliset asiakirjat ja toimet ovat verovapaita. Nämä momentit liittyvät meriliikenteen kabotaasimarkkinoiden vapauttamiseen Tirrenia-konsernin yksityistämisen avulla.

| c) | Varmistaakseen julkisen palvelun jatkuvuuden ja tukeakseen entisen Tirrenia-konsernin yritysten yksityistämisprosessia asianomaiset alueet saattoivat hyödyntää Fondo Aree Sottoutilizzate -rahaston (FAS (59)) varoja 6 päivänä maaliskuuta 2009 annetun CIPE:n toimintaohjeen nro 1/2009 (60) nojalla. |
| --- | --- |

c)

Varmistaakseen julkisen palvelun jatkuvuuden ja tukeakseen entisen Tirrenia-konsernin yritysten yksityistämisprosessia asianomaiset alueet saattoivat hyödyntää Fondo Aree Sottoutilizzate -rahaston (FAS (59)) varoja 6 päivänä maaliskuuta 2009 annetun CIPE:n toimintaohjeen nro 1/2009 (60) nojalla.

59

60

2.4   Rikkomusmenettely nro 2007/4609

Rikkomusmenettely nro 2007/4609

| (134) | Komission yksiköiden ja Italian viranomaisten välisen aiemman tietojenvaihdon jälkeen komission energiasta ja liikenteestä vastaava pääjohtaja lähetti 19 päivänä joulukuuta 2008 tietopyynnön Italialle. Pyyntö koski muun muassa yleiskatsausta julkisen palvelun reiteistä kyseisenä ajankohtana sekä julkisen palvelun tehtävää, jota Italia suunnitteli ehdotettujen uusien sopimusten kohteeksi. Lisäksi Italiaa pyydettiin toimittamaan lisätietoja Tirrenia-konsernin yksityistämissuunnitelmista. |
| --- | --- |

(134)

Komission yksiköiden ja Italian viranomaisten välisen aiemman tietojenvaihdon jälkeen komission energiasta ja liikenteestä vastaava pääjohtaja lähetti 19 päivänä joulukuuta 2008 tietopyynnön Italialle. Pyyntö koski muun muassa yleiskatsausta julkisen palvelun reiteistä kyseisenä ajankohtana sekä julkisen palvelun tehtävää, jota Italia suunnitteli ehdotettujen uusien sopimusten kohteeksi. Lisäksi Italiaa pyydettiin toimittamaan lisätietoja Tirrenia-konsernin yksityistämissuunnitelmista.

| (135) | Italian viranomaiset toimittivat 28 päivänä huhtikuuta 2009 päivätyssä kirjeessään yksityiskohtaisen vastauksen, jossa viranomaiset






  — | totesivat, että alkuperäisten sopimusten voimassaolon jatkaminen 31 päivään joulukuuta 2009 asti oli tarpeen, jotta meriliikenteen kabotaasimarkkinat voitiin vapauttaa Italiassa Tirrenia-konsernin yksityistämisen kautta; |
| --- | --- | --- |

(135)

Italian viranomaiset toimittivat 28 päivänä huhtikuuta 2009 päivätyssä kirjeessään yksityiskohtaisen vastauksen, jossa viranomaiset

—

totesivat, että alkuperäisten sopimusten voimassaolon jatkaminen 31 päivään joulukuuta 2009 asti oli tarpeen, jotta meriliikenteen kabotaasimarkkinat voitiin vapauttaa Italiassa Tirrenia-konsernin yksityistämisen kautta;

| — | esittivät, että Tirrenia-konsernille myönnetty julkisen palvelun korvaus oli tarpeen alueellisen jatkuvuuden varmistamiseksi saarten kanssa sellaisilla meriliikenneyhteyksillä, joita yksityiset markkinatoimijat eivät tarjoa; |
| --- | --- |

—

esittivät, että Tirrenia-konsernille myönnetty julkisen palvelun korvaus oli tarpeen alueellisen jatkuvuuden varmistamiseksi saarten kanssa sellaisilla meriliikenneyhteyksillä, joita yksityiset markkinatoimijat eivät tarjoa;

| — | huomauttivat, että reittien perusteellinen järkeistäminen oli saatu päätökseen 10 päivänä maaliskuuta 2009. Tässä prosessissa otettiin huomioon merkitykselliset sosiaaliset, työllisyyteen liittyvät ja taloudelliset näkökohdat sekä tarve turvata alueellisen jatkuvuuden kannalta olennaiset yhteydet, ja sen yhteydessä kuultiin kuutta asianomaista aluetta. Italian mukaan järkeistäminen johti siihen, että julkisen palvelun nettokustannukset laskivat noin 66 miljoonalla eurolla ja noin 600 miehistön jäsentä irtisanottiin koko Tirrenia-konsernissa. Italia muistutti myös, että vuoden 2009 järkeistämisprosessi täydensi aiempia toimia (vuosina 2004, 2006 ja 2008), joilla supistettiin Tirrenia-konsernin tarjoamia palveluja; |
| --- | --- |

—

huomauttivat, että reittien perusteellinen järkeistäminen oli saatu päätökseen 10 päivänä maaliskuuta 2009. Tässä prosessissa otettiin huomioon merkitykselliset sosiaaliset, työllisyyteen liittyvät ja taloudelliset näkökohdat sekä tarve turvata alueellisen jatkuvuuden kannalta olennaiset yhteydet, ja sen yhteydessä kuultiin kuutta asianomaista aluetta. Italian mukaan järkeistäminen johti siihen, että julkisen palvelun nettokustannukset laskivat noin 66 miljoonalla eurolla ja noin 600 miehistön jäsentä irtisanottiin koko Tirrenia-konsernissa. Italia muistutti myös, että vuoden 2009 järkeistämisprosessi täydensi aiempia toimia (vuosina 2004, 2006 ja 2008), joilla supistettiin Tirrenia-konsernin tarjoamia palveluja;

| — | selittivät, että järkeistämisen tavoitteena oli i) säilyttää yhteydet, jotka ovat tarpeen saarten ja mantereen välisen alueellisen jatkuvuuden sekä terveyttä, opiskelua ja liikkuvuutta koskevien oikeuksien varmistamiseksi, ii) järkeistää reittejä, joilla yksityiset toimijat tarjosivat samat yhteydet samana ajanjaksona taaten samanlaisen laadun ja jatkuvuuden, ja iii) järkeistää sellaisia sesonki- ja suurnopeusyhteyksiä, jotka palvelevat ainoastaan henkilöliikennettä; |
| --- | --- |

—

selittivät, että järkeistämisen tavoitteena oli i) säilyttää yhteydet, jotka ovat tarpeen saarten ja mantereen välisen alueellisen jatkuvuuden sekä terveyttä, opiskelua ja liikkuvuutta koskevien oikeuksien varmistamiseksi, ii) järkeistää reittejä, joilla yksityiset toimijat tarjosivat samat yhteydet samana ajanjaksona taaten samanlaisen laadun ja jatkuvuuden, ja iii) järkeistää sellaisia sesonki- ja suurnopeusyhteyksiä, jotka palvelevat ainoastaan henkilöliikennettä;

| — | antoivat yleiskatsauksen Tirrenia-konsernin yritysten vuonna 2008 liikennöimistä reiteistä sekä reiteistä, joita Tirrenia-konsernin yritykset liikennöisivät vuonna 2009 reittien vähentämisen jälkeen. Italian viranomaisten mukaan viimeksi mainitut reitit muodostivat perustan uusille sopimuksille, jotka oli määrä tehdä Tirrenia-konsernin yritysten uusien omistajien kanssa. |
| --- | --- |

—

antoivat yleiskatsauksen Tirrenia-konsernin yritysten vuonna 2008 liikennöimistä reiteistä sekä reiteistä, joita Tirrenia-konsernin yritykset liikennöisivät vuonna 2009 reittien vähentämisen jälkeen. Italian viranomaisten mukaan viimeksi mainitut reitit muodostivat perustan uusille sopimuksille, jotka oli määrä tehdä Tirrenia-konsernin yritysten uusien omistajien kanssa.

| (136) | Komission energiasta ja liikenteestä vastaava pääjohtaja lähetti 21 päivänä joulukuuta 2009 Italian viranomaisille kirjeen, jossa todettiin muun muassa seuraavaa:






  — | Kun otetaan huomioon Italian meriliikenteen kabotaasimarkkinoiden radikaali uudistaminen sekä huomattavat sosiaaliset vaikutukset, joita yksityistäminen olisi Italian viranomaisten mukaan aiheuttanut, jos tarjouskilpailu olisi järjestetty pelkästään palveluhankintasopimusten perusteella, kyseisten laivayhtiöiden ulkoistaminen tällaisten toimeksiantosopimusten kanssa oli – periaatteessa ja poikkeuksellisesti – hyväksyttävää neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3577/92 (61) (meriliikenteen kabotaasista annettu asetus) säädetyn yhteisön laivanvarustajien syrjintäkiellon periaatetta koskevan kriteerin täyttymisen varmistamiseksi. |
| --- | --- | --- |

(136)

Komission energiasta ja liikenteestä vastaava pääjohtaja lähetti 21 päivänä joulukuuta 2009 Italian viranomaisille kirjeen, jossa todettiin muun muassa seuraavaa:

—

Kun otetaan huomioon Italian meriliikenteen kabotaasimarkkinoiden radikaali uudistaminen sekä huomattavat sosiaaliset vaikutukset, joita yksityistäminen olisi Italian viranomaisten mukaan aiheuttanut, jos tarjouskilpailu olisi järjestetty pelkästään palveluhankintasopimusten perusteella, kyseisten laivayhtiöiden ulkoistaminen tällaisten toimeksiantosopimusten kanssa oli – periaatteessa ja poikkeuksellisesti – hyväksyttävää neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3577/92 (61) (meriliikenteen kabotaasista annettu asetus) säädetyn yhteisön laivanvarustajien syrjintäkiellon periaatetta koskevan kriteerin täyttymisen varmistamiseksi.

61

| — | Julkisen palvelun korvaukset oli rajattava reitteihin, joilla muiden toimijoiden jatkuva läsnäolo ympärivuotisesti oli rajallista. Tältä osin pyydettiin selvitystä markkinoiden toimintapuutteesta tietyillä Tirrenian ja Caremarin liikennöimillä reiteillä. Kirjeessä huomautettiin myös, että ainoastaan kotimaisten reittien (ei kansainvälisten reittien) sisällyttäminen palveluhankintasopimukseen voidaan perustella alueellista jatkuvuutta koskevan tavoitteen nojalla. |
| --- | --- |

—

Julkisen palvelun korvaukset oli rajattava reitteihin, joilla muiden toimijoiden jatkuva läsnäolo ympärivuotisesti oli rajallista. Tältä osin pyydettiin selvitystä markkinoiden toimintapuutteesta tietyillä Tirrenian ja Caremarin liikennöimillä reiteillä. Kirjeessä huomautettiin myös, että ainoastaan kotimaisten reittien (ei kansainvälisten reittien) sisällyttäminen palveluhankintasopimukseen voidaan perustella alueellista jatkuvuutta koskevan tavoitteen nojalla.

| — | Tirrenia-konsernin palveluhankintasopimukset päättyivät 31 päivänä joulukuuta 2008, ja Italian suunnittelema yksityistäminen saattaa kestää ennakoitua kauemmin. Kirjeessä viitattiin näin ollen mahdollisuuteen lähettää virallinen huomautus meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen virheellisestä täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

—

Tirrenia-konsernin palveluhankintasopimukset päättyivät 31 päivänä joulukuuta 2008, ja Italian suunnittelema yksityistäminen saattaa kestää ennakoitua kauemmin. Kirjeessä viitattiin näin ollen mahdollisuuteen lähettää virallinen huomautus meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen virheellisestä täytäntöönpanosta.

| (137) | Italian viranomaiset vastasivat 22 päivänä tammikuuta 2010 komission yksiköiden 21 päivänä joulukuuta 2009 päivättyyn kirjeeseen. Vastauksessaan viranomaiset






  — | panivat merkille, että komissio hyväksyi periaatteessa ehdotetun lähestymistavan, jonka mukaan Tirrenia-konserni yksityistettäisiin uusien palveluhankintasopimusten kanssa; |
| --- | --- | --- |

(137)

Italian viranomaiset vastasivat 22 päivänä tammikuuta 2010 komission yksiköiden 21 päivänä joulukuuta 2009 päivättyyn kirjeeseen. Vastauksessaan viranomaiset

—

panivat merkille, että komissio hyväksyi periaatteessa ehdotetun lähestymistavan, jonka mukaan Tirrenia-konserni yksityistettäisiin uusien palveluhankintasopimusten kanssa;

| — | toimittivat selvitykset reiteistä, joista komissio oli esittänyt useita kysymyksiä; |
| --- | --- |

—

toimittivat selvitykset reiteistä, joista komissio oli esittänyt useita kysymyksiä;

| — | mainitsivat, että Tirrenian (ja Siremarin) myyntiä koskeva kiinnostuksenilmaisupyyntö oli julkaistu 23 päivänä joulukuuta 2009, ja ilmoittivat aikomuksestaan saattaa koko Tirrenia-konsernin yksityistäminen päätökseen 30 päivään syyskuuta 2010 mennessä; |
| --- | --- |

—

mainitsivat, että Tirrenian (ja Siremarin) myyntiä koskeva kiinnostuksenilmaisupyyntö oli julkaistu 23 päivänä joulukuuta 2009, ja ilmoittivat aikomuksestaan saattaa koko Tirrenia-konsernin yksityistäminen päätökseen 30 päivään syyskuuta 2010 mennessä;

| — | pyysivät komissiota vahvistamaan, että markkinoiden toimintapuutetta koskevat perustelut olivat riittäviä. |
| --- | --- |

—

pyysivät komissiota vahvistamaan, että markkinoiden toimintapuutetta koskevat perustelut olivat riittäviä.

| (138) | Komissio lähetti 29 päivänä tammikuuta 2010 (62) virallisen huomautuksen meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen rikkomisesta. Kirjeessä komissio muistutti, että kyseisen asetuksen mukaan silloin, kun jäsenvaltio tekee palveluhankintasopimuksia tai asettaa julkisen palvelun velvoitteita, se tekee sen syrjimättä ketään yhteisön laivanvarustajaa. Meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaan olemassa olevat palveluhankintasopimukset voivat olla voimassa kyseisen sopimuksen voimassaolon päättymispäivään asti. Komissio totesi kuitenkin, että Tirrenia-konsernin yritykset jatkoivat meriliikenteen palvelujen harjoittamista sen jälkeen, kun niiden kanssa tehdyt palveluhankintasopimukset (alkuperäiset sopimukset) olivat päättyneet. Näiden sopimusten oli määrä päättyä vuoden 2008 lopussa, mutta Italia oli jatkanut niitä useaan otteeseen. Komissio kehotti näin ollen Italiaa esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(138)

Komissio lähetti 29 päivänä tammikuuta 2010 (62) virallisen huomautuksen meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen rikkomisesta. Kirjeessä komissio muistutti, että kyseisen asetuksen mukaan silloin, kun jäsenvaltio tekee palveluhankintasopimuksia tai asettaa julkisen palvelun velvoitteita, se tekee sen syrjimättä ketään yhteisön laivanvarustajaa. Meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaan olemassa olevat palveluhankintasopimukset voivat olla voimassa kyseisen sopimuksen voimassaolon päättymispäivään asti. Komissio totesi kuitenkin, että Tirrenia-konsernin yritykset jatkoivat meriliikenteen palvelujen harjoittamista sen jälkeen, kun niiden kanssa tehdyt palveluhankintasopimukset (alkuperäiset sopimukset) olivat päättyneet. Näiden sopimusten oli määrä päättyä vuoden 2008 lopussa, mutta Italia oli jatkanut niitä useaan otteeseen. Komissio kehotti näin ollen Italiaa esittämään huomautuksensa.

62

| (139) | Komission energiasta ja liikenteestä vastaava pääjohtaja vastasi 29 päivänä tammikuuta 2010 myös Italian viranomaisten 22 päivänä tammikuuta 2010 päivättyyn kirjeeseen. Pääjohtaja totesi, että Tirrenian liikennöimiä reittejä koskevat perustelut olivat riittäviä poistamaan aiemmin esitetyt epäilyt. Lisäksi pääjohtaja pani tyytyväisenä merkille, että hänen aiemman vastauksensa seurauksena Italia oli poistanut kansainvälisen yhteyden Tirreniaa koskevasta uudesta sopimusluonnoksesta. Caremarin liikennöimiä reittejä koskevista kysymyksistä todettiin, että perustelut olivat riittäviä vain joidenkin reittien osalta. Näin ollen Italiaa pyydettiin toimittamaan lisäselvityksiä tietyistä Caremarin reiteistä. Pääjohtaja muistutti, että palveluhankintasopimukset voivat koskea vain reittejä, joilla markkinoiden toiminta on puutteellista. Pääjohtaja korosti myös, että hänen vastauksensa koski ainoastaan meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen noudattamista, ei valtiontukikysymyksiä. |
| --- | --- |

(139)

Komission energiasta ja liikenteestä vastaava pääjohtaja vastasi 29 päivänä tammikuuta 2010 myös Italian viranomaisten 22 päivänä tammikuuta 2010 päivättyyn kirjeeseen. Pääjohtaja totesi, että Tirrenian liikennöimiä reittejä koskevat perustelut olivat riittäviä poistamaan aiemmin esitetyt epäilyt. Lisäksi pääjohtaja pani tyytyväisenä merkille, että hänen aiemman vastauksensa seurauksena Italia oli poistanut kansainvälisen yhteyden Tirreniaa koskevasta uudesta sopimusluonnoksesta. Caremarin liikennöimiä reittejä koskevista kysymyksistä todettiin, että perustelut olivat riittäviä vain joidenkin reittien osalta. Näin ollen Italiaa pyydettiin toimittamaan lisäselvityksiä tietyistä Caremarin reiteistä. Pääjohtaja muistutti, että palveluhankintasopimukset voivat koskea vain reittejä, joilla markkinoiden toiminta on puutteellista. Pääjohtaja korosti myös, että hänen vastauksensa koski ainoastaan meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen noudattamista, ei valtiontukikysymyksiä.

| (140) | Italian viranomaiset vastasivat 29 päivänä maaliskuuta 2010 komission 29 päivänä tammikuuta 2010 päivättyyn viralliseen huomautukseen. Vastauksessaan viranomaiset






  — | muistuttivat, että komission yksiköt olivat 21 päivänä joulukuuta 2009 päivätyssä kirjeessään (ks. johdanto-osan 136 kappale) periaatteessa hyväksyneet Tirrenia-konsernin yksityistämisen siten, että asianomaiset yritykset ja uudet palveluhankintasopimukset liitetään toisiinsa; |
| --- | --- | --- |

(140)

Italian viranomaiset vastasivat 29 päivänä maaliskuuta 2010 komission 29 päivänä tammikuuta 2010 päivättyyn viralliseen huomautukseen. Vastauksessaan viranomaiset

—

muistuttivat, että komission yksiköt olivat 21 päivänä joulukuuta 2009 päivätyssä kirjeessään (ks. johdanto-osan 136 kappale) periaatteessa hyväksyneet Tirrenia-konsernin yksityistämisen siten, että asianomaiset yritykset ja uudet palveluhankintasopimukset liitetään toisiinsa;

| — | totesivat, että alkuperäisten sopimusten jatkamisen ainoa peruste oli tarve varmistaa meriliikenteen julkisen palvelun jatkuminen siihen asti, että kaikki yksityistämisprosessit saadaan vietyä päätökseen; |
| --- | --- |

—

totesivat, että alkuperäisten sopimusten jatkamisen ainoa peruste oli tarve varmistaa meriliikenteen julkisen palvelun jatkuminen siihen asti, että kaikki yksityistämisprosessit saadaan vietyä päätökseen;

| — | vahvistivat aikomuksensa toteuttaa yksityistämisprosessin 30 päivänä syyskuuta 2010 mennessä meriliikenteen kabotaasimarkkinoiden vapauttamiseksi kyseiseen päivämäärään mennessä; |
| --- | --- |

—

vahvistivat aikomuksensa toteuttaa yksityistämisprosessin 30 päivänä syyskuuta 2010 mennessä meriliikenteen kabotaasimarkkinoiden vapauttamiseksi kyseiseen päivämäärään mennessä;

| — | esittivät yleiskatsauksen Tirrenian (ja Siremarin) yksityistämisprosessista. Italia huomautti erityisesti, että kiinnostuksenilmaisupyynnön julkaisemisen jälkeen 19 päivänä helmikuuta 2010 oli saatu yhteensä 16 kiinnostuksenilmaisua kaikkiaan 19 toimijalta. Due diligence -vaiheeseen liittyvä tietokanta oli avattu 22 päivänä maaliskuuta 2010, ja se oli tarkoitus pitää auki toukokuun 2010 loppuun asti. Italia odotti tuolloin, että myyntisopimus voitaisiin allekirjoittaa heinäkuun 2010 puoleenväliin mennessä ja omistusoikeus luovuttaa syyskuuhun 2010 mennessä; |
| --- | --- |

—

esittivät yleiskatsauksen Tirrenian (ja Siremarin) yksityistämisprosessista. Italia huomautti erityisesti, että kiinnostuksenilmaisupyynnön julkaisemisen jälkeen 19 päivänä helmikuuta 2010 oli saatu yhteensä 16 kiinnostuksenilmaisua kaikkiaan 19 toimijalta. Due diligence -vaiheeseen liittyvä tietokanta oli avattu 22 päivänä maaliskuuta 2010, ja se oli tarkoitus pitää auki toukokuun 2010 loppuun asti. Italia odotti tuolloin, että myyntisopimus voitaisiin allekirjoittaa heinäkuun 2010 puoleenväliin mennessä ja omistusoikeus luovuttaa syyskuuhun 2010 mennessä;

| — | selvensivät, että Toremaria koskevassa tarjouskilpailussa 11 asianomaista osapuolta oli osallistumassa menettelyn seuraaviin vaiheisiin; |
| --- | --- |

—

selvensivät, että Toremaria koskevassa tarjouskilpailussa 11 asianomaista osapuolta oli osallistumassa menettelyn seuraaviin vaiheisiin;

| — | huomauttivat, että rikkomusmenettelyn jatkamisesta aiheutuva jatkuva epävarmuus saattaisi vaarantaa yksityistämisprosessit ja vaikuttaa kielteisesti myös tarjouskilpailun kohteena olevien yritysten arvoon; |
| --- | --- |

—

huomauttivat, että rikkomusmenettelyn jatkamisesta aiheutuva jatkuva epävarmuus saattaisi vaarantaa yksityistämisprosessit ja vaikuttaa kielteisesti myös tarjouskilpailun kohteena olevien yritysten arvoon;

| — | tarjosivat täyttä yhteistyötä komission kanssa mahdollisten jäljellä olevien epäilyjen selvittämiseksi niin rikkomusmenettelyn kuin mahdollisten valtiontukikysymysten osalta. |
| --- | --- |

—

tarjosivat täyttä yhteistyötä komission kanssa mahdollisten jäljellä olevien epäilyjen selvittämiseksi niin rikkomusmenettelyn kuin mahdollisten valtiontukikysymysten osalta.

| (141) | Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 10 päivänä syyskuuta 2010 pidetyssä ad hoc -kokouksessa, että Tirrenian ja Siremarin yksityistämismenettely oli keskeytetty loppuvaiheessa eikä 30 päivään syyskuuta asetettua määräaikaa näin ollen kyettäisi noudattamaan. Lisäksi Italian viranomaiset ilmoittivat, että myös Caremarin, Saremarin, Siremarin ja Toremarin sopimuksia koskevat kilpailumenettelyt viivästyisivät. Tämän vuoksi alkuperäisiä sopimuksia jatkettiin vuoden 2010 lailla siihen asti, että Tirrenian ja Siremarin yksityistämisprosessit olisi saatu päätökseen. |
| --- | --- |

(141)

Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 10 päivänä syyskuuta 2010 pidetyssä ad hoc -kokouksessa, että Tirrenian ja Siremarin yksityistämismenettely oli keskeytetty loppuvaiheessa eikä 30 päivään syyskuuta asetettua määräaikaa näin ollen kyettäisi noudattamaan. Lisäksi Italian viranomaiset ilmoittivat, että myös Caremarin, Saremarin, Siremarin ja Toremarin sopimuksia koskevat kilpailumenettelyt viivästyisivät. Tämän vuoksi alkuperäisiä sopimuksia jatkettiin vuoden 2010 lailla siihen asti, että Tirrenian ja Siremarin yksityistämisprosessit olisi saatu päätökseen.

ad hoc

| (142) | Näiden tapahtumien perusteella komissio lähetti 24 päivänä marraskuuta 2010 täydentävän virallisen huomautuksen. Tässä kirjeessä komissio






  — | pani merkille, että Tirrenian, Siremarin, Caremarin, Saremarin ja Toremarin alkuperäisiä sopimuksia oli jatkettu automaattisesti ja ilman kilpailumenettelyä; |
| --- | --- | --- |

(142)

Näiden tapahtumien perusteella komissio lähetti 24 päivänä marraskuuta 2010 täydentävän virallisen huomautuksen. Tässä kirjeessä komissio

—

pani merkille, että Tirrenian, Siremarin, Caremarin, Saremarin ja Toremarin alkuperäisiä sopimuksia oli jatkettu automaattisesti ja ilman kilpailumenettelyä;

| — | huomautti, että kyseisten palveluhankintasopimusten soveltamista oli jatkettu, vaikka kilpailumenettelyä ei ollut saatettu päätökseen; |
| --- | --- |

—

huomautti, että kyseisten palveluhankintasopimusten soveltamista oli jatkettu, vaikka kilpailumenettelyä ei ollut saatettu päätökseen;

| — | ilmoitti varaavansa oikeuden antaa tarvittaessa perustellun lausunnon (ottaen huomioon Italian mahdollisesti esittämät huomautukset). |
| --- | --- |

—

ilmoitti varaavansa oikeuden antaa tarvittaessa perustellun lausunnon (ottaen huomioon Italian mahdollisesti esittämät huomautukset).

| (143) | Komissio antoi 21 päivänä kesäkuuta 2012 perustellun lausunnon kolmen entisen Tirrenia-konsernin yrityksen (Caremarin, Laziomarin ja Saremarin) yksityistämisen viivästymisestä. Perusteltu lausunto ei koskenut kolmea muuta yritystä (Tirrenia, Toremar ja Siremar), joiden osalta tarjouskilpailumenettelyt oli saatettu päätökseen vuoden 2011 aikana (63). Komissio huomautti, ettei Italia ollut järjestänyt kilpailumenettelyjä Caremarin, Laziomarin ja Saremarin hoitamia meriliikenteen kabotaasireittejä koskevien palveluhankintasopimusten tekemiseksi, vaikka niitä koskevien alkuperäisten sopimusten normaalista päättymisajankohdasta oli kulunut jo yli kolme vuotta. Kyseisiä sopimuksia oli sitä vastoin jatkettu automaattisesti ja toistaiseksi, mikä esti muita yhteisön laivanvarustajia kilpailemasta niistä. |
| --- | --- |

(143)

Komissio antoi 21 päivänä kesäkuuta 2012 perustellun lausunnon kolmen entisen Tirrenia-konsernin yrityksen (Caremarin, Laziomarin ja Saremarin) yksityistämisen viivästymisestä. Perusteltu lausunto ei koskenut kolmea muuta yritystä (Tirrenia, Toremar ja Siremar), joiden osalta tarjouskilpailumenettelyt oli saatettu päätökseen vuoden 2011 aikana (63). Komissio huomautti, ettei Italia ollut järjestänyt kilpailumenettelyjä Caremarin, Laziomarin ja Saremarin hoitamia meriliikenteen kabotaasireittejä koskevien palveluhankintasopimusten tekemiseksi, vaikka niitä koskevien alkuperäisten sopimusten normaalista päättymisajankohdasta oli kulunut jo yli kolme vuotta. Kyseisiä sopimuksia oli sitä vastoin jatkettu automaattisesti ja toistaiseksi, mikä esti muita yhteisön laivanvarustajia kilpailemasta niistä.

63

| (144) | Italian viranomaiset vastasivat 8 päivänä elokuuta 2012 perusteltuun lausuntoon toteamalla, että kyseisiä yrityksiä ja niille annettuja uusia palveluhankintasopimuksia koskevat hankintailmoitukset oli julkaistu tai julkaistaisiin pian Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Caremaria koskeva ilmoitus oli julkaistu 20 päivänä heinäkuuta 2012 ja Laziomaria koskeva ilmoitus oli lähetetty julkaistavaksi 1 päivänä elokuuta 2012. Saremarin osalta oli 2 päivänä elokuuta 2012 hyväksytty laki, jossa edellytettiin, että hankintailmoitus julkaistaan 2 päivänä lokakuuta 2012. |
| --- | --- |

(144)

Italian viranomaiset vastasivat 8 päivänä elokuuta 2012 perusteltuun lausuntoon toteamalla, että kyseisiä yrityksiä ja niille annettuja uusia palveluhankintasopimuksia koskevat hankintailmoitukset oli julkaistu tai julkaistaisiin pian Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Caremaria koskeva ilmoitus oli julkaistu 20 päivänä heinäkuuta 2012 ja Laziomaria koskeva ilmoitus oli lähetetty julkaistavaksi 1 päivänä elokuuta 2012. Saremarin osalta oli 2 päivänä elokuuta 2012 hyväksytty laki, jossa edellytettiin, että hankintailmoitus julkaistaan 2 päivänä lokakuuta 2012.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (145) | Laziomarin uudeksi omistajaksi tuli 13 päivänä tammikuuta 2014 Compagnia Laziale di Navigazione, joka allekirjoitti kymmenvuotisen palveluhankintasopimuksen yhteyksistä Pontinon saaristoon. Caremarin omistusoikeus luovutettiin 16 päivänä heinäkuuta 2015 ATI SNAV-Rifimille yhdeksänvuotisen palveluhankintasopimuksen kanssa. Vuoden 2014 päätöksen jälkeen Saremar asetettiin selvitystilaan ja Sardinian ja pienten saarten välisiä reittejä koskeva palveluhankintasopimus tehtiin Delcomarin kanssa maaliskuussa 2016. |
| --- | --- |

(145)

Laziomarin uudeksi omistajaksi tuli 13 päivänä tammikuuta 2014 Compagnia Laziale di Navigazione, joka allekirjoitti kymmenvuotisen palveluhankintasopimuksen yhteyksistä Pontinon saaristoon. Caremarin omistusoikeus luovutettiin 16 päivänä heinäkuuta 2015 ATI SNAV-Rifimille yhdeksänvuotisen palveluhankintasopimuksen kanssa. Vuoden 2014 päätöksen jälkeen Saremar asetettiin selvitystilaan ja Sardinian ja pienten saarten välisiä reittejä koskeva palveluhankintasopimus tehtiin Delcomarin kanssa maaliskuussa 2016.

| (146) | Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 15 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä, että kaikkien entisen Tirrenia-konsernin yritysten yksityistäminen oli saatettu päätökseen. Komissio päätti 8 päivänä joulukuuta 2016 lopettaa rikkomusmenettelyn. |
| --- | --- |

(146)

Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 15 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä, että kaikkien entisen Tirrenia-konsernin yritysten yksityistäminen oli saatettu päätökseen. Komissio päätti 8 päivänä joulukuuta 2016 lopettaa rikkomusmenettelyn.

3.   MENETTELYN ALOITTAMISEN JA LAAJENTAMISEN SYYT

MENETTELYN ALOITTAMISEN JA LAAJENTAMISEN SYYT

3.1   Valtion ja Siremarin välisen alkuperäisen sopimuksen jatkaminen

Valtion ja Siremarin välisen alkuperäisen sopimuksen jatkaminen

3.1.1   Altmark-tuomion noudattaminen ja tuen olemassaolo

Altmark-tuomion noudattaminen ja tuen olemassaolo

| (147) | Komissio katsoi vuoden 2011 päätöksessään alustavasti, että julkisen palvelun velvoitteiden määritelmä ei ollut ollut riittävän selkeä, minkä takia se ei voinut lopullisesti päätellä, sisälsikö alkuperäinen sopimus ilmeisen virheen. Vaikka Italian viranomaisten mukaan Siremarin kilpailijat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua koskevan toimeksiannon piiriin kuuluvilla reiteillä olivat toimijoita, jotka saivat tarjoamistaan meriliikenteen palveluista yhtä lailla julkista korvausta, ilman edellytettyjen palvelujen tason etukäteismäärittelyä komissio ei kyennyt toteamaan, oliko julkiselle palvelulle todellista tarvetta näillä reiteillä. |
| --- | --- |

(147)

Komissio katsoi vuoden 2011 päätöksessään alustavasti, että julkisen palvelun velvoitteiden määritelmä ei ollut ollut riittävän selkeä, minkä takia se ei voinut lopullisesti päätellä, sisälsikö alkuperäinen sopimus ilmeisen virheen. Vaikka Italian viranomaisten mukaan Siremarin kilpailijat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua koskevan toimeksiannon piiriin kuuluvilla reiteillä olivat toimijoita, jotka saivat tarjoamistaan meriliikenteen palveluista yhtä lailla julkista korvausta, ilman edellytettyjen palvelujen tason etukäteismäärittelyä komissio ei kyennyt toteamaan, oliko julkiselle palvelulle todellista tarvetta näillä reiteillä.

| (148) | Komissio katsoi alustavasti, että Altmark-tuomiossa (64) vahvistettu toinen kriteeri täyttyi, sillä korvauksen laskentaperusteena olevat parametrit oli vahvistettu etukäteen ja avoimuusvaatimuksia noudattaen. Komissio totesi erityisesti, että kyseiset parametrit on kuvattu alkuperäisessä sopimuksessa (vuoden 2009 korvaus) sekä CIPE:n toimintaohjeessa (korvaus vuodesta 2010 eteenpäin). |
| --- | --- |

(148)

Komissio katsoi alustavasti, että Altmark-tuomiossa (64) vahvistettu toinen kriteeri täyttyi, sillä korvauksen laskentaperusteena olevat parametrit oli vahvistettu etukäteen ja avoimuusvaatimuksia noudattaen. Komissio totesi erityisesti, että kyseiset parametrit on kuvattu alkuperäisessä sopimuksessa (vuoden 2009 korvaus) sekä CIPE:n toimintaohjeessa (korvaus vuodesta 2010 eteenpäin).

64

| (149) | Komissio katsoi kuitenkin, että kolmas Altmark-tuomion kriteeri ei näyttänyt täyttyvän ja että toimijat olivat mahdollisesti saaneet liiallisia korvauksia julkisen palvelun tehtävien suorittamisesta. Komissio epäili erityisesti sitä, kuvastaako vuodesta 2010 lähtien sovellettu 6,5 prosentin riskipreemio asianmukaista riskitasoa, sillä ensi näkemältä näytti siltä, ettei Siremar kantanut tällaisten palvelujen toteuttamisesta tavallisesti aiheutuvia riskejä. |
| --- | --- |

(149)

Komissio katsoi kuitenkin, että kolmas Altmark-tuomion kriteeri ei näyttänyt täyttyvän ja että toimijat olivat mahdollisesti saaneet liiallisia korvauksia julkisen palvelun tehtävien suorittamisesta. Komissio epäili erityisesti sitä, kuvastaako vuodesta 2010 lähtien sovellettu 6,5 prosentin riskipreemio asianmukaista riskitasoa, sillä ensi näkemältä näytti siltä, ettei Siremar kantanut tällaisten palvelujen toteuttamisesta tavallisesti aiheutuvia riskejä.

| (150) | Komissio katsoi myös alustavasti, ettei neljäs Altmark-kriteeri täyttynyt, koska alkuperäisiä sopimuksia oli jatkettu ilman tarjouskilpailua. Komissio huomautti vielä, ettei sille ollut toimitettu minkäänlaista näyttöä tueksi väitteelle, jonka mukaan Siremar oli itse asiassa tuottanut kyseisen palvelun yhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin. |
| --- | --- |

(150)

Komissio katsoi myös alustavasti, ettei neljäs Altmark-kriteeri täyttynyt, koska alkuperäisiä sopimuksia oli jatkettu ilman tarjouskilpailua. Komissio huomautti vielä, ettei sille ollut toimitettu minkäänlaista näyttöä tueksi väitteelle, jonka mukaan Siremar oli itse asiassa tuottanut kyseisen palvelun yhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin.

| (151) | Komissio tuli näin ollen alustavasti siihen johtopäätökseen, että Siremarille vuosina 2009–2011 maksetut julkisen palvelun korvaukset olivat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio katsoi myös, että tätä tukea olisi pidettävä uutena tukena. |
| --- | --- |

(151)

Komissio tuli näin ollen alustavasti siihen johtopäätökseen, että Siremarille vuosina 2009–2011 maksetut julkisen palvelun korvaukset olivat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio katsoi myös, että tätä tukea olisi pidettävä uutena tukena.

| (152) | Komissio katsoi vuoden 2012 päätöksessä, että siltä osin kuin kaikki ehdot olivat pysyneet muuttumattomina vuonna 2012 ja uuden sopimuksen voimaantuloon asti, myös Siremarille alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella 1 päivästä tammikuuta 2012 lähtien myönnetty korvaus oli valtiontukea. |
| --- | --- |

(152)

Komissio katsoi vuoden 2012 päätöksessä, että siltä osin kuin kaikki ehdot olivat pysyneet muuttumattomina vuonna 2012 ja uuden sopimuksen voimaantuloon asti, myös Siremarille alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella 1 päivästä tammikuuta 2012 lähtien myönnetty korvaus oli valtiontukea.

3.1.2   Soveltuvuus sisämarkkinoille

Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (153) | Vuoden 2011 päätöksessä komissio katsoi alustavasti, että vuosina 2009–2011 maksettu julkisen palvelun korvaus ei kuulunut sen paremmin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen (65) kuin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2005 puitteiden (66) soveltamisalaan. Näin ollen komissio arvioi tätä toimenpidettä suoraan SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla ja totesi, että sillä oli epäilyksiä soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevien edellytysten täyttymisen suhteen. |
| --- | --- |

(153)

Vuoden 2011 päätöksessä komissio katsoi alustavasti, että vuosina 2009–2011 maksettu julkisen palvelun korvaus ei kuulunut sen paremmin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen (65) kuin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2005 puitteiden (66) soveltamisalaan. Näin ollen komissio arvioi tätä toimenpidettä suoraan SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla ja totesi, että sillä oli epäilyksiä soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevien edellytysten täyttymisen suhteen.

65

66

| (154) | Komissio totesi vuoden 2012 päätöksessä, että uusi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluita koskeva päätöspaketti, johon kuuluivat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehty päätös (67) sekä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevat vuoden 2011 puitteet, oli tullut voimaan 31 päivänä tammikuuta 2012. Komissio katsoi alustavasti, ettei alkuperäisen sopimuksen jatkamisen nojalla myönnettyä julkisen palvelun korvausta voinut pitää soveltuvana sisämarkkinoille tai vapauttaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta. |
| --- | --- |

(154)

Komissio totesi vuoden 2012 päätöksessä, että uusi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluita koskeva päätöspaketti, johon kuuluivat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehty päätös (67) sekä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevat vuoden 2011 puitteet, oli tullut voimaan 31 päivänä tammikuuta 2012. Komissio katsoi alustavasti, ettei alkuperäisen sopimuksen jatkamisen nojalla myönnettyä julkisen palvelun korvausta voinut pitää soveltuvana sisämarkkinoille tai vapauttaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta.

67

| (155) | Vuoden 2010 laissa säädettiin alkuperäisen sopimuksen jatkamisesta 30 päivästä syyskuuta 2010 yksityistämisprosessin loppuun asti. Siremar oli vaikeuksissa vuoden 2010 lain antamishetkellä (ks. johdanto-osan 67 kappale). Näin ollen Siremarin 1 päivän lokakuuta 2010 ja yksityistämisen välisenä aikana saamaa korvausta ei voitu arvioida yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden perusteella. Sen sijaan komissio tukeutui yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 9 kohtaan ja katsoi, että kyseistä tukea pitäisi arvioida vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(155)

Vuoden 2010 laissa säädettiin alkuperäisen sopimuksen jatkamisesta 30 päivästä syyskuuta 2010 yksityistämisprosessin loppuun asti. Siremar oli vaikeuksissa vuoden 2010 lain antamishetkellä (ks. johdanto-osan 67 kappale). Näin ollen Siremarin 1 päivän lokakuuta 2010 ja yksityistämisen välisenä aikana saamaa korvausta ei voitu arvioida yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden perusteella. Sen sijaan komissio tukeutui yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 9 kohtaan ja katsoi, että kyseistä tukea pitäisi arvioida vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella.

| (156) | Komissio totesi, etteivät vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistetut soveltuvuuskriteerit täyttyneet tässä tapauksessa, ja katsoi siksi alustavasti, että vaikeuksissa olevalle Siremarille maksettu korvaus oli sisämarkkinoille soveltumatonta rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(156)

Komissio totesi, etteivät vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistetut soveltuvuuskriteerit täyttyneet tässä tapauksessa, ja katsoi siksi alustavasti, että vaikeuksissa olevalle Siremarille maksettu korvaus oli sisämarkkinoille soveltumatonta rakenneuudistustukea.

3.2   Siremarille myönnetyn pelastamistuen sääntöjenvastainen jatkaminen

Siremarille myönnetyn pelastamistuen sääntöjenvastainen jatkaminen

| (157) | Komissio katsoi vuoden 2012 päätöksessä alustavasti, että pelastamistukea oli jatkettu sääntöjenvastaisesti 28 päivästä elokuuta 2011syyskuun 18 päivään 2012 ja että pelastamistuen jatkaminen kyseisenä aikana oli sisämarkkinoille soveltumatonta tukea Tirrenialle ja Siremarille ja mahdollisesti myös niiden ostajille. Komissio huomautti erityisesti, ettei Italia ollut toimittanut vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelmaa kuuden kuukauden kuluessa näille yrityksille myönnetyn pelastamistuen ensimmäisen erän maksamisesta. Komissio katsoi, etteivät myöskään vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistetut pelastamistuen jatkamisedellytykset täyttyneet. |
| --- | --- |

(157)

Komissio katsoi vuoden 2012 päätöksessä alustavasti, että pelastamistukea oli jatkettu sääntöjenvastaisesti 28 päivästä elokuuta 2011syyskuun 18 päivään 2012 ja että pelastamistuen jatkaminen kyseisenä aikana oli sisämarkkinoille soveltumatonta tukea Tirrenialle ja Siremarille ja mahdollisesti myös niiden ostajille. Komissio huomautti erityisesti, ettei Italia ollut toimittanut vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelmaa kuuden kuukauden kuluessa näille yrityksille myönnetyn pelastamistuen ensimmäisen erän maksamisesta. Komissio katsoi, etteivät myöskään vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistetut pelastamistuen jatkamisedellytykset täyttyneet.

3.3   Siremarin yksityistäminen, vastatakaus ja CdI:n pääoman korotus

Siremarin yksityistäminen, vastatakaus ja CdI:n pääoman korotus

3.3.1   Siremarin yksityistäminen

Siremarin yksityistäminen

| (158) | Vuoden 2011 päätöksessä komissio ilmaisi epäilevänsä, ettei Siremar-liiketoimintayksikön myyntiä koskeva tarjouskilpailumenettely ollut riittävän avoin ja ehdoton sen varmistamiseksi, että myynti toteutuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

(158)

Vuoden 2011 päätöksessä komissio ilmaisi epäilevänsä, ettei Siremar-liiketoimintayksikön myyntiä koskeva tarjouskilpailumenettely ollut riittävän avoin ja ehdoton sen varmistamiseksi, että myynti toteutuu markkinahintaan.

| (159) | Komissio totesi ensinnäkin, että vaikka kiinnostuksenilmaisupyyntö julkaistiin useissa sanomalehdissä ja lukuisilla verkkosivuilla, siinä ei näytetty täsmennettävän myynnin laajuutta eikä annettu tarjoajille selkeitä ohjeita menettelyn seuraavista vaiheista. Kiinnostuksenilmaisupyyntö ei näyttänyt myöskään sisältävän mitään esikarsinta- tai valintaperusteita tai muita ehtoja, jotka tarjoajien olisi täytettävä, lukuun ottamatta pakollista ehtoa julkisen palvelun tarjoamisen jatkamisesta. Lisäksi kaikki olennaiset tiedot myyntimenettelyn kohteena olevista omaisuuseristä asetettiin tarjoajien saataville vasta due diligence -vaiheessa. |
| --- | --- |

(159)

Komissio totesi ensinnäkin, että vaikka kiinnostuksenilmaisupyyntö julkaistiin useissa sanomalehdissä ja lukuisilla verkkosivuilla, siinä ei näytetty täsmennettävän myynnin laajuutta eikä annettu tarjoajille selkeitä ohjeita menettelyn seuraavista vaiheista. Kiinnostuksenilmaisupyyntö ei näyttänyt myöskään sisältävän mitään esikarsinta- tai valintaperusteita tai muita ehtoja, jotka tarjoajien olisi täytettävä, lukuun ottamatta pakollista ehtoa julkisen palvelun tarjoamisen jatkamisesta. Lisäksi kaikki olennaiset tiedot myyntimenettelyn kohteena olevista omaisuuseristä asetettiin tarjoajien saataville vasta due diligence -vaiheessa.

| (160) | Komissio katsoi myös, että tietyt yksityistämisen yhteydessä asetetut vaatimukset saattoivat rajoittaa tarjoajien lukumäärää ja/tai vaikuttaa myyntihintaan. Komissio muistutti vakiintuneesta käytännöstään, jota se soveltaa valtion omistuksessa oleville yrityksille kuuluvien tai valtiosta johtuvien varojen myynnissä: sellaiset muut kuin taloudelliset näkökohdat, joihin yksityinen myyjä ei kiinnittäisi huomiota, kuten yleistä järjestystä, työllisyyttä tai aluekehitystä koskevat seikat, viittaavat valtiontuen olemassaoloon, jos niiden perusteella asetetaan mahdolliselle ostajalle raskaita velvoitteita ja ne ovat siten omiaan laskemaan myyntihintaa. |
| --- | --- |

(160)

Komissio katsoi myös, että tietyt yksityistämisen yhteydessä asetetut vaatimukset saattoivat rajoittaa tarjoajien lukumäärää ja/tai vaikuttaa myyntihintaan. Komissio muistutti vakiintuneesta käytännöstään, jota se soveltaa valtion omistuksessa oleville yrityksille kuuluvien tai valtiosta johtuvien varojen myynnissä: sellaiset muut kuin taloudelliset näkökohdat, joihin yksityinen myyjä ei kiinnittäisi huomiota, kuten yleistä järjestystä, työllisyyttä tai aluekehitystä koskevat seikat, viittaavat valtiontuen olemassaoloon, jos niiden perusteella asetetaan mahdolliselle ostajalle raskaita velvoitteita ja ne ovat siten omiaan laskemaan myyntihintaa.

| (161) | Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden myyntimenettelyt perustuivat Marzanon laissa säädettyyn menettelyyn (ks. johdanto-osan 70 kappale). Näin ollen komissio arvioi kumpaakin menettelyä yhdessä. Komission mukaan kyseisten liiketoimintayksiköiden myyminen uusien sopimusten kanssa johti siihen, että ostajien oli julkista palvelua tarjotessaan noudatettava uudessa sopimuksessa ennalta vahvistettuja laatu-, vuorotiheys- ja hintavelvoitteita. Komissiosta vaikutti siltä, että tällaisia velvoitteita asettaessaan asianomainen valtio ei pyrkinyt saamaan korkeinta mahdollista hintaa vaan sen tarkoituksena oli ennemminkin toteuttaa yleisen edun mukaisia tavoitteita. Komissio piti hyvin epätodennäköisenä, että yksityinen myyjä olisi antanut yhtä suuren merkityksen julkisen palvelun keskeytymättömälle tuottamiselle. |
| --- | --- |

(161)

Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden myyntimenettelyt perustuivat Marzanon laissa säädettyyn menettelyyn (ks. johdanto-osan 70 kappale). Näin ollen komissio arvioi kumpaakin menettelyä yhdessä. Komission mukaan kyseisten liiketoimintayksiköiden myyminen uusien sopimusten kanssa johti siihen, että ostajien oli julkista palvelua tarjotessaan noudatettava uudessa sopimuksessa ennalta vahvistettuja laatu-, vuorotiheys- ja hintavelvoitteita. Komissiosta vaikutti siltä, että tällaisia velvoitteita asettaessaan asianomainen valtio ei pyrkinyt saamaan korkeinta mahdollista hintaa vaan sen tarkoituksena oli ennemminkin toteuttaa yleisen edun mukaisia tavoitteita. Komissio piti hyvin epätodennäköisenä, että yksityinen myyjä olisi antanut yhtä suuren merkityksen julkisen palvelun keskeytymättömälle tuottamiselle.

| (162) | Komissio katsoi myös, ettei tavanomaisten markkinaehtojen mukaisesti toimiva yksityinen myyjä olisi asettanut velvollisuutta säilyttää työllisyyttä samalla tasolla kahden vuoden ajan. |
| --- | --- |

(162)

Komissio katsoi myös, ettei tavanomaisten markkinaehtojen mukaisesti toimiva yksityinen myyjä olisi asettanut velvollisuutta säilyttää työllisyyttä samalla tasolla kahden vuoden ajan.

| (163) | Edellä esitetyistä syistä komissio totesi alustavasti, ettei Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämismenettely ollut riittävän avoin ja ehdoton, jotta se olisi itsessään varmistanut myynnin toteutuvan markkinahintaan. Komissio ei siten voinut sulkea pois mahdollisuutta, että joko myydylle taloudelliselle toiminnalle tai ostajalle annettiin taloudellista etua. |
| --- | --- |

(163)

Edellä esitetyistä syistä komissio totesi alustavasti, ettei Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämismenettely ollut riittävän avoin ja ehdoton, jotta se olisi itsessään varmistanut myynnin toteutuvan markkinahintaan. Komissio ei siten voinut sulkea pois mahdollisuutta, että joko myydylle taloudelliselle toiminnalle tai ostajalle annettiin taloudellista etua.

| (164) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio katsoi myös, että kaikki yksityistämisprosessin aikana mahdollisesti ilmennyt tuki olisi ollut sisämarkkinoille soveltumatonta. |
| --- | --- |

(164)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio katsoi myös, että kaikki yksityistämisprosessin aikana mahdollisesti ilmennyt tuki olisi ollut sisämarkkinoille soveltumatonta.

3.3.2   Vastatakaus

Vastatakaus

| (165) | Komissio katsoi vuoden 2012 päätöksessä alustavasti, että Sisilian myöntämä vastatakaus Siremar-liiketoimintayksikön myyntihinnan lykätyille maksuerille on saattanut olla tukea CdI:lle lainanottajana ja Unicreditille ensimmäisenä takaajana. |
| --- | --- |

(165)

Komissio katsoi vuoden 2012 päätöksessä alustavasti, että Sisilian myöntämä vastatakaus Siremar-liiketoimintayksikön myyntihinnan lykätyille maksuerille on saattanut olla tukea CdI:lle lainanottajana ja Unicreditille ensimmäisenä takaajana.

| (166) | Vastatakaus vaikutti antaneen CdI:lle mahdollisuuden saada takauksen, jota ei olisi muutoin myönnetty tai joka olisi myönnetty eri ehdoin (vähemmän edullisesti). Komissio totesi, että käytettävissä olevien tietojen perusteella vastatakausta ei ilmeisesti ole maksettu. |
| --- | --- |

(166)

Vastatakaus vaikutti antaneen CdI:lle mahdollisuuden saada takauksen, jota ei olisi muutoin myönnetty tai joka olisi myönnetty eri ehdoin (vähemmän edullisesti). Komissio totesi, että käytettävissä olevien tietojen perusteella vastatakausta ei ilmeisesti ole maksettu.

| (167) | Lisäksi komissio totesi, että kirjanpitäjän asema näytti olevan sellainen, että se vaikutti päätöksentekoon Sisiliassa. Kun otetaan huomioon kirjanpitäjän osallistuminen Mediterranean päivittäiseen hallinnointiin ja Mediterranean merkittävä osuus CdI:n pääomasta, komissio piti todennäköisenä, että vastatakaus myönnettiin CdI:n tukemiseksi myyntiprosessissa eikä markkinaehdoin. |
| --- | --- |

(167)

Lisäksi komissio totesi, että kirjanpitäjän asema näytti olevan sellainen, että se vaikutti päätöksentekoon Sisiliassa. Kun otetaan huomioon kirjanpitäjän osallistuminen Mediterranean päivittäiseen hallinnointiin ja Mediterranean merkittävä osuus CdI:n pääomasta, komissio piti todennäköisenä, että vastatakaus myönnettiin CdI:n tukemiseksi myyntiprosessissa eikä markkinaehdoin.

| (168) | Komissio totesi myös, että asiakirjat, jotka Italia toimitti osoittaakseen, ettei vastatakaus ollut tuottanut mitään vaikutuksia, eivät edeltäneet sopimuksen myöntämistä CdI:lle. Molemmat asiakirjat oli päinvastoin laadittu sen jälkeen, kun SNS oli tehnyt valituksen komissiolle. |
| --- | --- |

(168)

Komissio totesi myös, että asiakirjat, jotka Italia toimitti osoittaakseen, ettei vastatakaus ollut tuottanut mitään vaikutuksia, eivät edeltäneet sopimuksen myöntämistä CdI:lle. Molemmat asiakirjat oli päinvastoin laadittu sen jälkeen, kun SNS oli tehnyt valituksen komissiolle.

| (169) | Komissio katsoi, että vastatakaus on myös saattanut antaa taloudellisen edun ensimmäisenä takaajana toimineelle Unicreditille vähentämällä sen omaan takaukseen liittyviä riskejä, jos vastatakauksesta ei peritty asianmukaista takausmaksua. |
| --- | --- |

(169)

Komissio katsoi, että vastatakaus on myös saattanut antaa taloudellisen edun ensimmäisenä takaajana toimineelle Unicreditille vähentämällä sen omaan takaukseen liittyviä riskejä, jos vastatakauksesta ei peritty asianmukaista takausmaksua.

| (170) | Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella komissio katsoi alustavasti, että vastatakaus on saattanut olla tukea Unicreditille ja CdI:lle. |
| --- | --- |

(170)

Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella komissio katsoi alustavasti, että vastatakaus on saattanut olla tukea Unicreditille ja CdI:lle.

3.3.3   CdI:n pääoman korotus

CdI:n pääoman korotus

| (171) | Komissio katsoi vuoden 2012 päätöksessä, että Mediterranean pääoman korotus olisi saattanut antaa edun CdI:lle siltä osin, ettei Sisilia ollut käyttäytynyt yksityisen markkinasijoittajan tavoin. Lisäksi komissio katsoi, että Mediterranean pääoman korotus oli rahoitettu valtion varoista ja että se oli valtion toteuttama. |
| --- | --- |

(171)

Komissio katsoi vuoden 2012 päätöksessä, että Mediterranean pääoman korotus olisi saattanut antaa edun CdI:lle siltä osin, ettei Sisilia ollut käyttäytynyt yksityisen markkinasijoittajan tavoin. Lisäksi komissio katsoi, että Mediterranean pääoman korotus oli rahoitettu valtion varoista ja että se oli valtion toteuttama.

| (172) | Näin ollen komissio katsoi alustavasti, että pääoman korotus on saattanut olla tukea CdI:lle. |
| --- | --- |

(172)

Näin ollen komissio katsoi alustavasti, että pääoman korotus on saattanut olla tukea CdI:lle.

3.3.4   Soveltuvuus sisämarkkinoille

Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (173) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio katsoi vuoden 2011 päätöksessä, että kaikki yksityistämisprosessin aikana mahdollisesti ilmennyt tuki olisi ollut sisämarkkinoille soveltumatonta. |
| --- | --- |

(173)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio katsoi vuoden 2011 päätöksessä, että kaikki yksityistämisprosessin aikana mahdollisesti ilmennyt tuki olisi ollut sisämarkkinoille soveltumatonta.

| (174) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio katsoi vuoden 2012 päätöksessä, että sekä vastatakaus että CdI:n pääoman korotus ovat saattaneet olla toimintatukea, joka on periaatteessa sisämarkkinoille soveltumatonta. |
| --- | --- |

(174)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio katsoi vuoden 2012 päätöksessä, että sekä vastatakaus että CdI:n pääoman korotus ovat saattaneet olla toimintatukea, joka on periaatteessa sisämarkkinoille soveltumatonta.

3.4   Italian valtion ja CdI:n välinen uusi sopimus

Italian valtion ja CdI:n välinen uusi sopimus

| (175) | Vuoden 2012 päätöksessä komissio katsoi alustavasti, ettei Siremar-liiketoimintayksikön ostajalle (tuolloin CdI) myönnetty korvaus täyttänyt Altmark-tuomiossa vahvistettuja kriteerejä, joten se oli SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. |
| --- | --- |

(175)

Vuoden 2012 päätöksessä komissio katsoi alustavasti, ettei Siremar-liiketoimintayksikön ostajalle (tuolloin CdI) myönnetty korvaus täyttänyt Altmark-tuomiossa vahvistettuja kriteerejä, joten se oli SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

| (176) | Komissio teki tämän päätelmän seuraavien seikkojen perusteella:






  a) | ainakin tietyillä CdI:n liikennöimillä reiteillä oli kilpailijoita, jotka vaikuttivat tarjoavan samanlaisia palveluja; |
| --- | --- | --- |

(176)

Komissio teki tämän päätelmän seuraavien seikkojen perusteella:

a)

ainakin tietyillä CdI:n liikennöimillä reiteillä oli kilpailijoita, jotka vaikuttivat tarjoavan samanlaisia palveluja;

| b) | korvauksen laskeminen CIPE:n toimintaohjeen mukaisesti näytti johtaneen siihen, että toimijalle maksettiin julkisen palvelun tuottamisesta liiallisia korvauksia samoista syistä kuin vuoden 2011 päätöksessä todetut syyt; |
| --- | --- |

b)

korvauksen laskeminen CIPE:n toimintaohjeen mukaisesti näytti johtaneen siihen, että toimijalle maksettiin julkisen palvelun tuottamisesta liiallisia korvauksia samoista syistä kuin vuoden 2011 päätöksessä todetut syyt;

| c) | Altmark-tuomion neljäs kriteeri (68) ei ilmeisesti täyttynyt, sillä tarjouskilpailun kohteena oli pelkän palveluhankintasopimuksen sijasta Siremar-liiketoimintayksikkö ja sille annettu uusi sopimus eikä ollut osoitettu, että tällä tavalla olisi voitu valita tarjoaja, joka kykenee tuottamaan palvelut yhteisön kannalta vähimmin kustannuksin. |
| --- | --- |

c)

Altmark-tuomion neljäs kriteeri (68) ei ilmeisesti täyttynyt, sillä tarjouskilpailun kohteena oli pelkän palveluhankintasopimuksen sijasta Siremar-liiketoimintayksikkö ja sille annettu uusi sopimus eikä ollut osoitettu, että tällä tavalla olisi voitu valita tarjoaja, joka kykenee tuottamaan palvelut yhteisön kannalta vähimmin kustannuksin.

68

| (177) | Komissio arvioi CdI:lle myönnetyn korvauksen soveltuvuutta sisämarkkinoille ensin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen perusteella. Koska sopimuksen kesto vaikutti kuitenkin olevan pidempi kuin kymmenen vuotta ja komissiolla oli epäilyksiä korvauksen oikeasuhteisuudesta, komissio katsoi alustavasti, ettei korvausta voinut pitää soveltuvana sisämarkkinoille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen perusteella. Tämän jälkeen komissio arvioi tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden perusteella ja esitti epäilyjä sen suhteen, täyttyivätkö kaikki kyseisissä puitteissa vahvistetut sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytykset. |
| --- | --- |

(177)

Komissio arvioi CdI:lle myönnetyn korvauksen soveltuvuutta sisämarkkinoille ensin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen perusteella. Koska sopimuksen kesto vaikutti kuitenkin olevan pidempi kuin kymmenen vuotta ja komissiolla oli epäilyksiä korvauksen oikeasuhteisuudesta, komissio katsoi alustavasti, ettei korvausta voinut pitää soveltuvana sisämarkkinoille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen perusteella. Tämän jälkeen komissio arvioi tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden perusteella ja esitti epäilyjä sen suhteen, täyttyivätkö kaikki kyseisissä puitteissa vahvistetut sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytykset.

3.5   Kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus

Kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus

| (178) | Vuoden 2011 päätöksessä komissio katsoi alustavasti, että siltä osin kuin kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta ei makseta, kyseinen toimenpide on lakisääteinen etu, johon ei liity valtion varojen siirtoa ja jota ei siten voida pitää valtiontukena. Jos taas kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus oli maksullinen, komissio katsoi, että mikäli Siremarin tarjoama palvelu on varsinaista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua ja kyseinen etuoikeus on annettu vain tällaisen palvelun kattamille reiteille, se ei johda ylimääräiseen taloudelliseen etuun, koska kyse on olennaisesta osatekijästä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toteuttamisessa. |
| --- | --- |

(178)

Vuoden 2011 päätöksessä komissio katsoi alustavasti, että siltä osin kuin kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta ei makseta, kyseinen toimenpide on lakisääteinen etu, johon ei liity valtion varojen siirtoa ja jota ei siten voida pitää valtiontukena. Jos taas kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus oli maksullinen, komissio katsoi, että mikäli Siremarin tarjoama palvelu on varsinaista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua ja kyseinen etuoikeus on annettu vain tällaisen palvelun kattamille reiteille, se ei johda ylimääräiseen taloudelliseen etuun, koska kyse on olennaisesta osatekijästä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toteuttamisessa.

| (179) | Koska komissio epäili yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua koskevan toimeksiannon oikeutusta, se ei voinut päätellä toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille, jos sitä olisi pidettävä tukena. |
| --- | --- |

(179)

Koska komissio epäili yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua koskevan toimeksiannon oikeutusta, se ei voinut päätellä toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille, jos sitä olisi pidettävä tukena.

3.6   Vuoden 2010 laissa säädetyt toimenpiteet

Vuoden 2010 laissa säädetyt toimenpiteet

| (180) | Vuoden 2011 päätöksessä komissio katsoi alustavasti, että vuoden 2010 laissa säädetyt toimenpiteet olivat valtiontukea entisen Tirrenia-konsernin yrityksille, myös Siremarille. Toimenpiteitä olivat 1) mahdollisuus käyttää alusten ajanmukaistamiseen tarkoitettuja varoja maksuvalmiustarkoituksiin, 2) yksityistämisprosessiin liittyvät verovapautukset ja 3) mahdollisuus käyttää alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitettuja varoja. Komissio totesikin, että kaikki edellä mainitut toimenpiteet auttoivat entisen Tirrenia-konsernin yrityksiä välttämään kustannuksia, jotka olisi tavallisesti maksettu niiden omilla varoilla. Tämän seurauksena kyseiset yritykset kykenivät parantamaan yleistä taloudellista tilannettaan. |
| --- | --- |

(180)

Vuoden 2011 päätöksessä komissio katsoi alustavasti, että vuoden 2010 laissa säädetyt toimenpiteet olivat valtiontukea entisen Tirrenia-konsernin yrityksille, myös Siremarille. Toimenpiteitä olivat 1) mahdollisuus käyttää alusten ajanmukaistamiseen tarkoitettuja varoja maksuvalmiustarkoituksiin, 2) yksityistämisprosessiin liittyvät verovapautukset ja 3) mahdollisuus käyttää alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitettuja varoja. Komissio totesikin, että kaikki edellä mainitut toimenpiteet auttoivat entisen Tirrenia-konsernin yrityksiä välttämään kustannuksia, jotka olisi tavallisesti maksettu niiden omilla varoilla. Tämän seurauksena kyseiset yritykset kykenivät parantamaan yleistä taloudellista tilannettaan.

| (181) | Komission alustavan näkemyksen mukaan kyseiset toimenpiteet olivat todennäköisesti toimintatukea sellaisten kustannusten alentamiseksi, joista Siremar ja muut entisen Tirrenia-konsernin muut yritykset olisivat muutoin vastanneet itse, joten niitä oli pidettävä soveltumattomina sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(181)

Komission alustavan näkemyksen mukaan kyseiset toimenpiteet olivat todennäköisesti toimintatukea sellaisten kustannusten alentamiseksi, joista Siremar ja muut entisen Tirrenia-konsernin muut yritykset olisivat muutoin vastanneet itse, joten niitä oli pidettävä soveltumattomina sisämarkkinoille.

4.   ITALIAN HUOMAUTUKSET

ITALIAN HUOMAUTUKSET

| (182) | Vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätösten jälkeen Italia toimitti useita kirjeitä ja asiakirjoja kaikista tässä päätöksessä arvioitavista toimenpiteistä. Tässä jaksossa esitetään yhteenveto tärkeimmistä perusteluista ja näkemyksistä (69). |
| --- | --- |

(182)

Vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätösten jälkeen Italia toimitti useita kirjeitä ja asiakirjoja kaikista tässä päätöksessä arvioitavista toimenpiteistä. Tässä jaksossa esitetään yhteenveto tärkeimmistä perusteluista ja näkemyksistä (69).

69

4.1   Julkisen palvelun velvoitteet ja kilpailuympäristö

Julkisen palvelun velvoitteet ja kilpailuympäristö

| (183) | Italia toimitti luettelon reiteistä, joita Siremar liikennöi julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti, sekä tiedot reittien vuorotiheydestä ja aikatauluista eri kausina, kilpailuympäristöstä ja julkisen palvelun velvoitteiden asettamiseen johtaneista syistä. |
| --- | --- |

(183)

Italia toimitti luettelon reiteistä, joita Siremar liikennöi julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti, sekä tiedot reittien vuorotiheydestä ja aikatauluista eri kausina, kilpailuympäristöstä ja julkisen palvelun velvoitteiden asettamiseen johtaneista syistä.

| (184) | Italia huomautti varsinaisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun olemassaolosta, että sen Siremarille ja myöhemmin SNS:lle asettamilla julkisen palvelun velvoitteilla varmistetaan säännöllisyyden, jatkuvuuden ja laadun näkökulmasta tyydyttävä palvelu Sisilian ja sen pienten saarten välisten yhteyksien ylläpitämisessä. Kyseinen palvelu paitsi edesauttaa saarten taloudellista kehitystä myös täyttää saariyhteisöjen välttämättömät liikkuvuustarpeet ja varmistaa perustuslaissa taatun alueellista jatkuvuutta koskevan oikeuden toteutumisen. Italia totesi tässä yhteydessä, että kyseiset julkisen palvelun velvoitteet ovat täysin yhteensopivia SEUT-sopimuksen 174 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa sekä (Amsterdamin sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyssä) saaristoalueita koskevassa julistuksessa N:o 30 asetettujen tavoitteiden kanssa. Italia viittasi myös Euroopan unionin tuomioistuimen, jäljempänä ’unionin tuomioistuin’, oikeuskäytäntöön, jossa vahvistetaan, että tavoite varmistaa riittävät säännölliset meriliikenneyhteydet saarille, saarilta sekä niiden välillä kuuluu oikeutetun yleisen edun alaan (70). |
| --- | --- |

(184)

Italia huomautti varsinaisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun olemassaolosta, että sen Siremarille ja myöhemmin SNS:lle asettamilla julkisen palvelun velvoitteilla varmistetaan säännöllisyyden, jatkuvuuden ja laadun näkökulmasta tyydyttävä palvelu Sisilian ja sen pienten saarten välisten yhteyksien ylläpitämisessä. Kyseinen palvelu paitsi edesauttaa saarten taloudellista kehitystä myös täyttää saariyhteisöjen välttämättömät liikkuvuustarpeet ja varmistaa perustuslaissa taatun alueellista jatkuvuutta koskevan oikeuden toteutumisen. Italia totesi tässä yhteydessä, että kyseiset julkisen palvelun velvoitteet ovat täysin yhteensopivia SEUT-sopimuksen 174 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa sekä (Amsterdamin sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyssä) saaristoalueita koskevassa julistuksessa N:o 30 asetettujen tavoitteiden kanssa. Italia viittasi myös Euroopan unionin tuomioistuimen, jäljempänä ’unionin tuomioistuin’, oikeuskäytäntöön, jossa vahvistetaan, että tavoite varmistaa riittävät säännölliset meriliikenneyhteydet saarille, saarilta sekä niiden välillä kuuluu oikeutetun yleisen edun alaan (70).

70

| (185) | Italia huomautti erityisesti, että kaikkien näiden reittien rakenteelliset olosuhteet edellyttävät julkisen palvelun velvoitteiden asettamista alueellisen jatkuvuuden takaamiseksi. Johdanto-osan 41 kappaleessa kuvailtuja viittä yhdistettyä reittiä pidetään metropolialueeseen liittyvinä merialueina: kaikkien näiden saarten asukkaat ovat riippuvaisia Sisilian pääsaaren tarjoamista välttämättömistä palveluista ja työpaikoista. Matkailuliiketoimintaa harjoitetaan vain sesongin aikana. Näin ollen laivayhtiöt ovat kaupallisen edun kannalta kiinnostuneita liikennöimään reittejä vain sesongin aikana. Sesongin ulkopuolella matkailijoiden kysyntä katoaa lähes kokonaan siinä määrin, ettei näitä reittejä ole mahdollista liikennöidä kannattavasti tavalla, joka täyttää käyttäjien tarpeet säännöllisyyden ja vuorotiheyden osalta. |
| --- | --- |

(185)

Italia huomautti erityisesti, että kaikkien näiden reittien rakenteelliset olosuhteet edellyttävät julkisen palvelun velvoitteiden asettamista alueellisen jatkuvuuden takaamiseksi. Johdanto-osan 41 kappaleessa kuvailtuja viittä yhdistettyä reittiä pidetään metropolialueeseen liittyvinä merialueina: kaikkien näiden saarten asukkaat ovat riippuvaisia Sisilian pääsaaren tarjoamista välttämättömistä palveluista ja työpaikoista. Matkailuliiketoimintaa harjoitetaan vain sesongin aikana. Näin ollen laivayhtiöt ovat kaupallisen edun kannalta kiinnostuneita liikennöimään reittejä vain sesongin aikana. Sesongin ulkopuolella matkailijoiden kysyntä katoaa lähes kokonaan siinä määrin, ettei näitä reittejä ole mahdollista liikennöidä kannattavasti tavalla, joka täyttää käyttäjien tarpeet säännöllisyyden ja vuorotiheyden osalta.

| (186) | Tämän perusteella Siremarille ja muille toimijoille, jotka Sisilia on valinnut avoimilla tarjouskilpailuilla, on asetettu julkisen palvelun velvoitteita, jotta varmistetaan luotettavat ja vakaat yhteydet näiden saarten välillä sekä niiden ja Sisilian välillä. Toimijat, jotka eivät saa tukea, eivät voisi varmistaa alueellista jatkuvuutta, koska ne liikennöisivät näitä reittejä vain sesongin aikana. Lisäksi Italia huomautti, että CdI:n ja myöhemmin SNS:n liikennöimät alukset ovat usein yöt saarten satamissa, mikä lisää kustannuksia. Näin alukset voivat tarjota aamun ensimmäisen yhteyden kouluun tai töihin kulkeville asukkaille ja varmistetaan yhteydet lääketieteellisissä hätätapauksissa. |
| --- | --- |

(186)

Tämän perusteella Siremarille ja muille toimijoille, jotka Sisilia on valinnut avoimilla tarjouskilpailuilla, on asetettu julkisen palvelun velvoitteita, jotta varmistetaan luotettavat ja vakaat yhteydet näiden saarten välillä sekä niiden ja Sisilian välillä. Toimijat, jotka eivät saa tukea, eivät voisi varmistaa alueellista jatkuvuutta, koska ne liikennöisivät näitä reittejä vain sesongin aikana. Lisäksi Italia huomautti, että CdI:n ja myöhemmin SNS:n liikennöimät alukset ovat usein yöt saarten satamissa, mikä lisää kustannuksia. Näin alukset voivat tarjota aamun ensimmäisen yhteyden kouluun tai töihin kulkeville asukkaille ja varmistetaan yhteydet lääketieteellisissä hätätapauksissa.

| (187) | Italia väitti myös, etteivät julkisen palvelun velvoitteita hoitavien yritysten tarjoamat palvelut ja liiketoimintaa vapaasti harjoittavien yritysten tarjoamat palvelut olisi keskenään täysin vertailukelpoisia. Sen mukaan vain ensin mainitut takasivat tarjoamiensa palvelujen säännöllisyyden, jatkuvuuden ja laadun sopimuksissa asetettujen selkeiden velvoitteiden ansiosta, kun taas yksityiset toimijat olivat riippuvaisia yksinomaan siitä, millaisen tuoton toimija haluaa sijoitukselleen. Italia viittasi tässä yhteydessä esimerkinomaisesti reittiin La Maddalena – Palau. Sitä kaupallisesti liikennöinyt Enermar lopetti palvelun ilman ennakkoilmoitusta. Tätä reittiä palveluhankintasopimuksen mukaisesti liikennöineen Saremarin oli sen sijaan jatkettava kyseisen reitin liikennöintiä, joten se varmisti tosiasiallisesti alueellisen jatkuvuuden. |
| --- | --- |

(187)

Italia väitti myös, etteivät julkisen palvelun velvoitteita hoitavien yritysten tarjoamat palvelut ja liiketoimintaa vapaasti harjoittavien yritysten tarjoamat palvelut olisi keskenään täysin vertailukelpoisia. Sen mukaan vain ensin mainitut takasivat tarjoamiensa palvelujen säännöllisyyden, jatkuvuuden ja laadun sopimuksissa asetettujen selkeiden velvoitteiden ansiosta, kun taas yksityiset toimijat olivat riippuvaisia yksinomaan siitä, millaisen tuoton toimija haluaa sijoitukselleen. Italia viittasi tässä yhteydessä esimerkinomaisesti reittiin La Maddalena – Palau. Sitä kaupallisesti liikennöinyt Enermar lopetti palvelun ilman ennakkoilmoitusta. Tätä reittiä palveluhankintasopimuksen mukaisesti liikennöineen Saremarin oli sen sijaan jatkettava kyseisen reitin liikennöintiä, joten se varmisti tosiasiallisesti alueellisen jatkuvuuden.

| (188) | Lisäksi Italia huomautti, että komissio oli vahvistanut jo vuoden 2004 päätöksessä (71), että mikään muu yksityinen toimija ei voinut täyttää julkisen palvelun tarpeita viidellä Siremarin liikennöimällä yhdistetyllä reitillä erityisesti palvelun ympärivuotista jatkuvuutta ja käytettäviä alustyyppejä koskevien vaatimusten osalta. Näin ollen oli tarve julkiselle korvaukselle, jolla puututaan selkeään markkinoiden toimintapuutteeseen. Italia selvensi, ettei tämä tilanne ollut muuttunut päätöksen jälkeisinä vuosina. |
| --- | --- |

(188)

Lisäksi Italia huomautti, että komissio oli vahvistanut jo vuoden 2004 päätöksessä (71), että mikään muu yksityinen toimija ei voinut täyttää julkisen palvelun tarpeita viidellä Siremarin liikennöimällä yhdistetyllä reitillä erityisesti palvelun ympärivuotista jatkuvuutta ja käytettäviä alustyyppejä koskevien vaatimusten osalta. Näin ollen oli tarve julkiselle korvaukselle, jolla puututaan selkeään markkinoiden toimintapuutteeseen. Italia selvensi, ettei tämä tilanne ollut muuttunut päätöksen jälkeisinä vuosina.

71

4.2   Siremarille myönnetyn pelastamistuen mahdollisesti sääntöjenvastainen jatkaminen

Siremarille myönnetyn pelastamistuen mahdollisesti sääntöjenvastainen jatkaminen

| (189) | Italian viranomaiset muistuttavat ilmoittaneensa komissiolle 16 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, että erityishallintomenettelyyn asetettu Tirrenia ja Siremar maksaisivat valtion takaamat lainat takaisin Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden myynnistä saatavilla varoilla, kun kyseiset myyntiprosessit olisi saatu päätökseen, koska sama erityishallinto ja erityishallintojohtaja vastasivat kummastakin yrityksestä. Koska molemmat myyntimenettelyt olivat käynnissä keväällä 2011 ja CIN oli allekirjoittanut Tirrenia-liiketoimintayksikön myyntiä koskevan sopimuksen 25 päivänä heinäkuuta 2011, sekä Italian viranomaiset että erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar uskoivat, että tuki voitaisiin maksaa takaisin määräaikaan eli 28 päivään elokuuta 2011 mennessä. |
| --- | --- |

(189)

Italian viranomaiset muistuttavat ilmoittaneensa komissiolle 16 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, että erityishallintomenettelyyn asetettu Tirrenia ja Siremar maksaisivat valtion takaamat lainat takaisin Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden myynnistä saatavilla varoilla, kun kyseiset myyntiprosessit olisi saatu päätökseen, koska sama erityishallinto ja erityishallintojohtaja vastasivat kummastakin yrityksestä. Koska molemmat myyntimenettelyt olivat käynnissä keväällä 2011 ja CIN oli allekirjoittanut Tirrenia-liiketoimintayksikön myyntiä koskevan sopimuksen 25 päivänä heinäkuuta 2011, sekä Italian viranomaiset että erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar uskoivat, että tuki voitaisiin maksaa takaisin määräaikaan eli 28 päivään elokuuta 2011 mennessä.

| (190) | Myöhemmät tapahtumat viivästyttivät odottamattomasti Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden myyntiä. Tirrenia-liiketoimintayksikön myynti oli viivästynyt, koska sulautumiselle tarvittiin komission hyväksyntä (ks. johdanto-osan 65 kappale). Siremar-liiketoimintayksikön myynti oli puolestaan viivästynyt 2.3.3.2 jaksossa kuvailtujen menettelyn uudelleenkäynnistämisten ja niihin liittyvien riita-asioiden vuoksi. Näin ollen erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin oli jatkettava liikennöintiä huomattavasti suunniteltua pidempään ja vastattava tähän liittyvistä kustannuksista. Italian mukaan Siremarin selvitystilasuunnitelma oli saatavilla erityishallinnon verkkosivustolla jo kauan ennen vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistetun kuuden kuukauden määräajan päättymistä. Italia lisää, että komissiolle toimitettiin jatkuvasti ajantasaista tietoa yksityistämisprosessin etenemisestä. Tirrenian ja Siremarin velkojen määrä korkoineen maksettiin kokonaisuudessaan takaisin valtiolle vain 48 päivän kuluttua siitä, kun erityishallinto sai ensimmäisen maksun Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden myynnistä. |
| --- | --- |

(190)

Myöhemmät tapahtumat viivästyttivät odottamattomasti Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden myyntiä. Tirrenia-liiketoimintayksikön myynti oli viivästynyt, koska sulautumiselle tarvittiin komission hyväksyntä (ks. johdanto-osan 65 kappale). Siremar-liiketoimintayksikön myynti oli puolestaan viivästynyt 2.3.3.2 jaksossa kuvailtujen menettelyn uudelleenkäynnistämisten ja niihin liittyvien riita-asioiden vuoksi. Näin ollen erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin oli jatkettava liikennöintiä huomattavasti suunniteltua pidempään ja vastattava tähän liittyvistä kustannuksista. Italian mukaan Siremarin selvitystilasuunnitelma oli saatavilla erityishallinnon verkkosivustolla jo kauan ennen vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistetun kuuden kuukauden määräajan päättymistä. Italia lisää, että komissiolle toimitettiin jatkuvasti ajantasaista tietoa yksityistämisprosessin etenemisestä. Tirrenian ja Siremarin velkojen määrä korkoineen maksettiin kokonaisuudessaan takaisin valtiolle vain 48 päivän kuluttua siitä, kun erityishallinto sai ensimmäisen maksun Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden myynnistä.

4.3   Siremar-liiketoimintayksikön yksityistäminen

Siremar-liiketoimintayksikön yksityistäminen

4.3.1   Menettelyn avoimuus ja syrjimättömyys

Menettelyn avoimuus ja syrjimättömyys

| (191) | Italia korosti, että Siremar-liiketoimintayksikön yksityistäminen toteutettiin Marzanon lain mukaisesti. Vaikka kyseisessä laissa viitataan mahdollisuuteen valita ostaja järjestämällä yksityisiä neuvotteluja, tämä ei Italian mukaan estä noudattamasta avoimuuden, läpinäkyvyyden ja syrjintäkiellon periaatteita. Lisäksi tässä tapauksessa on muita säännöksiä, joissa nimenomaisesti edellytetään avoimien ja syrjimättömien kilpailumenettelyjen järjestämistä. Esimerkiksi vuoden 2010 lain 1 §:n 5-a momentin b alakohdassa edellytetään, että erityishallintojohtaja rajaa menettelyn ”sellaiseen vähimmäisaikaan, joka mahdollistaa sekä erityishallintomenettelyn että kilpailuun perustuvan, avoimen ja syrjimättömän myyntimenettelyn toteuttamisen”. |
| --- | --- |

(191)

Italia korosti, että Siremar-liiketoimintayksikön yksityistäminen toteutettiin Marzanon lain mukaisesti. Vaikka kyseisessä laissa viitataan mahdollisuuteen valita ostaja järjestämällä yksityisiä neuvotteluja, tämä ei Italian mukaan estä noudattamasta avoimuuden, läpinäkyvyyden ja syrjintäkiellon periaatteita. Lisäksi tässä tapauksessa on muita säännöksiä, joissa nimenomaisesti edellytetään avoimien ja syrjimättömien kilpailumenettelyjen järjestämistä. Esimerkiksi vuoden 2010 lain 1 §:n 5-a momentin b alakohdassa edellytetään, että erityishallintojohtaja rajaa menettelyn ”sellaiseen vähimmäisaikaan, joka mahdollistaa sekä erityishallintomenettelyn että kilpailuun perustuvan, avoimen ja syrjimättömän myyntimenettelyn toteuttamisen”.

| (192) | Italian mukaan asetuksen 347/2003 4 §:n 4 c momentissa säädetty menettely antoi lisätakeita avoimuuden ja syrjintäkiellon näkökulmasta esimerkiksi siksi, että myytäväksi asetetun liiketoimintayksikön markkinahinnan arvioi riippumaton asiantuntija ja valinta kohdistui hinnaltaan edullisimpaan tarjoukseen. |
| --- | --- |

(192)

Italian mukaan asetuksen 347/2003 4 §:n 4 c momentissa säädetty menettely antoi lisätakeita avoimuuden ja syrjintäkiellon näkökulmasta esimerkiksi siksi, että myytäväksi asetetun liiketoimintayksikön markkinahinnan arvioi riippumaton asiantuntija ja valinta kohdistui hinnaltaan edullisimpaan tarjoukseen.

| (193) | Italia katsoi, että kaikilla osapuolilla oli yhtäläinen pääsy kaikkiin tarvittaviin tietoihin yksilöidäkseen tarkasti myytäväksi asetetut varat ja laatiakseen tarjouksen. Italian mukaan myynti koski seuraavia julkisen palvelun tarjoamiseen olennaisena osana kuuluvia varoja ja sopimussuhteita:






  a) | julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisessä tarvittavat alukset ja apulaitteet; |
| --- | --- | --- |

(193)

Italia katsoi, että kaikilla osapuolilla oli yhtäläinen pääsy kaikkiin tarvittaviin tietoihin yksilöidäkseen tarkasti myytäväksi asetetut varat ja laatiakseen tarjouksen. Italian mukaan myynti koski seuraavia julkisen palvelun tarjoamiseen olennaisena osana kuuluvia varoja ja sopimussuhteita:

a)

julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisessä tarvittavat alukset ja apulaitteet;

| b) | tavanomaisten liiketoimien toteuttamisessa tarvittavia palveluja koskevat sopimukset strategisten toimittajien kanssa; |
| --- | --- |

b)

tavanomaisten liiketoimien toteuttamisessa tarvittavia palveluja koskevat sopimukset strategisten toimittajien kanssa;

| c) | lakisääteinen vaatimus tarjota uutta työsopimusta työntekijöille, jotka ovat alusten miehitystaulukoiden perusteella tarpeen liiketoiminnan harjoittamiseksi (ks. tarkemmin johdanto-osan 195 kappale). |
| --- | --- |

c)

lakisääteinen vaatimus tarjota uutta työsopimusta työntekijöille, jotka ovat alusten miehitystaulukoiden perusteella tarpeen liiketoiminnan harjoittamiseksi (ks. tarkemmin johdanto-osan 195 kappale).

| (194) | Italia selvitti myös, että yksi Siremarin alus, joka ei ollut välttämätön julkisen palvelun tuottamiseksi, myytiin erillisessä myyntimenettelyssä. Tämä alus ei siis sisältynyt Siremar-liiketoimintayksikköä koskevaan tarjouskilpailuun (ks. myös 4.3.2 jakso). |
| --- | --- |

(194)

Italia selvitti myös, että yksi Siremarin alus, joka ei ollut välttämätön julkisen palvelun tuottamiseksi, myytiin erillisessä myyntimenettelyssä. Tämä alus ei siis sisältynyt Siremar-liiketoimintayksikköä koskevaan tarjouskilpailuun (ks. myös 4.3.2 jakso).

| (195) | Työllisyystason säilyttämistä koskevan velvoitteen osalta Italia korosti erityisesti, ettei Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden myynti kuulunut siviililain 2112 §:n soveltamisalaan, joten henkilöstö (olemassa olevine sopimuksineen) ei siirtynyt automaattisesti valituille tarjoajille. Ainut valituille tarjoajille asetettu lakisääteinen velvoite oli se, että myyjän henkilöstö on palkattava uudelleen (uusien sopimusten perusteella) ja työllisyystaso on pidettävä samana kahden vuoden ajan, kuten edellytetään asetuksen 270/1999 63 §:n 2 momentissa. Tämä ei kuitenkaan tarkoittanut, että Siremarin työntekijät siirtyisivät automaattisesti ostajalle. Velvoite koski ainoastaan henkilöstöä, joka katsottiin liiketoimintasuunnitelman ja asianomaisen liiketoimintayksikön alusten miehitystaulukoiden perusteella välttämättömäksi julkisen palvelun jatkamisen kannalta. |
| --- | --- |

(195)

Työllisyystason säilyttämistä koskevan velvoitteen osalta Italia korosti erityisesti, ettei Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden myynti kuulunut siviililain 2112 §:n soveltamisalaan, joten henkilöstö (olemassa olevine sopimuksineen) ei siirtynyt automaattisesti valituille tarjoajille. Ainut valituille tarjoajille asetettu lakisääteinen velvoite oli se, että myyjän henkilöstö on palkattava uudelleen (uusien sopimusten perusteella) ja työllisyystaso on pidettävä samana kahden vuoden ajan, kuten edellytetään asetuksen 270/1999 63 §:n 2 momentissa. Tämä ei kuitenkaan tarkoittanut, että Siremarin työntekijät siirtyisivät automaattisesti ostajalle. Velvoite koski ainoastaan henkilöstöä, joka katsottiin liiketoimintasuunnitelman ja asianomaisen liiketoimintayksikön alusten miehitystaulukoiden perusteella välttämättömäksi julkisen palvelun jatkamisen kannalta.

| (196) | Italia väitti, että yksityinen myyjä olisi asettanut samoin ehdoin tällaisen yleisen kansallisen lainsäädännön mukaisen velvoitteen, jonka tarkoituksena on varmistaa liiketoiminnan jatkuvuus ja julkisen palvelun suorittaminen. |
| --- | --- |

(196)

Italia väitti, että yksityinen myyjä olisi asettanut samoin ehdoin tällaisen yleisen kansallisen lainsäädännön mukaisen velvoitteen, jonka tarkoituksena on varmistaa liiketoiminnan jatkuvuus ja julkisen palvelun suorittaminen.

| (197) | Kun kiinnostuksenilmaisupyyntö oli julkaistu italiaksi ja englanniksi erityishallinnon verkkosivustolla sekä useissa kansallisissa ja kansainvälisissä sanomalehdissä ja alaan erikoistuneilla verkkosivuilla, saatiin yhteensä viisi kiinnostuksenilmaisua (ks. johdanto-osan 76 ja 77 kappale). Italian mukaan tämä osoittaa, että kiinnostuksenilmaisupyynnön sisällön pohjalta oli mahdollista hahmottaa selvästi myynnin kohde ja sovellettavan menettelyn luonne ja että samalla voitiin suojata kaupallisesti arkaluonteiset tiedot (ensisijaisesti mahdollisten ostajien etujen suojaamiseksi). Due diligence -vaiheessa yritykset saivat yksityiskohtaisia tietoja muun muassa myytävistä omaisuuseristä, liiketoimintasuunnitelmasta ja luonnoksesta uudeksi sopimukseksi (ks. johdanto-osan 77 kappale). |
| --- | --- |

(197)

Kun kiinnostuksenilmaisupyyntö oli julkaistu italiaksi ja englanniksi erityishallinnon verkkosivustolla sekä useissa kansallisissa ja kansainvälisissä sanomalehdissä ja alaan erikoistuneilla verkkosivuilla, saatiin yhteensä viisi kiinnostuksenilmaisua (ks. johdanto-osan 76 ja 77 kappale). Italian mukaan tämä osoittaa, että kiinnostuksenilmaisupyynnön sisällön pohjalta oli mahdollista hahmottaa selvästi myynnin kohde ja sovellettavan menettelyn luonne ja että samalla voitiin suojata kaupallisesti arkaluonteiset tiedot (ensisijaisesti mahdollisten ostajien etujen suojaamiseksi). Due diligence -vaiheessa yritykset saivat yksityiskohtaisia tietoja muun muassa myytävistä omaisuuseristä, liiketoimintasuunnitelmasta ja luonnoksesta uudeksi sopimukseksi (ks. johdanto-osan 77 kappale).

| (198) | Tämän vuoksi Italia katsoi, että kaikille Siremar-liiketoimintayksikön ostamisesta kiinnostuneille yrityksille toimitettiin avoimesti ja ketään syrjimättä tarvittavat tiedot, jotta ne voisivat tehdä ostotarjouksen tietoisina kaikista tosiseikoista. |
| --- | --- |

(198)

Tämän vuoksi Italia katsoi, että kaikille Siremar-liiketoimintayksikön ostamisesta kiinnostuneille yrityksille toimitettiin avoimesti ja ketään syrjimättä tarvittavat tiedot, jotta ne voisivat tehdä ostotarjouksen tietoisina kaikista tosiseikoista.

4.3.2   Siremar-liiketoimintayksikköön kuulumattomien omaisuuserien myynti

Siremar-liiketoimintayksikköön kuulumattomien omaisuuserien myynti

| (199) | Italia selitti, että erityishallintojohtaja käynnisti riippumattomat, avoimet ja syrjimättömät tarjouskilpailumenettelyt (72) niiden seitsemän aluksen myymiseksi, joita Tirrenia ja Siremar eivät tarvinneet kyseisen julkisen palvelun tuottamiseksi. Kiinnostuksenilmaisupyynnöt julkaistiin 10 päivänä joulukuuta 2010 kansallisissa ja kansainvälisissä sanomalehdissä sekä joissakin alan erikoisjulkaisuissa. Kun kahdesti pidennetty määräaika päättyi, kuudesta nopeasta lautasta, myös Siremarin lautasta, oli tehty vain purkutarjouksia. Korkeampia tarjouksia ei yrityksistä huolimatta saatu. Saatuaan luvan taloudellisen kehityksen ministeriöltä erityishallintojohtaja myi alukset 12 ja 14 päivänä heinäkuuta 2011 korkeimman tarjouksen tehneelle tarjoajalle. |
| --- | --- |

(199)

Italia selitti, että erityishallintojohtaja käynnisti riippumattomat, avoimet ja syrjimättömät tarjouskilpailumenettelyt (72) niiden seitsemän aluksen myymiseksi, joita Tirrenia ja Siremar eivät tarvinneet kyseisen julkisen palvelun tuottamiseksi. Kiinnostuksenilmaisupyynnöt julkaistiin 10 päivänä joulukuuta 2010 kansallisissa ja kansainvälisissä sanomalehdissä sekä joissakin alan erikoisjulkaisuissa. Kun kahdesti pidennetty määräaika päättyi, kuudesta nopeasta lautasta, myös Siremarin lautasta, oli tehty vain purkutarjouksia. Korkeampia tarjouksia ei yrityksistä huolimatta saatu. Saatuaan luvan taloudellisen kehityksen ministeriöltä erityishallintojohtaja myi alukset 12 ja 14 päivänä heinäkuuta 2011 korkeimman tarjouksen tehneelle tarjoajalle.

72

4.3.3   Siremar-liiketoimintayksikköön kuuluvien omaisuuserien liittäminen uuteen sopimukseen

Siremar-liiketoimintayksikköön kuuluvien omaisuuserien liittäminen uuteen sopimukseen

| (200) | Italia väitti ensinnäkin, että päätös yksityistää asiaankuuluvat omaisuuserät julkisen palvelun velvoitteen kanssa perustui tavoitteeseen varmistaa meriliikenteen kabotaasimarkkinoiden sujuva vapauttaminen. Italia mainitsi, että tästä strategiasta keskusteltiin komission kanssa etukäteen (ks. 2.4 jakso) ja että strategian katsottiin periaatteessa olevan meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen mukainen. |
| --- | --- |

(200)

Italia väitti ensinnäkin, että päätös yksityistää asiaankuuluvat omaisuuserät julkisen palvelun velvoitteen kanssa perustui tavoitteeseen varmistaa meriliikenteen kabotaasimarkkinoiden sujuva vapauttaminen. Italia mainitsi, että tästä strategiasta keskusteltiin komission kanssa etukäteen (ks. 2.4 jakso) ja että strategian katsottiin periaatteessa olevan meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen mukainen.

| (201) | Lisäksi Italia katsoi, että tuolloiset markkinaolosuhteet huomioon ottaen Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden varat oli tarkoituksenmukaista liittää uusiin sopimuksiin. Taantuman aikana ja meriliikennealan kysynnän laskiessa merkittävästi mahdollisuus käyttää liiketoimintayksiköiden laivastoa uusissa sopimuksissa vahvistettujen julkisen palvelun reittien liikennöinnissä oli kannattava liiketoimintamahdollisuus, ei niinkään liiketoimintayksiköiden markkina-arvoa heikentävä tekijä. Italian mukaan se ei siten ole voinut vaikuttaa kielteisesti kyseiseen tarjouskilpailumenettelyyn ja sen perusteella saatuun hintaan. |
| --- | --- |

(201)

Lisäksi Italia katsoi, että tuolloiset markkinaolosuhteet huomioon ottaen Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden varat oli tarkoituksenmukaista liittää uusiin sopimuksiin. Taantuman aikana ja meriliikennealan kysynnän laskiessa merkittävästi mahdollisuus käyttää liiketoimintayksiköiden laivastoa uusissa sopimuksissa vahvistettujen julkisen palvelun reittien liikennöinnissä oli kannattava liiketoimintamahdollisuus, ei niinkään liiketoimintayksiköiden markkina-arvoa heikentävä tekijä. Italian mukaan se ei siten ole voinut vaikuttaa kielteisesti kyseiseen tarjouskilpailumenettelyyn ja sen perusteella saatuun hintaan.

| (202) | Tässä yhteydessä Italia muistutti, että niistä seitsemästä aluksesta, jotka eivät kuuluneet Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköille (ks. johdanto-osan 199 kappale), kuusi jouduttiin myymään purettavaksi. Italia katsoo, että meriliikenteen markkinoiden hankalan tilanteen ja tuolloin vallitsevan talouden taantuman valossa yrityksen omaisuudesta oli mahdotonta saada parempaa hintaa, vaikka tarjouskilpailu olisi uusittu tai yrityksen varoja ei olisi sidottu uuteen sopimukseen. |
| --- | --- |

(202)

Tässä yhteydessä Italia muistutti, että niistä seitsemästä aluksesta, jotka eivät kuuluneet Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköille (ks. johdanto-osan 199 kappale), kuusi jouduttiin myymään purettavaksi. Italia katsoo, että meriliikenteen markkinoiden hankalan tilanteen ja tuolloin vallitsevan talouden taantuman valossa yrityksen omaisuudesta oli mahdotonta saada parempaa hintaa, vaikka tarjouskilpailu olisi uusittu tai yrityksen varoja ei olisi sidottu uuteen sopimukseen.

| (203) | Lisäksi Italia huomautti, että SNS:llä ja muilla alan toimijoilla ei ollut uudessa sopimuksessa vahvistettujen palvelujen toteuttamiseen vaaditun kokoista ja tyyppistä laivastoa ja miehistöä (73). Ainoa keino varmistaa näiden palvelujen toteutuminen oli näin ollen liittää ne Siremar-liiketoimintayksikköön kuuluviin omaisuuseriin, jotta toimijalla olisi asianmukaiset välineet julkisen palvelun velvoitteidensa suorittamiseksi. |
| --- | --- |

(203)

Lisäksi Italia huomautti, että SNS:llä ja muilla alan toimijoilla ei ollut uudessa sopimuksessa vahvistettujen palvelujen toteuttamiseen vaaditun kokoista ja tyyppistä laivastoa ja miehistöä (73). Ainoa keino varmistaa näiden palvelujen toteutuminen oli näin ollen liittää ne Siremar-liiketoimintayksikköön kuuluviin omaisuuseriin, jotta toimijalla olisi asianmukaiset välineet julkisen palvelun velvoitteidensa suorittamiseksi.

73

4.3.4   Riippumattoman asiantuntijan nimittäminen

Riippumattoman asiantuntijan nimittäminen

| (204) | Italia huomautti, että 16 päivänä joulukuuta 2010 viittä johtavaa rahoituslaitosta, joilta Tirrenia-konserni ei ollut ottanut lainaa, pyydettiin tekemään tarjoukset Siremar-liiketoimintayksikön arvostamisesta. Yksikään niistä ei toimittanut tarjousta asetettuun määräaikaan mennessä. |
| --- | --- |

(204)

Italia huomautti, että 16 päivänä joulukuuta 2010 viittä johtavaa rahoituslaitosta, joilta Tirrenia-konserni ei ollut ottanut lainaa, pyydettiin tekemään tarjoukset Siremar-liiketoimintayksikön arvostamisesta. Yksikään niistä ei toimittanut tarjousta asetettuun määräaikaan mennessä.

| (205) | Banca Profilo ilmaisi myöhemmin olevansa kiinnostunut hoitamaan riippumattoman neuvonantajan tehtävää valintamenettelyssä vahvistetuin ehdoin. Ministeri nimitti 4 päivänä helmikuuta 2011 annetulla asetuksella Banca Profilon riippumattomaksi asiantuntijaksi, jonka tehtävänä oli arvioida Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden markkina-arvo. |
| --- | --- |

(205)

Banca Profilo ilmaisi myöhemmin olevansa kiinnostunut hoitamaan riippumattoman neuvonantajan tehtävää valintamenettelyssä vahvistetuin ehdoin. Ministeri nimitti 4 päivänä helmikuuta 2011 annetulla asetuksella Banca Profilon riippumattomaksi asiantuntijaksi, jonka tehtävänä oli arvioida Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden markkina-arvo.

4.3.5   Menettelyn avoimuus

Menettelyn avoimuus

| (206) | Italia kuvaili Siremar-liiketoimintayksikön myyntimenettelyä ja Italian hallintotuomioistuinten tuomioita (ks. 2.3.3.2 jakso), jotka vahvistivat, että kilpailun, avoimuuden ja syrjintäkiellon yleisperiaatteita oli noudatettu. Asiassa noudatettiin asetuksen 347/2003 4 §:n 4 c momentissa säädettyä menettelyä, joka mahdollisti erityishallinnon tavoitteiden toteutumisen, myös sen, että myynnistä saatiin korkein mahdollinen hinta. Tämä johtui tietyistä menettelyyn sisältyvistä takeista, joihin lukeutui erityisesti riippumattoman asiantuntijan määrittämä vähimmäishinta. Lisäksi kaikille osapuolille, jotka olivat ilmaisseet mielenkiintonsa menettelyyn, toimitettiin ajoissa kaikki olennaiset tiedot, joiden perusteella ne voisivat tehdä tarjouksen. |
| --- | --- |

(206)

Italia kuvaili Siremar-liiketoimintayksikön myyntimenettelyä ja Italian hallintotuomioistuinten tuomioita (ks. 2.3.3.2 jakso), jotka vahvistivat, että kilpailun, avoimuuden ja syrjintäkiellon yleisperiaatteita oli noudatettu. Asiassa noudatettiin asetuksen 347/2003 4 §:n 4 c momentissa säädettyä menettelyä, joka mahdollisti erityishallinnon tavoitteiden toteutumisen, myös sen, että myynnistä saatiin korkein mahdollinen hinta. Tämä johtui tietyistä menettelyyn sisältyvistä takeista, joihin lukeutui erityisesti riippumattoman asiantuntijan määrittämä vähimmäishinta. Lisäksi kaikille osapuolille, jotka olivat ilmaisseet mielenkiintonsa menettelyyn, toimitettiin ajoissa kaikki olennaiset tiedot, joiden perusteella ne voisivat tehdä tarjouksen.

| (207) | Italia vahvisti myös, että myöntämisperusteena oli usean tarjouksen tapauksessa korkein hinta, kuten määrätään menettelyyn sovellettavissa erityissäännöissä. |
| --- | --- |

(207)

Italia vahvisti myös, että myöntämisperusteena oli usean tarjouksen tapauksessa korkein hinta, kuten määrätään menettelyyn sovellettavissa erityissäännöissä.

4.3.6   Ensimmäinen ja toinen Ecorysin raportti

Ensimmäinen ja toinen Ecorysin raportti

| (208) | Tutkinnan aikana Italiaa pyydettiin esittämään huomautuksensa (ks. johdanto-osan 13 kappale) ensimmäisestä Ecorysin raportista. Italia yhtyi Ecorysin päätelmään siitä, että yksityistämisen ja uuden sopimuksen liittäminen toisiinsa tai työntekijöitä koskeva ehto eivät kumpikaan alentaneet Siremar-liiketoimintayksikön markkina-arvoa. |
| --- | --- |

(208)

Tutkinnan aikana Italiaa pyydettiin esittämään huomautuksensa (ks. johdanto-osan 13 kappale) ensimmäisestä Ecorysin raportista. Italia yhtyi Ecorysin päätelmään siitä, että yksityistämisen ja uuden sopimuksen liittäminen toisiinsa tai työntekijöitä koskeva ehto eivät kumpikaan alentaneet Siremar-liiketoimintayksikön markkina-arvoa.

| (209) | Edellä mainitun liittämisen osalta Italia viittasi erityisesti Ecorysin toteamukseen siitä, että myyntiajankohtana ainut kannattava vaihtoehto julkisen palvelun järjestelmään liittyvien varojen myynnille oli Siremar-liiketoimintayksikön likvidaatio. Italia toisti myös, että lauttaliikenne oli tuolloin kriisissä ja kysyntä oli laskenut merkittävästi, joten mahdollisuus käyttää Siremarin laivastoa sopimuksessa yksilöidyillä julkisen palvelun reiteillä oli kannattava liiketoimintamahdollisuus eikä niinkään tekijä, joka olisi omiaan alentamaan kyseisten varojen arvoa. |
| --- | --- |

(209)

Edellä mainitun liittämisen osalta Italia viittasi erityisesti Ecorysin toteamukseen siitä, että myyntiajankohtana ainut kannattava vaihtoehto julkisen palvelun järjestelmään liittyvien varojen myynnille oli Siremar-liiketoimintayksikön likvidaatio. Italia toisti myös, että lauttaliikenne oli tuolloin kriisissä ja kysyntä oli laskenut merkittävästi, joten mahdollisuus käyttää Siremarin laivastoa sopimuksessa yksilöidyillä julkisen palvelun reiteillä oli kannattava liiketoimintamahdollisuus eikä niinkään tekijä, joka olisi omiaan alentamaan kyseisten varojen arvoa.

| (210) | Työntekijöitä koskevan ehdon osalta Italia toi esiin Ecorysin päätelmän, jonka mukaan ei ollut olemassa seikkoja, jotka osoittaisivat, että kyseinen ehto olisi vaikuttanut merkittävästi Siremar-liiketoimintayksikön arvoon. Italia muistutti lisäksi, että tämä ehto johtui asetuksen 270/1999 63 §:n 2 momentista ja koski vain niitä työntekijöitä, jotka ovat laivaston miehitystaulukoiden mukaisesti tarpeen asianomaisen yrityksen toiminnan turvaamiseksi. Laivaston miehitystaulukot i) sisältävät ne henkilöstön kokoonpanoa koskevat laadulliset ja määrälliset edellytykset, joiden täyttyessä alusta voidaan liikennöidä meriturvallisuuslainsäädännön mukaisesti, ii) vahvistetaan ministeriön asetuksella ja iii) laaditaan neuvoa-antavassa komiteassa, johon kuuluu työntekijöitä ja laivanvarustajia edustavia järjestöjä. Italia totesi vielä, että vaikka Siremar-liiketoimintayksikön ostajan oli tarjottava töitä kaikille niille työntekijöille, joita tarvitaan julkisen palvelun suorittamisen takaamiseksi, työsuhde ei perustunut aiemmin voimassa olleisiin työsopimuksiin, vaan eri työsopimuksiin. |
| --- | --- |

(210)

Työntekijöitä koskevan ehdon osalta Italia toi esiin Ecorysin päätelmän, jonka mukaan ei ollut olemassa seikkoja, jotka osoittaisivat, että kyseinen ehto olisi vaikuttanut merkittävästi Siremar-liiketoimintayksikön arvoon. Italia muistutti lisäksi, että tämä ehto johtui asetuksen 270/1999 63 §:n 2 momentista ja koski vain niitä työntekijöitä, jotka ovat laivaston miehitystaulukoiden mukaisesti tarpeen asianomaisen yrityksen toiminnan turvaamiseksi. Laivaston miehitystaulukot i) sisältävät ne henkilöstön kokoonpanoa koskevat laadulliset ja määrälliset edellytykset, joiden täyttyessä alusta voidaan liikennöidä meriturvallisuuslainsäädännön mukaisesti, ii) vahvistetaan ministeriön asetuksella ja iii) laaditaan neuvoa-antavassa komiteassa, johon kuuluu työntekijöitä ja laivanvarustajia edustavia järjestöjä. Italia totesi vielä, että vaikka Siremar-liiketoimintayksikön ostajan oli tarjottava töitä kaikille niille työntekijöille, joita tarvitaan julkisen palvelun suorittamisen takaamiseksi, työsuhde ei perustunut aiemmin voimassa olleisiin työsopimuksiin, vaan eri työsopimuksiin.

| (211) | Ensimmäisessä Ecorysin raportissa todettiin liiketoimintayksikön arvosta yleisemmin, että Siremar-liiketoimintayksikön arvo olisi voitu arvioida noin 4,6 prosenttia Italian viranomaisten nimittämän asiantuntijan Banca Profilon tekemää arviota korkeammaksi. Italia katsoi kuitenkin, että tämä ero voitaisiin selittää sillä, että kumpikin asiantuntija oli tukeutunut useissa teknisissä parametreissa ennusteisiin, joille on luonteenomaista tietty liikkumavara. Lisäksi Italia totesi, että SNS:n ja CdI:n esittämien kahden tarjouksen ansiosta ensimmäisessä CdI:lle tehdyssä luovutuksessa saatu hinta (69,15 miljoonaa euroa) oli 14 miljoonaa euroa korkeampi kuin Banca Profilon määrittämä vähimmäishinta. Italian viranomaiset toimittivat myös Banca Profilon laatiman vasta-arvion, jossa selitettiin yksityiskohtaisesti erot Ecorysin raporttiin nähden ja esitettiin, että sen omat olettamukset vastasivat paremmin tarkastelun kohteena ollutta tilannetta (74). |
| --- | --- |

(211)

Ensimmäisessä Ecorysin raportissa todettiin liiketoimintayksikön arvosta yleisemmin, että Siremar-liiketoimintayksikön arvo olisi voitu arvioida noin 4,6 prosenttia Italian viranomaisten nimittämän asiantuntijan Banca Profilon tekemää arviota korkeammaksi. Italia katsoi kuitenkin, että tämä ero voitaisiin selittää sillä, että kumpikin asiantuntija oli tukeutunut useissa teknisissä parametreissa ennusteisiin, joille on luonteenomaista tietty liikkumavara. Lisäksi Italia totesi, että SNS:n ja CdI:n esittämien kahden tarjouksen ansiosta ensimmäisessä CdI:lle tehdyssä luovutuksessa saatu hinta (69,15 miljoonaa euroa) oli 14 miljoonaa euroa korkeampi kuin Banca Profilon määrittämä vähimmäishinta. Italian viranomaiset toimittivat myös Banca Profilon laatiman vasta-arvion, jossa selitettiin yksityiskohtaisesti erot Ecorysin raporttiin nähden ja esitettiin, että sen omat olettamukset vastasivat paremmin tarkastelun kohteena ollutta tilannetta (74).

74

| (212) | Italia huomautti myös, että Siremar-liiketoimintayksikön omistusoikeus luovutettiin lopulta yli kaksi vuotta sen viitepäivämäärän jälkeen, jota sekä Banca Profilo että Ecorys käyttivät arvostuksissaan. Tänä aikana Siremar-liiketoimintayksikön varojen arvo alentui ja taloudelliset näkymät heikkenivät merkittävästi. Tästä syystä Italia katsoi, ettei ollut epäilystäkään siitä, etteivätkö osapuolten sopimat hintaehdot olisi vastanneet täysin yrityksen yhteisten omaisuuserien markkina-arvoa ajankohtana, jona Siremar-liiketoimintayksikkö myytiin CdI:lle. |
| --- | --- |

(212)

Italia huomautti myös, että Siremar-liiketoimintayksikön omistusoikeus luovutettiin lopulta yli kaksi vuotta sen viitepäivämäärän jälkeen, jota sekä Banca Profilo että Ecorys käyttivät arvostuksissaan. Tänä aikana Siremar-liiketoimintayksikön varojen arvo alentui ja taloudelliset näkymät heikkenivät merkittävästi. Tästä syystä Italia katsoi, ettei ollut epäilystäkään siitä, etteivätkö osapuolten sopimat hintaehdot olisi vastanneet täysin yrityksen yhteisten omaisuuserien markkina-arvoa ajankohtana, jona Siremar-liiketoimintayksikkö myytiin CdI:lle.

| (213) | Lisäksi Italia toimitti yksityistämismenettelyn myöhemmistä vaiheista toisen Ecorysin raportin, jossa vahvistettiin, että SNS:n tarjous vastasi Siremar-liiketoimintayksikön markkina-arvoa sellaisena kuin se oli päivitettynä yli neljä vuotta sen ensimmäisen arvioinnin jälkeen (ks. 2.3.3.7 jakso). Vaikka liiketoimintayksikön myyntihinta oli SNS:n kanssa vuonna 2016 tehdyssä lopullisessa kaupassa pienempi kuin hinta, joka sisältyi ensimmäiseen Ecorysin raporttiin, joka erityishallinnon oli jätettävä huomiotta menettelysääntöjen vuoksi, Italia katsoo edellä esitetyn vuoksi, että osapuolten sopimat hintaehdot vastasivat täysin myytävien yrityksen yhteisten omaisuuserien markkina-arvoa. |
| --- | --- |

(213)

Lisäksi Italia toimitti yksityistämismenettelyn myöhemmistä vaiheista toisen Ecorysin raportin, jossa vahvistettiin, että SNS:n tarjous vastasi Siremar-liiketoimintayksikön markkina-arvoa sellaisena kuin se oli päivitettynä yli neljä vuotta sen ensimmäisen arvioinnin jälkeen (ks. 2.3.3.7 jakso). Vaikka liiketoimintayksikön myyntihinta oli SNS:n kanssa vuonna 2016 tehdyssä lopullisessa kaupassa pienempi kuin hinta, joka sisältyi ensimmäiseen Ecorysin raporttiin, joka erityishallinnon oli jätettävä huomiotta menettelysääntöjen vuoksi, Italia katsoo edellä esitetyn vuoksi, että osapuolten sopimat hintaehdot vastasivat täysin myytävien yrityksen yhteisten omaisuuserien markkina-arvoa.

4.3.7   Kansalliset oikeudenkäynnit ja lopullinen luovutus SNS:lle

Kansalliset oikeudenkäynnit ja lopullinen luovutus SNS:lle

| (214) | Italia toimitti useita kirjeitä, joissa se tiedotti komissiolle hallintotuomioistuimissa käytyjen kansallisten oikeudenkäyntien sekä Siremar-liiketoimintayksikön lopullisen SNS:lle luovutuksen eri vaiheista (ks. johdanto-osan 93–100 kappale). |
| --- | --- |

(214)

Italia toimitti useita kirjeitä, joissa se tiedotti komissiolle hallintotuomioistuimissa käytyjen kansallisten oikeudenkäyntien sekä Siremar-liiketoimintayksikön lopullisen SNS:lle luovutuksen eri vaiheista (ks. johdanto-osan 93–100 kappale).

| (215) | Italian mukaan nämä tapahtumat eivät aseta kyseenalaiseksi Siremar-liiketoimintayksikön myyntimenettelyn avointa, läpinäkyvää ja syrjimätöntä luonnetta (ks. 4.3.5 jakso). Italia korosti, että Italian hallintotuomioistuinten päätöksissä ei todettu myyntimenettelyn järjestelyjä ja toteutusta virheelliseksi, vaan keskityttiin yhteen CdI:n tarjouksen osaan eli vastatakaukseen, joka ei ollut erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin tiedossa silloin, kun sopimus tehtiin ensin CdI:n kanssa (75). Tämän vuoksi Italia totesi, että soveltamalla päätöstä 592/14 johdanto-osan 96–100 kappaleessa kuvatulla tavalla menettely oli saatettu asianmukaisesti päätökseen, kun liiketoimintayksikkö luovutettiin SNS:lle. |
| --- | --- |

(215)

Italian mukaan nämä tapahtumat eivät aseta kyseenalaiseksi Siremar-liiketoimintayksikön myyntimenettelyn avointa, läpinäkyvää ja syrjimätöntä luonnetta (ks. 4.3.5 jakso). Italia korosti, että Italian hallintotuomioistuinten päätöksissä ei todettu myyntimenettelyn järjestelyjä ja toteutusta virheelliseksi, vaan keskityttiin yhteen CdI:n tarjouksen osaan eli vastatakaukseen, joka ei ollut erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin tiedossa silloin, kun sopimus tehtiin ensin CdI:n kanssa (75). Tämän vuoksi Italia totesi, että soveltamalla päätöstä 592/14 johdanto-osan 96–100 kappaleessa kuvatulla tavalla menettely oli saatettu asianmukaisesti päätökseen, kun liiketoimintayksikkö luovutettiin SNS:lle.

75

4.4   Uusi sopimus ja Altmark-kriteerien täyttyminen

Uusi sopimus ja Altmark-kriteerien täyttyminen

| (216) | Italia toisti ilmoittaneensa uuden sopimuksen nojalla maksettavasta julkisen palvelun korvauksesta ainoastaan oikeusvarmuuden vuoksi, koska toimenpide ei ole sen mielestä valtiontukea (ks. johdanto-osan 9 kappale). Italian viranomaiset väittivät erityisesti, että kaikki neljä Altmark-kriteeriä täyttyivät seuraavista syistä:






  a) | Italian viranomaisten uudessa sopimuksessa määrittelemät meriliikenteen palvelut ovat olennaisen tärkeitä Sisilian pienten saarten taloudellisen kehityksen kannalta, täyttävät saaristoyhteisöjen olennaiset liikennetarpeet sekä varmistavat, että Italian perustuslaissa vahvistettua oikeutta alueelliseen jatkuvuuteen kunnioitetaan. Uudessa sopimuksessa määritellään selkeästi palveluja, aluksia, aikatauluja ja hinnoittelua koskevat vaatimukset. Italia väitti, että näin ollen julkisen palvelun velvoitteet on määritelty selkeästi ja ensimmäinen Altmark-kriteeri täyttyy. |
| --- | --- | --- |

(216)

Italia toisti ilmoittaneensa uuden sopimuksen nojalla maksettavasta julkisen palvelun korvauksesta ainoastaan oikeusvarmuuden vuoksi, koska toimenpide ei ole sen mielestä valtiontukea (ks. johdanto-osan 9 kappale). Italian viranomaiset väittivät erityisesti, että kaikki neljä Altmark-kriteeriä täyttyivät seuraavista syistä:

a)

Italian viranomaisten uudessa sopimuksessa määrittelemät meriliikenteen palvelut ovat olennaisen tärkeitä Sisilian pienten saarten taloudellisen kehityksen kannalta, täyttävät saaristoyhteisöjen olennaiset liikennetarpeet sekä varmistavat, että Italian perustuslaissa vahvistettua oikeutta alueelliseen jatkuvuuteen kunnioitetaan. Uudessa sopimuksessa määritellään selkeästi palveluja, aluksia, aikatauluja ja hinnoittelua koskevat vaatimukset. Italia väitti, että näin ollen julkisen palvelun velvoitteet on määritelty selkeästi ja ensimmäinen Altmark-kriteeri täyttyy.

| b) | Korvauksen laskentaperusteena olleet parametrit selitetään yksityiskohtaisesti CIPE:n toimintaohjeessa ja niitä on sovellettu uudessa sopimuksessa (ja sen liitteissä), kun taas korvauksen enimmäismäärät vahvistetaan vuoden 2009 laissa. Näin ollen kyseiset parametrit vahvistettiin Italian mukaan objektiivisesti ja avoimesti etukäteen, joten toinen Altmark-kriteeri täyttyy. |
| --- | --- |

b)

Korvauksen laskentaperusteena olleet parametrit selitetään yksityiskohtaisesti CIPE:n toimintaohjeessa ja niitä on sovellettu uudessa sopimuksessa (ja sen liitteissä), kun taas korvauksen enimmäismäärät vahvistetaan vuoden 2009 laissa. Näin ollen kyseiset parametrit vahvistettiin Italian mukaan objektiivisesti ja avoimesti etukäteen, joten toinen Altmark-kriteeri täyttyy.

| c) | Julkisen palvelun tarjoaja kantaa kaikki toimintaan liittyvät riskit (ks. myös 4.5 jakso) ja saa vastineeksi tietyn kiinteän tukisumman, mutta kaikkien kustannusten kattamista ei ole taattu. Tästä syystä Italia katsoi, että 6,5 prosentin riskipreemio vastaa kyseistä toimintaa eikä siten ole johtanut julkisen palvelun liialliseen korvaamiseen. Näin ollen Italia katsoi myös kolmannen Altmark-kriteerin täyttyvän. |
| --- | --- |

c)

Julkisen palvelun tarjoaja kantaa kaikki toimintaan liittyvät riskit (ks. myös 4.5 jakso) ja saa vastineeksi tietyn kiinteän tukisumman, mutta kaikkien kustannusten kattamista ei ole taattu. Tästä syystä Italia katsoi, että 6,5 prosentin riskipreemio vastaa kyseistä toimintaa eikä siten ole johtanut julkisen palvelun liialliseen korvaamiseen. Näin ollen Italia katsoi myös kolmannen Altmark-kriteerin täyttyvän.

| d) | Siremar-liiketoimintayksikkö yksityistettiin avoimella menettelyllä, joka kattoi julkisen palvelun toteuttamisessa tarvittavat varat ja jossa nämä varat sidottiin kyseisen palvelun toteuttamisesta tehtävään uuteen 12-vuotiseen sopimukseen. Koska tarjouskilpailumenettelyssä noudatettiin kilpailun, avoimuuden ja syrjintäkiellon periaatteita ja sopimuksen tekoperusteena oli korkein hinta, Italia katsoi myös neljännen Altmark-kriteerin täyttyvän. |
| --- | --- |

d)

Siremar-liiketoimintayksikkö yksityistettiin avoimella menettelyllä, joka kattoi julkisen palvelun toteuttamisessa tarvittavat varat ja jossa nämä varat sidottiin kyseisen palvelun toteuttamisesta tehtävään uuteen 12-vuotiseen sopimukseen. Koska tarjouskilpailumenettelyssä noudatettiin kilpailun, avoimuuden ja syrjintäkiellon periaatteita ja sopimuksen tekoperusteena oli korkein hinta, Italia katsoi myös neljännen Altmark-kriteerin täyttyvän.

4.5   CIPE:n toimintaohjeessa vahvistettu 6,5 prosentin riskipreemio vuodesta 2010 alkaen

CIPE:n toimintaohjeessa vahvistettu 6,5 prosentin riskipreemio vuodesta 2010 alkaen

| (217) | Italia huomautti, että ilman lakisääteistä 6,5 prosentin riskipreemiota Siremarille vuonna 2009 maksettu korvaus oli yhteensä 67 009 405 euroa. Vuodesta 2010 lähtien korvauksen enimmäismääräksi on vahvistettu 55 694 895 euroa. Italia totesi, että tämä tarkoittaa 25 prosentin alenemista. Tämän takia Siremar-liiketoimintayksikön ostajan oli tehostettava toimintaa huomattavasti, jotta kustannukset saataisiin pidettyä kiinteän tuen tasolla uuden sopimuksen koko keston ajan ja inflaatio voitaisiin kompensoida pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(217)

Italia huomautti, että ilman lakisääteistä 6,5 prosentin riskipreemiota Siremarille vuonna 2009 maksettu korvaus oli yhteensä 67 009 405 euroa. Vuodesta 2010 lähtien korvauksen enimmäismääräksi on vahvistettu 55 694 895 euroa. Italia totesi, että tämä tarkoittaa 25 prosentin alenemista. Tämän takia Siremar-liiketoimintayksikön ostajan oli tehostettava toimintaa huomattavasti, jotta kustannukset saataisiin pidettyä kiinteän tuen tasolla uuden sopimuksen koko keston ajan ja inflaatio voitaisiin kompensoida pitkällä aikavälillä.

| (218) | Italia huomautti, että CIPE:n toimintaohjeessa määrätään, että pääoman tuotto lasketaan keskimääräisten pääomakustannusten (WACC) perusteella käyttämällä 6,5 prosentin riskipreemiota (ks. johdanto-osan 49–58 kappale). Koska vuoden 2009 laki rajoittaa korvauksen määrää, laskutapaa yksinkertaistettiin soveltamalla 6,5 prosentin tasoa kiinteämääräisenä pääoman tuottoasteena mahdollisten liiallisten korvausten todentamiseksi. Tätä lähestymistapaa noudatetaan uudessa sopimuksessa. Italian viranomaiset osoittivat myös, että CIPE:n toimintaohjeessa vahvistetun kokonaismenetelmän soveltaminen olisi saattanut johtaa siihen, että pääoman tuotto olisi ainakin joinakin vuosina ollut yli 6,5 prosenttia (8,87 %). Tästä syystä Italia katsoo, että yksinkertaistettu lähestymistapa on konservatiivinen eikä mahdollista CIPE:n toimintaohjeessa vahvistettua tasoa suuremman korvauksen maksamista Siremarille, CdI:lle tai SNS:lle. |
| --- | --- |

(218)

Italia huomautti, että CIPE:n toimintaohjeessa määrätään, että pääoman tuotto lasketaan keskimääräisten pääomakustannusten (WACC) perusteella käyttämällä 6,5 prosentin riskipreemiota (ks. johdanto-osan 49–58 kappale). Koska vuoden 2009 laki rajoittaa korvauksen määrää, laskutapaa yksinkertaistettiin soveltamalla 6,5 prosentin tasoa kiinteämääräisenä pääoman tuottoasteena mahdollisten liiallisten korvausten todentamiseksi. Tätä lähestymistapaa noudatetaan uudessa sopimuksessa. Italian viranomaiset osoittivat myös, että CIPE:n toimintaohjeessa vahvistetun kokonaismenetelmän soveltaminen olisi saattanut johtaa siihen, että pääoman tuotto olisi ainakin joinakin vuosina ollut yli 6,5 prosenttia (8,87 %). Tästä syystä Italia katsoo, että yksinkertaistettu lähestymistapa on konservatiivinen eikä mahdollista CIPE:n toimintaohjeessa vahvistettua tasoa suuremman korvauksen maksamista Siremarille, CdI:lle tai SNS:lle.

| (219) | Italia katsoi myös, että 6,5 prosentin pääoman tuotto kuvastaa Siremarin, CdI:n tai SNS:n tehtäväksi annettujen toimintojen riskiä ja että julkisesta palvelusta ei maksettu liiallista korvausta seuraavista syistä:






  a) | Tietyissä makrotalouden tutkimuksissa määritetään riskipreemio tietylle maalle tai maantieteelliselle alueelle. IESE Business Schoolin mukaan 6,4 prosenttia olisi sopiva maariski Italialle. Siksi 6,5 prosentin riskipreemio tarjoaisi kohtuullisen tuoton. |
| --- | --- | --- |

(219)

Italia katsoi myös, että 6,5 prosentin pääoman tuotto kuvastaa Siremarin, CdI:n tai SNS:n tehtäväksi annettujen toimintojen riskiä ja että julkisesta palvelusta ei maksettu liiallista korvausta seuraavista syistä:

a)

Tietyissä makrotalouden tutkimuksissa määritetään riskipreemio tietylle maalle tai maantieteelliselle alueelle. IESE Business Schoolin mukaan 6,4 prosenttia olisi sopiva maariski Italialle. Siksi 6,5 prosentin riskipreemio tarjoaisi kohtuullisen tuoton.

| b) | Uudessa sopimuksessa määrätään, että korvauksen määrä lasketaan tulojen ja kustannusten ennustetun kehityksen perusteella. Uudessa sopimuksessa ei määrätä toimintakustannusten (kuten työvoima-, polttoaine- ja vuokrakustannusten) kasvun täysimääräisestä ja automaattisesta korvaamisesta, kuten tehtiin alkuperäisissä sopimuksissa. Toimija vastaa itse kaikista kustannusten nousuun tai liikenteen määrään liittyvistä riskeistä. Toimija kantaa erityisesti kaikki palveluun liittyvät riskit ilman takeita siitä, että maksettavat korvaukset riittäisivät kattamaan sen kustannukset. Tämä pätee uuden sopimuksen 8 ja 9 artiklasta huolimatta, sillä toimija on edelleen alttiina mahdollisille viivästyksille epätasapainon ilmenemishetken ja mahdollisten mukautusten tekohetken välisenä aikana. Italia toimitti CdI:n ja SNS:n vuotuiset reittikohtaiset tilinpäätökset elokuun 2012 ja joulukuun 2019 väliseltä ajanjaksolta osoittaakseen, ettei uuden sopimuksen nojalla ollut maksettu liiallisia korvauksia (76). |
| --- | --- |

b)

Uudessa sopimuksessa määrätään, että korvauksen määrä lasketaan tulojen ja kustannusten ennustetun kehityksen perusteella. Uudessa sopimuksessa ei määrätä toimintakustannusten (kuten työvoima-, polttoaine- ja vuokrakustannusten) kasvun täysimääräisestä ja automaattisesta korvaamisesta, kuten tehtiin alkuperäisissä sopimuksissa. Toimija vastaa itse kaikista kustannusten nousuun tai liikenteen määrään liittyvistä riskeistä. Toimija kantaa erityisesti kaikki palveluun liittyvät riskit ilman takeita siitä, että maksettavat korvaukset riittäisivät kattamaan sen kustannukset. Tämä pätee uuden sopimuksen 8 ja 9 artiklasta huolimatta, sillä toimija on edelleen alttiina mahdollisille viivästyksille epätasapainon ilmenemishetken ja mahdollisten mukautusten tekohetken välisenä aikana. Italia toimitti CdI:n ja SNS:n vuotuiset reittikohtaiset tilinpäätökset elokuun 2012 ja joulukuun 2019 väliseltä ajanjaksolta osoittaakseen, ettei uuden sopimuksen nojalla ollut maksettu liiallisia korvauksia (76).

76

| c) | Alkuperäisen sopimuksen ensimmäisenä jatkamisvuonna eli vuonna 2009 sovellettiin alkuperäisessä sopimuksessa määritettyä korvauksen laskentamenetelmää, joka ei sisältänyt 6,5 prosentin riskipreemiota. Italia toimitti kyseiseltä vuodelta yksityiskohtaisen laskelman alkuperäisen sopimuksen mukaisesta korvauksesta ja reittikohtaisesta kirjanpidosta. Seuraavina sopimuksen jatkamisvuosina eli vuosina 2010 ja 2011 sekä tammikuusta heinäkuuhun 2012 sovellettiin CIPE:n määrittämää korvauksen laskentamenetelmää, joka sisälsi 6,5 prosentin riskipreemion. Italia kuitenkin korosti, että CIPE:n menetelmän ohella vuodesta 2010 saakka on sovellettu myös vuoden 2009 laissa määritettyä 55,7 miljoonan euron enimmäismäärää. Tämä määrä ei riittäisi Siremarin julkisen palvelun velvoitteiden tukemiseen polttoainekustannusten kasvun, euron ja Yhdysvaltain dollarin vaihtokurssin muutosten sekä Italian merenkulkualan rahti- ja matkustajaliikennettä koskevan kriisin vuoksi. Italia toimitti tämän väitteen tueksi erityishallinnon neljännesvuosittaisia raportteja, vuotta 2010 koskevan reittikohtaisen kirjanpidon sekä erityishallintomenettelyyn asetettujen Tirrenian ja Siremarin huhtikuussa ja kesäkuussa 2010 liikenneministeriölle lähettämät kirjeet (77). |
| --- | --- |

c)

Alkuperäisen sopimuksen ensimmäisenä jatkamisvuonna eli vuonna 2009 sovellettiin alkuperäisessä sopimuksessa määritettyä korvauksen laskentamenetelmää, joka ei sisältänyt 6,5 prosentin riskipreemiota. Italia toimitti kyseiseltä vuodelta yksityiskohtaisen laskelman alkuperäisen sopimuksen mukaisesta korvauksesta ja reittikohtaisesta kirjanpidosta. Seuraavina sopimuksen jatkamisvuosina eli vuosina 2010 ja 2011 sekä tammikuusta heinäkuuhun 2012 sovellettiin CIPE:n määrittämää korvauksen laskentamenetelmää, joka sisälsi 6,5 prosentin riskipreemion. Italia kuitenkin korosti, että CIPE:n menetelmän ohella vuodesta 2010 saakka on sovellettu myös vuoden 2009 laissa määritettyä 55,7 miljoonan euron enimmäismäärää. Tämä määrä ei riittäisi Siremarin julkisen palvelun velvoitteiden tukemiseen polttoainekustannusten kasvun, euron ja Yhdysvaltain dollarin vaihtokurssin muutosten sekä Italian merenkulkualan rahti- ja matkustajaliikennettä koskevan kriisin vuoksi. Italia toimitti tämän väitteen tueksi erityishallinnon neljännesvuosittaisia raportteja, vuotta 2010 koskevan reittikohtaisen kirjanpidon sekä erityishallintomenettelyyn asetettujen Tirrenian ja Siremarin huhtikuussa ja kesäkuussa 2010 liikenneministeriölle lähettämät kirjeet (77).

77

4.6   Uusi sopimus ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen noudattaminen

Uusi sopimus ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen noudattaminen

| (220) | Italian mielestä uuden sopimuksen nojalla maksettava julkisen palvelun korvaus ei ole valtiontukea, mutta siltä varalta, että kyseinen tuki katsotaan tueksi, Italia esitti perustelut, joiden mukaan kyseisessä toimenpiteessä on noudatettu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehtyä päätöstä. |
| --- | --- |

(220)

Italian mielestä uuden sopimuksen nojalla maksettava julkisen palvelun korvaus ei ole valtiontukea, mutta siltä varalta, että kyseinen tuki katsotaan tueksi, Italia esitti perustelut, joiden mukaan kyseisessä toimenpiteessä on noudatettu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehtyä päätöstä.

| (221) | Italia muistutti, että komission arvio yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun varsinaisesta luonteesta rajoittuu sen tarkistamiseen, onko jäsenvaltio tehnyt ilmeisen virheen määritellessään palvelun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi. Tätä taustaa vasten Italia kuvaili uudessa sopimuksessa määritettyjä reittejä ja huomautti, että kaikki yhteydet edellyttävät rakenteellisesti julkisen palvelun velvoitteiden asettamista niin Siremarille kuin muille toimijoille. |
| --- | --- |

(221)

Italia muistutti, että komission arvio yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun varsinaisesta luonteesta rajoittuu sen tarkistamiseen, onko jäsenvaltio tehnyt ilmeisen virheen määritellessään palvelun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi. Tätä taustaa vasten Italia kuvaili uudessa sopimuksessa määritettyjä reittejä ja huomautti, että kaikki yhteydet edellyttävät rakenteellisesti julkisen palvelun velvoitteiden asettamista niin Siremarille kuin muille toimijoille.

| (222) | Italia toimitti myös vuotuiset matkustajaliikennetiedot kahdelta tilikaudelta, jotka edelsivät yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tehtäväksi antamista (eli vuosilta 2010 ja 2011), osoittaakseen, ettei yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 2 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa säädettyä 300 000 matkustajan rajaa ollut rikottu Siremarin liikennöimillä yksittäisillä reiteillä. Italian mukaan myös yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 2 artiklan 4 kohtaa on noudatettu, koska myymällä Siremar-liiketoimintayksikkö kilpailuun perustuvalla, avoimella ja syrjimättömällä tarjousmenettelyllä täytettiin kaikki meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen vaatimukset. |
| --- | --- |

(222)

Italia toimitti myös vuotuiset matkustajaliikennetiedot kahdelta tilikaudelta, jotka edelsivät yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tehtäväksi antamista (eli vuosilta 2010 ja 2011), osoittaakseen, ettei yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 2 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa säädettyä 300 000 matkustajan rajaa ollut rikottu Siremarin liikennöimillä yksittäisillä reiteillä. Italian mukaan myös yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 2 artiklan 4 kohtaa on noudatettu, koska myymällä Siremar-liiketoimintayksikkö kilpailuun perustuvalla, avoimella ja syrjimättömällä tarjousmenettelyllä täytettiin kaikki meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen vaatimukset.

| (223) | Italia väitti, että uusi sopimus täyttää kaikki edellytykset, joita sovelletaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 4–9 artiklassa lueteltuihin toimeksiantoasiakirjoihin. Italian mukaan sopimuksessa määrätään yksityiskohtaisesti julkisen palvelun velvoitteista, niiden kestosta, korvausmekanismista (joka perustuu CIPE:n toimintaohjeeseen ja vuoden 2009 lakiin) sekä liiallisten korvausten välttämistä ja takaisinperintää koskevasta mekanismeista. Lopuksi Italia viittasi uuden sopimuksen ehtojen noudattamisen varmistamiseksi käytössä oleviin toimenpiteisiin, joihin lukeutuu oikeussuojakeino- ja seuraamusjärjestelmä. |
| --- | --- |

(223)

Italia väitti, että uusi sopimus täyttää kaikki edellytykset, joita sovelletaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 4–9 artiklassa lueteltuihin toimeksiantoasiakirjoihin. Italian mukaan sopimuksessa määrätään yksityiskohtaisesti julkisen palvelun velvoitteista, niiden kestosta, korvausmekanismista (joka perustuu CIPE:n toimintaohjeeseen ja vuoden 2009 lakiin) sekä liiallisten korvausten välttämistä ja takaisinperintää koskevasta mekanismeista. Lopuksi Italia viittasi uuden sopimuksen ehtojen noudattamisen varmistamiseksi käytössä oleviin toimenpiteisiin, joihin lukeutuu oikeussuojakeino- ja seuraamusjärjestelmä.

4.7   Vastatakaus

Vastatakaus

| (224) | Italian mukaan mahdollisten tarjoajien tarjouskilpailumenettelyn aikana toimittamiin asiakirjoihin ei ollut sisältynyt viitteitä siitä, että CdI:n voittaneeseen tarjoukseen liitetyn Unicreditin tukikirjeen tukena olisi ollut vastatakaus. Kyseisessä kirjeessä ei viitattu suoraan eikä epäsuorasti Sisilian myöntämään vastatakaukseen. Italian mukaan CdI voitti kilpailun, koska sen tarjous täytti kaikki tarvittavat vaatimukset ja oli edullisempi kuin SNS:n tekemä tarjous. Italia totesi myös, että tukikirjeen ja Sisilian myöntämän vastatakauksen välisen yhteyden puutteen vahvistaa se, että myös sen jälkeen, kun Sisilia oli peruuttanut vastatakauksensa (78), Unicredit vahvisti sitoumuksensa CdI:lle ja myönsi tämän jälkeen erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille osoitetun pankkitakauksen CdI:n maksuerien kattamiseksi (79). |
| --- | --- |

(224)

Italian mukaan mahdollisten tarjoajien tarjouskilpailumenettelyn aikana toimittamiin asiakirjoihin ei ollut sisältynyt viitteitä siitä, että CdI:n voittaneeseen tarjoukseen liitetyn Unicreditin tukikirjeen tukena olisi ollut vastatakaus. Kyseisessä kirjeessä ei viitattu suoraan eikä epäsuorasti Sisilian myöntämään vastatakaukseen. Italian mukaan CdI voitti kilpailun, koska sen tarjous täytti kaikki tarvittavat vaatimukset ja oli edullisempi kuin SNS:n tekemä tarjous. Italia totesi myös, että tukikirjeen ja Sisilian myöntämän vastatakauksen välisen yhteyden puutteen vahvistaa se, että myös sen jälkeen, kun Sisilia oli peruuttanut vastatakauksensa (78), Unicredit vahvisti sitoumuksensa CdI:lle ja myönsi tämän jälkeen erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille osoitetun pankkitakauksen CdI:n maksuerien kattamiseksi (79).

78

79

| (225) | Italia toimitti myös joitakin asiakirjoja osoittaakseen, ettei vastatakaus ollut antanut valikoivaa etua CdI:lle ja ettei sitä siksi voitu katsoa valtiontueksi. Italia toimitti erityisesti seuraavat asiakirjat: CdI:n osakkaiden (Sisilia, Mediterranea, Isolemar S.r.l., Lauro.it SpA ja Davimar) 20 päivänä marraskuuta 2011 allekirjoittama takaussopimus, jossa ne suostuivat yhdessä antamaan vastatakauksen CdI:n hyväksytyksi tulleelle tarjoukselle enintään 35 miljoonan euron osalta, sekä Unicreditin 10 päivänä toukokuuta 2012 päivätty kirje, jossa tiedotetaan CdI:lle sen takaukseen liittyvistä ehdoista, erityisesti preemiosta, joka oli vähintään 250 peruspistettä vuosittain. Italian mukaan vastatakaukseen ei voinut sisältyä mitään valtiontukeen liittyviä seikkoja, jos sen myöhemmällä peruuttamisella ei ollut mitään vaikutusta sen edunsaajan oikeuksiin ja velvoitteisiin. Nämä asiakirjat osoittavat näin ollen, etteivät unionin vakiintuneessa oikeuskäytännössä vahvistetut tuen olemassaolon toteamista takauksessa koskevat edellytykset täyty tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(225)

Italia toimitti myös joitakin asiakirjoja osoittaakseen, ettei vastatakaus ollut antanut valikoivaa etua CdI:lle ja ettei sitä siksi voitu katsoa valtiontueksi. Italia toimitti erityisesti seuraavat asiakirjat: CdI:n osakkaiden (Sisilia, Mediterranea, Isolemar S.r.l., Lauro.it SpA ja Davimar) 20 päivänä marraskuuta 2011 allekirjoittama takaussopimus, jossa ne suostuivat yhdessä antamaan vastatakauksen CdI:n hyväksytyksi tulleelle tarjoukselle enintään 35 miljoonan euron osalta, sekä Unicreditin 10 päivänä toukokuuta 2012 päivätty kirje, jossa tiedotetaan CdI:lle sen takaukseen liittyvistä ehdoista, erityisesti preemiosta, joka oli vähintään 250 peruspistettä vuosittain. Italian mukaan vastatakaukseen ei voinut sisältyä mitään valtiontukeen liittyviä seikkoja, jos sen myöhemmällä peruuttamisella ei ollut mitään vaikutusta sen edunsaajan oikeuksiin ja velvoitteisiin. Nämä asiakirjat osoittavat näin ollen, etteivät unionin vakiintuneessa oikeuskäytännössä vahvistetut tuen olemassaolon toteamista takauksessa koskevat edellytykset täyty tässä tapauksessa.

4.8   Kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus

Kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus

| (226) | Italian viranomaisten mukaan valtio ei ole menettänyt varoja kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden myöntämisen takia. Kaikki lauttaliikenteen toimijat maksavat asianomaisille satamaviranomaisille vakiomaksuja kiinnityspaikasta riippumatta siitä, tuottavatko ne julkisia palveluja. Tämä kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus myönnetään vain julkisen palvelun reiteille, ja komissio oli hyväksynyt sen rikkomusmenettelyn nro 2007/4609 (ks. 2.4 jakso) yhteydessä lähetetyllä, 24 päivänä tammikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, siltä osin kuin se koski vain kyseisiä reittejä. Lisäksi Italia selvensi, että Siremar ja sen seuraajat eivät maksaneet eivätkä maksa mitään lisämaksua tästä kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta. |
| --- | --- |

(226)

Italian viranomaisten mukaan valtio ei ole menettänyt varoja kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden myöntämisen takia. Kaikki lauttaliikenteen toimijat maksavat asianomaisille satamaviranomaisille vakiomaksuja kiinnityspaikasta riippumatta siitä, tuottavatko ne julkisia palveluja. Tämä kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus myönnetään vain julkisen palvelun reiteille, ja komissio oli hyväksynyt sen rikkomusmenettelyn nro 2007/4609 (ks. 2.4 jakso) yhteydessä lähetetyllä, 24 päivänä tammikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, siltä osin kuin se koski vain kyseisiä reittejä. Lisäksi Italia selvensi, että Siremar ja sen seuraajat eivät maksaneet eivätkä maksa mitään lisämaksua tästä kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta.

| (227) | Koska kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta ei peritä maksua, Siremarille ja sen seuraajille myönnetyn mahdollisen rahallisen edun määrää ei voida arvioida. Italia huomautti kuitenkin, että kiinnityspaikkaa koskevaa etuoikeutta sovelletaan käytännössä vain harvoissa tilanteissa useimpien satamien koon sekä saapumis- ja lähtöaikojen ennakkosuunnittelun ansiosta. |
| --- | --- |

(227)

Koska kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta ei peritä maksua, Siremarille ja sen seuraajille myönnetyn mahdollisen rahallisen edun määrää ei voida arvioida. Italia huomautti kuitenkin, että kiinnityspaikkaa koskevaa etuoikeutta sovelletaan käytännössä vain harvoissa tilanteissa useimpien satamien koon sekä saapumis- ja lähtöaikojen ennakkosuunnittelun ansiosta.

4.9   Vuoden 2010 laissa säädetyt toimenpiteet

Vuoden 2010 laissa säädetyt toimenpiteet

| (228) | Italia ei kiistänyt sitä, että Siremar sai 7 215 800 euroa tehdäkseen aluksiin tarvittavat ajanmukaistukset kansainvälisten turvallisuusmääräysten noudattamiseksi (näitä kutsutaan Tukholman varoiksi). Italian viranomaiset kuitenkin vahvistivat, että näitä varoja käytettiin ainoastaan aluksiin tehtävien ajanmukaistuksien maksamiseen. Siihen mennessä, kun myyntisopimus allekirjoitettiin 21 päivänä lokakuuta 2011, tästä määrästä olikin käyttämättä vain 580 600 euroa. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar käytti nämä jäljellä olleet varat tammikuussa 2012 ennen liiketoimintayksikön luovutusta CdI:lle toteuttaakseen tietyt Martini-aluksella edellytetyt työt, jotka olivat vielä tekemättä. |
| --- | --- |

(228)

Italia ei kiistänyt sitä, että Siremar sai 7 215 800 euroa tehdäkseen aluksiin tarvittavat ajanmukaistukset kansainvälisten turvallisuusmääräysten noudattamiseksi (näitä kutsutaan Tukholman varoiksi). Italian viranomaiset kuitenkin vahvistivat, että näitä varoja käytettiin ainoastaan aluksiin tehtävien ajanmukaistuksien maksamiseen. Siihen mennessä, kun myyntisopimus allekirjoitettiin 21 päivänä lokakuuta 2011, tästä määrästä olikin käyttämättä vain 580 600 euroa. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar käytti nämä jäljellä olleet varat tammikuussa 2012 ennen liiketoimintayksikön luovutusta CdI:lle toteuttaakseen tietyt Martini-aluksella edellytetyt työt, jotka olivat vielä tekemättä.

| (229) | Mitä tulee vuoden 2010 laissa säädettyihin vapautuksiin veroista sellaisten liiketoimien ja muiden toimien osalta, jotka liittyvät Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämiseen, Italian viranomaiset huomauttivat ensinnäkin, että maksukyvyttömyysmenettelyihin osallistuvien yritysten tuotto määritetään tuloverolain 183 §:ssä säädettyjen sääntöjen mukaisesti. Kyseisen säännöksen nojalla yrityksen tuotto ajanjaksolla, joka alkaa konkurssimenettelyn alkaessa ja päättyy sen päättyessä, vastaa menettelyn alkamishetkellä yrityksen hallussa olevien varojen ja menettelyn lopussa jäljellä olevien varojen välistä erotusta. Ennen menettelyn päättymistä ei siten ole mahdollista arvioida mahdollista verovelkaa ja sen määrää. |
| --- | --- |

(229)

Mitä tulee vuoden 2010 laissa säädettyihin vapautuksiin veroista sellaisten liiketoimien ja muiden toimien osalta, jotka liittyvät Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämiseen, Italian viranomaiset huomauttivat ensinnäkin, että maksukyvyttömyysmenettelyihin osallistuvien yritysten tuotto määritetään tuloverolain 183 §:ssä säädettyjen sääntöjen mukaisesti. Kyseisen säännöksen nojalla yrityksen tuotto ajanjaksolla, joka alkaa konkurssimenettelyn alkaessa ja päättyy sen päättyessä, vastaa menettelyn alkamishetkellä yrityksen hallussa olevien varojen ja menettelyn lopussa jäljellä olevien varojen välistä erotusta. Ennen menettelyn päättymistä ei siten ole mahdollista arvioida mahdollista verovelkaa ja sen määrää.

| (230) | Välillisten verojen osalta Italian viranomaiset korostivat, että säädettyjen vapautusten tarkoituksena oli yksinkertaistaa hallintoa. Niiden vaikutuksia voidaan pitää verotuksen näkökulmasta mitättöminä, eivätkä ne juuri vaikuta asiakirjoista perittäviin kiinteämääräisiin veroihin. Tarkemmin sanottuna nämä vapautukset koskevat rekisteröintiveroa (168 euroa asiakirjaa kohden), maa- ja kiinteistörekisteriveroja (168 euroa kummankin osalta) sekä leimaveroa (14,62 euroa neljältä sivulta). Lisäksi Italian viranomaiset totesivat, että liiketoimintayksikön myyntiä erityishallintomenettelyyn asetetulta Siremarilta CdI:lle ja SNS:lle koskevien sopimusten 9 artiklan mukaan ostajan oli maksettava kaikki verot ja maksut. SNS:lle luovutuksen osalta Italian viranomaiset selvensivät, että tapaukseen sovellettiin asetuksen 135/2009 19 b §:n 24 a momentin mukaisesti kiinteää rekisteröintiveroa, joka oli 245 euroa. |
| --- | --- |

(230)

Välillisten verojen osalta Italian viranomaiset korostivat, että säädettyjen vapautusten tarkoituksena oli yksinkertaistaa hallintoa. Niiden vaikutuksia voidaan pitää verotuksen näkökulmasta mitättöminä, eivätkä ne juuri vaikuta asiakirjoista perittäviin kiinteämääräisiin veroihin. Tarkemmin sanottuna nämä vapautukset koskevat rekisteröintiveroa (168 euroa asiakirjaa kohden), maa- ja kiinteistörekisteriveroja (168 euroa kummankin osalta) sekä leimaveroa (14,62 euroa neljältä sivulta). Lisäksi Italian viranomaiset totesivat, että liiketoimintayksikön myyntiä erityishallintomenettelyyn asetetulta Siremarilta CdI:lle ja SNS:lle koskevien sopimusten 9 artiklan mukaan ostajan oli maksettava kaikki verot ja maksut. SNS:lle luovutuksen osalta Italian viranomaiset selvensivät, että tapaukseen sovellettiin asetuksen 135/2009 19 b §:n 24 a momentin mukaisesti kiinteää rekisteröintiveroa, joka oli 245 euroa.

| (231) | Italian viranomaiset selvensivät myös, ettei alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitettuja varoja käytetty lisäkorvauksen maksamiseksi entisen Tirrenia-konsernin yrityksille, mukaan lukien Siremar. Sen sijaan kyseiset varat otettiin käyttöön entisen Tirrenia-konsernin yrityksille maksettaviin julkisen palvelun korvauksiin kohdennettujen talousarviomäärärahojen täydentämiseksi siltä varalta, etteivät kyseiset määrärahat riittäisi. Italia huomauttaa, että asetuksen 125/2010 1 §:n 5 b momentin nojalla alueilla oli oikeus käyttää alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitettuja varoja rahoittaakseen (osittain) normaalit julkisen palvelun korvaukset ja varmistaakseen siten meriliikenteen palvelujen jatkuvuuden. Lisäksi Italia selvensi, että asetuksen 185/2008 26 §:n mukaan vuosina 2009, 2010 ja 2011 osoitettiin kunakin 65 miljoonaa euroa Tirrenia-konsernille ja 195 miljoonaa euroa nostettiin tämän perusteella alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitetun rahaston varoista. Nämä varat siirrettiin sitten liikenneministeriön tilille, joka oli varattu entisen Tirrenia-konsernin yrityksille (Tirrenia, Siremar, Caremar, Toremar ja Saremar) maksettaviin julkisen palvelun korvauksiin. Italian mukaan kyseinen toimenpide koskee siis ainoastaan varoja, jotka on kohdennettu Italian valtion talousarviosta julkisen palvelun korvausten maksamiseen. |
| --- | --- |

(231)

Italian viranomaiset selvensivät myös, ettei alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitettuja varoja käytetty lisäkorvauksen maksamiseksi entisen Tirrenia-konsernin yrityksille, mukaan lukien Siremar. Sen sijaan kyseiset varat otettiin käyttöön entisen Tirrenia-konsernin yrityksille maksettaviin julkisen palvelun korvauksiin kohdennettujen talousarviomäärärahojen täydentämiseksi siltä varalta, etteivät kyseiset määrärahat riittäisi. Italia huomauttaa, että asetuksen 125/2010 1 §:n 5 b momentin nojalla alueilla oli oikeus käyttää alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitettuja varoja rahoittaakseen (osittain) normaalit julkisen palvelun korvaukset ja varmistaakseen siten meriliikenteen palvelujen jatkuvuuden. Lisäksi Italia selvensi, että asetuksen 185/2008 26 §:n mukaan vuosina 2009, 2010 ja 2011 osoitettiin kunakin 65 miljoonaa euroa Tirrenia-konsernille ja 195 miljoonaa euroa nostettiin tämän perusteella alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitetun rahaston varoista. Nämä varat siirrettiin sitten liikenneministeriön tilille, joka oli varattu entisen Tirrenia-konsernin yrityksille (Tirrenia, Siremar, Caremar, Toremar ja Saremar) maksettaviin julkisen palvelun korvauksiin. Italian mukaan kyseinen toimenpide koskee siis ainoastaan varoja, jotka on kohdennettu Italian valtion talousarviosta julkisen palvelun korvausten maksamiseen.

4.10   Taloudellisen jatkuvuuden puuttuminen erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välillä

Taloudellisen jatkuvuuden puuttuminen erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välillä

| (232) | Italia katsoi, ettei erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välillä ollut taloudellista jatkuvuutta seuraavista syistä:






  a) | Myynnin kohde: Italia huomautti, että Siremar oli alun perin tarkoitus myydä osana Tirreniaa (jonka tytäryhtiö se oli). Sen jälkeen, kun kyseinen yksityistämisyritys oli epäonnistunut, kyseisten yritysten (eli Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden) varoista järjestettiin erilliset tarjouskilpailut. Lisäksi myynti koski rajattuja omaisuuseriä, jotka kuuluivat erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille, jolla ei ollut aiemmin toiminnallista autonomiaa. Varat, jotka eivät olleet julkisen palvelun kannalta olennaisia, kuten yksi nopea lautta, myytiin erikseen. CdI:lle ei myöskään siirretty velkoja, jotka olivat aiheutuneet erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille ennen omistusoikeuden luovutusta. |
| --- | --- | --- |

(232)

Italia katsoi, ettei erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välillä ollut taloudellista jatkuvuutta seuraavista syistä:

a)

Myynnin kohde: Italia huomautti, että Siremar oli alun perin tarkoitus myydä osana Tirreniaa (jonka tytäryhtiö se oli). Sen jälkeen, kun kyseinen yksityistämisyritys oli epäonnistunut, kyseisten yritysten (eli Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden) varoista järjestettiin erilliset tarjouskilpailut. Lisäksi myynti koski rajattuja omaisuuseriä, jotka kuuluivat erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille, jolla ei ollut aiemmin toiminnallista autonomiaa. Varat, jotka eivät olleet julkisen palvelun kannalta olennaisia, kuten yksi nopea lautta, myytiin erikseen. CdI:lle ei myöskään siirretty velkoja, jotka olivat aiheutuneet erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille ennen omistusoikeuden luovutusta.

Myynnin kohde

| b) | Taloudellinen toiminta: julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta CdI:lle uudessa sopimuksessa asetetut ehdot eroavat olennaisesti Siremarille alkuperäisessä sopimuksessa asetetuista ehdoista. Uudessa sopimuksessa määrätään esimerkiksi erilaisista kriteereistä julkisen palvelun tuottamisesta maksettavan korvauksen laskentaa varten (korvaukselle on vahvistettu enimmäismäärä sen sijaan, että kyseisestä julkisesta palvelusta johtuvat tappiot katettaisiin kokonaan), ja se tuo enemmän joustoa matkustajille tarjottaviin hintoihin (hintakattojen käyttäminen kiinteiden hintojen sijasta). Italia katsoi, että korvausmenetelmän merkittävän muutoksen seurauksena ostajan oli välttämätöntä parantaa Siremar-liiketoimintayksikön organisatorista tehokkuutta. Lisäksi Italia katsoi, että pelkkä omistusoikeuden luovutus julkiselta toimijalta yksityiselle muuttaa liiketoimintayksikön organisaatiota ja hallintoa merkittävästi. |
| --- | --- |

b)

Taloudellinen toiminta: julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta CdI:lle uudessa sopimuksessa asetetut ehdot eroavat olennaisesti Siremarille alkuperäisessä sopimuksessa asetetuista ehdoista. Uudessa sopimuksessa määrätään esimerkiksi erilaisista kriteereistä julkisen palvelun tuottamisesta maksettavan korvauksen laskentaa varten (korvaukselle on vahvistettu enimmäismäärä sen sijaan, että kyseisestä julkisesta palvelusta johtuvat tappiot katettaisiin kokonaan), ja se tuo enemmän joustoa matkustajille tarjottaviin hintoihin (hintakattojen käyttäminen kiinteiden hintojen sijasta). Italia katsoi, että korvausmenetelmän merkittävän muutoksen seurauksena ostajan oli välttämätöntä parantaa Siremar-liiketoimintayksikön organisatorista tehokkuutta. Lisäksi Italia katsoi, että pelkkä omistusoikeuden luovutus julkiselta toimijalta yksityiselle muuttaa liiketoimintayksikön organisaatiota ja hallintoa merkittävästi.

Taloudellinen toiminta

| c) | Työvoimaan liittyvä keskeytys: Italia huomautti, etteivät työntekijät siirtyneet automaattisesti ostajalle. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar irtisanoisi työntekijänsä ja kantaisi täyden vastuun mahdollisista vanhoihin sopimuksiin liittyvistä jäljellä olevista kustannuksista. Ostaja tekisi sen jälkeen uudet työtarjoukset sellaisille entisille työntekijöille, jotka katsottiin tarpeellisiksi luovutetun toiminnan harjoittamisessa (eli julkisen palvelun toteuttamisessa). Tarjouksen hyväksyneet entiset työntekijät palkattiin uuden ja erilaisen sopimuksen nojalla. |
| --- | --- |

c)

Työvoimaan liittyvä keskeytys: Italia huomautti, etteivät työntekijät siirtyneet automaattisesti ostajalle. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar irtisanoisi työntekijänsä ja kantaisi täyden vastuun mahdollisista vanhoihin sopimuksiin liittyvistä jäljellä olevista kustannuksista. Ostaja tekisi sen jälkeen uudet työtarjoukset sellaisille entisille työntekijöille, jotka katsottiin tarpeellisiksi luovutetun toiminnan harjoittamisessa (eli julkisen palvelun toteuttamisessa). Tarjouksen hyväksyneet entiset työntekijät palkattiin uuden ja erilaisen sopimuksen nojalla.

Työvoimaan liittyvä keskeytys

| d) | Luovutushinta: Italia huomautti, että riippumaton asiantuntija arvioi Siremar-liiketoimintayksikön arvon ja että sen myyntiä koskevassa tarjouskilpailumenettelyssä tarjousten valinnan ainoana kriteerinä oli korkein hinta. |
| --- | --- |

d)

Luovutushinta: Italia huomautti, että riippumaton asiantuntija arvioi Siremar-liiketoimintayksikön arvon ja että sen myyntiä koskevassa tarjouskilpailumenettelyssä tarjousten valinnan ainoana kriteerinä oli korkein hinta.

Luovutushinta

| e) | Myyjän ja ostajan omistusosuuksien erillisyys: Italia huomautti, että ostaja valittiin julkisessa tarjouskilpailussa, joka oli avoin mahdollisimman monelle tarjoajalle. Tarjouskilpailu perustui kilpailun, avoimuuden ja syrjintäkiellon periaatteisiin, ja voittaja valittiin korkeimman hinnan kriteerillä. Lisäksi Italia viittasi 23 päivänä marraskuuta 2011 annettuun AGCM:n tuomioon nro 23023 (80), jonka mukaan mikään yksittäinen Mediterranean osakas ei olisi kyennyt käyttämään yksinomaista tai yhteistä määräysvaltaa Siremar-liiketoimintayksikköön. Mediterranea omisti 65,32 prosenttia kilpailun voittaneesta CdI:stä. Sisilia omisti 43,02 prosenttia Mediterranean osakkeista, ja kolme yksityistä osapuolta omistivat yhdessä loput osakkeista. Nämä osapuolet omistivat kantaosakkeita eli A-tyypin osakkeita, kun taas Sisilia omisti B-tyypin osakkeita, joihin sovelletaan tiettyjä rajoituksia. Sisilia ei esimerkiksi kyennyt nimittämään virkamiehiään tai johtajiaan yrityksen johtokuntaan. Näistä syistä Italia katsoi, että myyjä poikkeaa identiteetiltään ostajasta ja että myyjä ei kyennyt käyttämään minkäänlaista määräysvaltaa tai edes puuttumaan Siremar-liiketoimintayksikön hallinnointiin sen jälkeen, kun se oli luovutettu CdI:lle. |
| --- | --- |

e)

Myyjän ja ostajan omistusosuuksien erillisyys: Italia huomautti, että ostaja valittiin julkisessa tarjouskilpailussa, joka oli avoin mahdollisimman monelle tarjoajalle. Tarjouskilpailu perustui kilpailun, avoimuuden ja syrjintäkiellon periaatteisiin, ja voittaja valittiin korkeimman hinnan kriteerillä. Lisäksi Italia viittasi 23 päivänä marraskuuta 2011 annettuun AGCM:n tuomioon nro 23023 (80), jonka mukaan mikään yksittäinen Mediterranean osakas ei olisi kyennyt käyttämään yksinomaista tai yhteistä määräysvaltaa Siremar-liiketoimintayksikköön. Mediterranea omisti 65,32 prosenttia kilpailun voittaneesta CdI:stä. Sisilia omisti 43,02 prosenttia Mediterranean osakkeista, ja kolme yksityistä osapuolta omistivat yhdessä loput osakkeista. Nämä osapuolet omistivat kantaosakkeita eli A-tyypin osakkeita, kun taas Sisilia omisti B-tyypin osakkeita, joihin sovelletaan tiettyjä rajoituksia. Sisilia ei esimerkiksi kyennyt nimittämään virkamiehiään tai johtajiaan yrityksen johtokuntaan. Näistä syistä Italia katsoi, että myyjä poikkeaa identiteetiltään ostajasta ja että myyjä ei kyennyt käyttämään minkäänlaista määräysvaltaa tai edes puuttumaan Siremar-liiketoimintayksikön hallinnointiin sen jälkeen, kun se oli luovutettu CdI:lle.

Myyjän ja ostajan omistusosuuksien erillisyys

80

| f) | Liiketoimen taloudelliset perustelut: Liiketoimen tavoitteena oli Siremarin harjoittaman meriliikennetoiminnan vapauttaminen meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen noudattamiseksi. Lisäksi ensimmäinen kiinnostuksenilmaisupyyntö julkaistiin 4 päivänä lokakuuta 2010, kun taas komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 5 päivänä lokakuuta 2011 tekemällään päätöksellä. Siksi Italia katsoi, ettei kyseisen liiketoimen tarkoituksena ollut valtiontukisääntöjen kiertäminen, vaan se suunniteltiin ja toteutettiin tärkeän teollisuushankkeen toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

f)

Liiketoimen taloudelliset perustelut: Liiketoimen tavoitteena oli Siremarin harjoittaman meriliikennetoiminnan vapauttaminen meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen noudattamiseksi. Lisäksi ensimmäinen kiinnostuksenilmaisupyyntö julkaistiin 4 päivänä lokakuuta 2010, kun taas komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 5 päivänä lokakuuta 2011 tekemällään päätöksellä. Siksi Italia katsoi, ettei kyseisen liiketoimen tarkoituksena ollut valtiontukisääntöjen kiertäminen, vaan se suunniteltiin ja toteutettiin tärkeän teollisuushankkeen toteuttamiseksi.

Liiketoimen taloudelliset perustelut

5.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

5.1   Erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin huomautukset

Erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin huomautukset

| (233) | Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar toimitti yhden pääasiallisen huomautuskokonaisuuden ja yhden myöhemmän kirjeen. Tietoja vaihdettiin myös epävirallisesti tiettyjen keskeneräisten asioiden selventämiseksi tai erityisten tietojen saamiseksi. Italian viranomaiset olivat tästä täysin tietoisia. Lisäksi erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin toimittamat perustelut olivat useimpien tukitoimenpiteiden osalta hyvin samankaltaisia kuin Italian toimittamat perustelut. |
| --- | --- |

(233)

Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar toimitti yhden pääasiallisen huomautuskokonaisuuden ja yhden myöhemmän kirjeen. Tietoja vaihdettiin myös epävirallisesti tiettyjen keskeneräisten asioiden selventämiseksi tai erityisten tietojen saamiseksi. Italian viranomaiset olivat tästä täysin tietoisia. Lisäksi erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin toimittamat perustelut olivat useimpien tukitoimenpiteiden osalta hyvin samankaltaisia kuin Italian toimittamat perustelut.

5.1.1   Rikkomusmenettely nro 2007/4609

Rikkomusmenettely nro 2007/4609

| (234) | Vuoden 2012 päätöstä koskevassa vastauksessaan, joka vastaanotettiin 19 päivänä huhtikuuta 2013, erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar viittasi ensinnäkin komission rikkomusmenettelyyn nro 2007/4609, jossa oli kyse meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen virheellisestä soveltamisesta (ks. myös 2.4 jakso). Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar viittasi tässä yhteydessä 21 päivänä joulukuuta 2009 päivättyyn kirjeeseen (ks. johdanto-osan 136 kappale), joka koski Italian aikomusta käynnistää tarjouskilpailut, joiden kohteena olisivat palveluhankintasopimusten sijasta kyseisten sopimusten osapuolina olevat laivayhtiöt. Kirjeessä todettiin, että ottaen huomioon alalle suunniteltu radikaali muutos ja yhteiskunnalliset vaikutukset, jotka tarjouskilpailuista seuraisivat, jos ne eivät olisi sisältäneet näitä yrityksiä, valitut menettelyt olivat – periaatteessa ja poikkeuksellisesti – hyväksyttävissä sen varmistamiseksi, että yhteisön laivanvarustajien syrjintäkiellon periaatetta noudatetaan. |
| --- | --- |

(234)

Vuoden 2012 päätöstä koskevassa vastauksessaan, joka vastaanotettiin 19 päivänä huhtikuuta 2013, erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar viittasi ensinnäkin komission rikkomusmenettelyyn nro 2007/4609, jossa oli kyse meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen virheellisestä soveltamisesta (ks. myös 2.4 jakso). Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar viittasi tässä yhteydessä 21 päivänä joulukuuta 2009 päivättyyn kirjeeseen (ks. johdanto-osan 136 kappale), joka koski Italian aikomusta käynnistää tarjouskilpailut, joiden kohteena olisivat palveluhankintasopimusten sijasta kyseisten sopimusten osapuolina olevat laivayhtiöt. Kirjeessä todettiin, että ottaen huomioon alalle suunniteltu radikaali muutos ja yhteiskunnalliset vaikutukset, jotka tarjouskilpailuista seuraisivat, jos ne eivät olisi sisältäneet näitä yrityksiä, valitut menettelyt olivat – periaatteessa ja poikkeuksellisesti – hyväksyttävissä sen varmistamiseksi, että yhteisön laivanvarustajien syrjintäkiellon periaatetta noudatetaan.

| (235) | Komissio lähetti 21 päivänä kesäkuuta 2012 (ks. johdanto-osan 143 kappale) Italialle perustellun lausunnon, koska Caremarin, Laziomarin ja Saremarin merikabotaasin alalla tarjoamiin julkisiin palveluihin liittyvät kilpailumenettelyt viivästyivät siten, että ne järjestettiin vasta kolme vuotta asiaankuuluvien sopimusten normaalin päättymisajankohdan jälkeen. Perusteltu lausunto ei koskenut Tirreniaa, Siremaria ja Toremaria, koska Italian viranomaiset olivat saattaneet päätökseen kilpailumenettelyt kyseisten yritysten merikabotaasin alalla tarjoamien julkisten palvelujen osalta. Tällä perusteella ja Italian viranomaisten ja komission yksiköiden aiemman kirjeenvaihdon valossa erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar väitti komission todenneen, että Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisessä oli noudatettu meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 4 artiklaa. |
| --- | --- |

(235)

Komissio lähetti 21 päivänä kesäkuuta 2012 (ks. johdanto-osan 143 kappale) Italialle perustellun lausunnon, koska Caremarin, Laziomarin ja Saremarin merikabotaasin alalla tarjoamiin julkisiin palveluihin liittyvät kilpailumenettelyt viivästyivät siten, että ne järjestettiin vasta kolme vuotta asiaankuuluvien sopimusten normaalin päättymisajankohdan jälkeen. Perusteltu lausunto ei koskenut Tirreniaa, Siremaria ja Toremaria, koska Italian viranomaiset olivat saattaneet päätökseen kilpailumenettelyt kyseisten yritysten merikabotaasin alalla tarjoamien julkisten palvelujen osalta. Tällä perusteella ja Italian viranomaisten ja komission yksiköiden aiemman kirjeenvaihdon valossa erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar väitti komission todenneen, että Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisessä oli noudatettu meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 4 artiklaa.

| (236) | Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar väitti unionin tuomioistuinten oikeuskäytännön (81) perusteella, että mikäli julkisen palvelun velvoitteet on määritetty meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen mukaisesti, niiden on katsottava olevan yhteensopivia unionin oikeuden kanssa ilman, että SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu lisävalvonta olisi tarpeen. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar katsoi, että koska rikkomusmenettelyssä päädyttiin siihen, että Siremar-liiketoimintayksikön liikennöimille reiteille ennen yksityistämistä asetetut julkisen palvelun velvoitteet olivat perusteltuja meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen valossa, tällaista päätelmää ei voitaisi kyseenalaistaa komission SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä (82). Näin ollen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan nojalla mahdollisesti toteutetut lisätoimet pitäisi kohdistaa vain muihin toimenpiteisiin kuin sellaisten ylimääräisten kustannusten korvaamiseen, jotka ovat aiheutuneet laillisesti asetettujen ja meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen mukaisten julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta. |
| --- | --- |

(236)

Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar väitti unionin tuomioistuinten oikeuskäytännön (81) perusteella, että mikäli julkisen palvelun velvoitteet on määritetty meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen mukaisesti, niiden on katsottava olevan yhteensopivia unionin oikeuden kanssa ilman, että SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu lisävalvonta olisi tarpeen. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar katsoi, että koska rikkomusmenettelyssä päädyttiin siihen, että Siremar-liiketoimintayksikön liikennöimille reiteille ennen yksityistämistä asetetut julkisen palvelun velvoitteet olivat perusteltuja meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen valossa, tällaista päätelmää ei voitaisi kyseenalaistaa komission SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä (82). Näin ollen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan nojalla mahdollisesti toteutetut lisätoimet pitäisi kohdistaa vain muihin toimenpiteisiin kuin sellaisten ylimääräisten kustannusten korvaamiseen, jotka ovat aiheutuneet laillisesti asetettujen ja meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen mukaisten julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta.

81

82

| (237) | Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar viittasi lisäksi vuonna 2009 annettuun tuomioon, jolla kumottiin vuoden 2004 päätös ja suljettiin pois se mahdollisuus, että kyseisessä päätöksessä arvioitu julkisen palvelun korvaus voitaisiin katsoa olemassa olevaksi tueksi. Jos entiselle Tirrenia-konsernille myönnetty tuki todella katsottaisiin olemassa olevaksi tueksi, sama pätisi todennäköisesti myös korvaukseen, jota maksettiin Siremar-liiketoimintayksikön julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta yksityistämiseen asti, seuraavista syistä:






  a) | alkuperäisen sopimuksen jatkaminen oli välttämätöntä, jotta Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisen yhteydessä voitiin taata julkisen palvelun tarjoaminen uuden sopimuksen tekemiseen asti. Näin ollen sitä pidettiin komission rikkomusmenettelyn tuloksen valossa perusteltuna; |
| --- | --- | --- |

(237)

Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar viittasi lisäksi vuonna 2009 annettuun tuomioon, jolla kumottiin vuoden 2004 päätös ja suljettiin pois se mahdollisuus, että kyseisessä päätöksessä arvioitu julkisen palvelun korvaus voitaisiin katsoa olemassa olevaksi tueksi. Jos entiselle Tirrenia-konsernille myönnetty tuki todella katsottaisiin olemassa olevaksi tueksi, sama pätisi todennäköisesti myös korvaukseen, jota maksettiin Siremar-liiketoimintayksikön julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta yksityistämiseen asti, seuraavista syistä:

a)

alkuperäisen sopimuksen jatkaminen oli välttämätöntä, jotta Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisen yhteydessä voitiin taata julkisen palvelun tarjoaminen uuden sopimuksen tekemiseen asti. Näin ollen sitä pidettiin komission rikkomusmenettelyn tuloksen valossa perusteltuna;

| b) | 1 päivän tammikuuta 2009 jälkeen tehdyistä ainoista konkreettisista muutoksista seurasi, että julkisesta palvelusta maksettavan korvauksen kokonaismäärä laski. |
| --- | --- |

b)

1 päivän tammikuuta 2009 jälkeen tehdyistä ainoista konkreettisista muutoksista seurasi, että julkisesta palvelusta maksettavan korvauksen kokonaismäärä laski.

5.1.2   Alkuperäisen sopimuksen jatkaminen

Alkuperäisen sopimuksen jatkaminen

| (238) | Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar vastasi kysymykseen todellisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun olemassaolosta Siremar-liiketoimintayksikön alkuperäisen sopimuksen mukaisesti liikennöimillä reiteillä luettelemalla ensin yhteydet, joilla se tuotti julkisia palveluja sopimuksen jatkokaudella. Joillakin reiteillä oli kilpailua joinakin vuodenaikoina. Kyseiset toimijat tuottivat kuitenkin myös julkista palvelua ja saivat siitä korvauksen. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar totesi näin ollen, ettei kyseisten toimijoiden läsnäolo asettanut kyseenalaiseksi varsinaisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun olemassaoloa. Lisäksi erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar toimitti matkustajatiedot vuosina 2010 ja 2011 liikennöimiltään reiteiltä. Näistä tiedoista kävi ilmi, että kaikilla yksittäisillä reiteillä keskimääräinen vuotuinen matkustajaliikenne oli alle 300 000 matkustajaa (83). Tämän perusteella yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 2 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa asetetut edellytykset täyttyisivät. Myös yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 2 artiklan 4 kohdassa sekä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 2 artiklan 2 kohdassa asetetut edellytykset täyttyivät, koska alkuperäisten sopimusten nojalla maksettu korvaus oli selvitetty rikkomusmenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

(238)

Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar vastasi kysymykseen todellisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun olemassaolosta Siremar-liiketoimintayksikön alkuperäisen sopimuksen mukaisesti liikennöimillä reiteillä luettelemalla ensin yhteydet, joilla se tuotti julkisia palveluja sopimuksen jatkokaudella. Joillakin reiteillä oli kilpailua joinakin vuodenaikoina. Kyseiset toimijat tuottivat kuitenkin myös julkista palvelua ja saivat siitä korvauksen. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar totesi näin ollen, ettei kyseisten toimijoiden läsnäolo asettanut kyseenalaiseksi varsinaisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun olemassaoloa. Lisäksi erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar toimitti matkustajatiedot vuosina 2010 ja 2011 liikennöimiltään reiteiltä. Näistä tiedoista kävi ilmi, että kaikilla yksittäisillä reiteillä keskimääräinen vuotuinen matkustajaliikenne oli alle 300 000 matkustajaa (83). Tämän perusteella yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 2 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa asetetut edellytykset täyttyisivät. Myös yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 2 artiklan 4 kohdassa sekä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 2 artiklan 2 kohdassa asetetut edellytykset täyttyivät, koska alkuperäisten sopimusten nojalla maksettu korvaus oli selvitetty rikkomusmenettelyn yhteydessä.

83

| (239) | Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar katsoi lisäksi, ettei Italia ollut maksanut sille liiallisia korvauksia. Ensinnäkin yritys viittasi Corte dei Contin laatimaan raporttiin, jossa varmennettiin alkuperäisen sopimuksen 3 artiklassa vahvistettu menetelmä entisen Tirrenia-konsernin yritysten saaman korvauksen määrän määrittämiseksi. Toiseksi erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar huomautti, että sitä koskevan erityishallintomenettelyn ajalta (syyskuusta 2010 heinäkuuhun 2012) tuen määrä oli absoluuttisesti noin 16 miljoonaa euroa pienempi ja suhteellisesti noin 25 prosenttia pienempi kuin sille aiemmilta kahdelta vuodelta (vuosilta 2008 ja 2009) maksettu keskimääräinen tukisumma. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar totesi, että vuoden 2009 loppuun saakka maksetun julkisen palvelun korvauksen ansiosta sen oli mahdollista tasapainottaa tulonsa ja kustannuksensa ja jatkaa toimintaansa taloudellisten ja rahoituksellisten näkymiensä asteittaisesta heikkenemisestä huolimatta. Siremarista tuli kuitenkin ajan mittaan riippuvaisempi tuista: vuosina 1999–2008 niiden osuus liikevaihdosta kasvoi 64 prosentista 77 prosenttiin. Sitten vuoden 2009 laissa korvauksen enimmäismäärä asetettiin aiempia vuosia huomattavasti alhaisemmalle tasolle vuodesta 2010 alkaen. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar katsoi, ettei julkinen tuki olisi siten riittänyt kattamaan sen toimintakustannuksia. Siksi erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar totesi, että alkuperäisen sopimuksen jatkovuosina ei ole voitu maksaa liiallisia korvauksia ja että uusi korvausten laskentamenetelmä pakottaisi liiketoimintayksikön uuden omistajan organisoimaan toiminnot uudelleen yrityksen tehokkuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

(239)

Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar katsoi lisäksi, ettei Italia ollut maksanut sille liiallisia korvauksia. Ensinnäkin yritys viittasi Corte dei Contin laatimaan raporttiin, jossa varmennettiin alkuperäisen sopimuksen 3 artiklassa vahvistettu menetelmä entisen Tirrenia-konsernin yritysten saaman korvauksen määrän määrittämiseksi. Toiseksi erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar huomautti, että sitä koskevan erityishallintomenettelyn ajalta (syyskuusta 2010 heinäkuuhun 2012) tuen määrä oli absoluuttisesti noin 16 miljoonaa euroa pienempi ja suhteellisesti noin 25 prosenttia pienempi kuin sille aiemmilta kahdelta vuodelta (vuosilta 2008 ja 2009) maksettu keskimääräinen tukisumma. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar totesi, että vuoden 2009 loppuun saakka maksetun julkisen palvelun korvauksen ansiosta sen oli mahdollista tasapainottaa tulonsa ja kustannuksensa ja jatkaa toimintaansa taloudellisten ja rahoituksellisten näkymiensä asteittaisesta heikkenemisestä huolimatta. Siremarista tuli kuitenkin ajan mittaan riippuvaisempi tuista: vuosina 1999–2008 niiden osuus liikevaihdosta kasvoi 64 prosentista 77 prosenttiin. Sitten vuoden 2009 laissa korvauksen enimmäismäärä asetettiin aiempia vuosia huomattavasti alhaisemmalle tasolle vuodesta 2010 alkaen. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar katsoi, ettei julkinen tuki olisi siten riittänyt kattamaan sen toimintakustannuksia. Siksi erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar totesi, että alkuperäisen sopimuksen jatkovuosina ei ole voitu maksaa liiallisia korvauksia ja että uusi korvausten laskentamenetelmä pakottaisi liiketoimintayksikön uuden omistajan organisoimaan toiminnot uudelleen yrityksen tehokkuuden parantamiseksi.

5.1.3   Siremarille myönnetyn pelastamistuen mahdollisesti sääntöjenvastainen jatkaminen

Siremarille myönnetyn pelastamistuen mahdollisesti sääntöjenvastainen jatkaminen

| (240) | Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar muistutti Italian viranomaisten ilmoittaneen komissiolle 16 päivänä toukokuuta 2011, että Tirrenian ja Siremarin erityishallinnot palauttaisivat vuoden 2010 päätöksellä hyväksytyn pelastamistuen Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden myynnistä saaduilla tuloilla, kun kyseiset myyntiprosessit olisi saatu päätökseen. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar huomautti kuitenkin, että Siremar-liiketoimintayksikön myynnin loppuunsaattaminen viivästyi odottamattomien tapahtumien vuoksi, minkä takia erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin oli jatkettava liikennöintiä huomattavasti aiottua pidempään ja kannettava tästä aiheutuneet kustannukset. Pelastamistuki maksettiin kuitenkin kokonaisuudessaan takaisin valtiolle kertamaksulla 18 päivänä syyskuuta 2012 eli vain 48 päivän kuluttua Siremar-liiketoimintayksikön luovutuksesta, joka toteutui 1 päivänä elokuuta 2012. |
| --- | --- |

(240)

Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar muistutti Italian viranomaisten ilmoittaneen komissiolle 16 päivänä toukokuuta 2011, että Tirrenian ja Siremarin erityishallinnot palauttaisivat vuoden 2010 päätöksellä hyväksytyn pelastamistuen Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden myynnistä saaduilla tuloilla, kun kyseiset myyntiprosessit olisi saatu päätökseen. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar huomautti kuitenkin, että Siremar-liiketoimintayksikön myynnin loppuunsaattaminen viivästyi odottamattomien tapahtumien vuoksi, minkä takia erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin oli jatkettava liikennöintiä huomattavasti aiottua pidempään ja kannettava tästä aiheutuneet kustannukset. Pelastamistuki maksettiin kuitenkin kokonaisuudessaan takaisin valtiolle kertamaksulla 18 päivänä syyskuuta 2012 eli vain 48 päivän kuluttua Siremar-liiketoimintayksikön luovutuksesta, joka toteutui 1 päivänä elokuuta 2012.

| (241) | Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar totesi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan c alakohdassa asetetun vaatimuksen osalta, että sekä Tirrenian että Siremarin selvitystilasuunnitelma oli julkaistu erityishallinnon verkkosivuilla (84) hyvissä ajoin ennen edellä mainitun kuuden kuukauden määräajan päättymistä. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar lisäsi, että kaikki yksityistämisprosessin myöhempää etenemistä koskevat olennaiset tiedot – jotka käsittävät erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin mukaan lähinnä pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisen rakenneuudistussuunnitelman – toimitettiin säännöllisesti komissiolle valtiontuen sekä sulautuman hyväksymistä koskevien menettelyjen osalta. Näin ollen erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar katsoi, että komissio oli täysin tietoinen asioiden kulusta ja että kyseinen suunnitelma oli toteuttamiskelpoinen, johdonmukainen ja kattava, jotta sen avulla voitiin palauttaa Siremarin kannattavuus pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa edellytetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(241)

Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar totesi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan c alakohdassa asetetun vaatimuksen osalta, että sekä Tirrenian että Siremarin selvitystilasuunnitelma oli julkaistu erityishallinnon verkkosivuilla (84) hyvissä ajoin ennen edellä mainitun kuuden kuukauden määräajan päättymistä. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar lisäsi, että kaikki yksityistämisprosessin myöhempää etenemistä koskevat olennaiset tiedot – jotka käsittävät erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin mukaan lähinnä pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisen rakenneuudistussuunnitelman – toimitettiin säännöllisesti komissiolle valtiontuen sekä sulautuman hyväksymistä koskevien menettelyjen osalta. Näin ollen erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar katsoi, että komissio oli täysin tietoinen asioiden kulusta ja että kyseinen suunnitelma oli toteuttamiskelpoinen, johdonmukainen ja kattava, jotta sen avulla voitiin palauttaa Siremarin kannattavuus pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa edellytetyllä tavalla.

84

| (242) | Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar katsoi myös, että Siremar lakkasi olemasta vaikeuksissa oleva yritys heti, kun se sai pelastamistukea, jonka ansiosta se kykeni hoitamaan kyseisen julkisen palvelun säännöllisesti ja hallinnoimaan samalla asianmukaisesti selvitystilaprosessia. Sen mukaan kyseiset toiminnot hoidettiin kyseisenä ajanjaksona säännöllisesti ja ilman sellaisia häiriöitä, jotka ovat tavallisia vaikeuksissa oleville yrityksille. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar lisäsi, että yksityistäminen saatiin vietyä päätökseen samanaikaisesti rakenneuudistussuunnitelman kanssa. Tämä tarkoitti rakenteellisten muutosten tekemistä Siremarin organisaatioon ja hallintoon, jotta Siremarin kannattavuus voitaisiin palauttaa pitkällä aikavälillä. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar huomautti vielä, että vuoden 2010 päätöksessä vahvistettiin, että tuen ainutkertaisuuden periaatetta oli noudatettu myös aiemmin pelastamis- ja rakenneuudistustuen tai sääntöjenvastaisen tuen, kuten julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta maksettavan korvauksen, yhteydessä. Näin ollen erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar väitti, että Italian viranomaiset saattoivat oikeutetusti odottaa, ettei kyseinen korvaus ollut valtiontukea. |
| --- | --- |

(242)

Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar katsoi myös, että Siremar lakkasi olemasta vaikeuksissa oleva yritys heti, kun se sai pelastamistukea, jonka ansiosta se kykeni hoitamaan kyseisen julkisen palvelun säännöllisesti ja hallinnoimaan samalla asianmukaisesti selvitystilaprosessia. Sen mukaan kyseiset toiminnot hoidettiin kyseisenä ajanjaksona säännöllisesti ja ilman sellaisia häiriöitä, jotka ovat tavallisia vaikeuksissa oleville yrityksille. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar lisäsi, että yksityistäminen saatiin vietyä päätökseen samanaikaisesti rakenneuudistussuunnitelman kanssa. Tämä tarkoitti rakenteellisten muutosten tekemistä Siremarin organisaatioon ja hallintoon, jotta Siremarin kannattavuus voitaisiin palauttaa pitkällä aikavälillä. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar huomautti vielä, että vuoden 2010 päätöksessä vahvistettiin, että tuen ainutkertaisuuden periaatetta oli noudatettu myös aiemmin pelastamis- ja rakenneuudistustuen tai sääntöjenvastaisen tuen, kuten julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta maksettavan korvauksen, yhteydessä. Näin ollen erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar väitti, että Italian viranomaiset saattoivat oikeutetusti odottaa, ettei kyseinen korvaus ollut valtiontukea.

5.1.4   Uusi sopimus

Uusi sopimus

| (243) | Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar totesi valitun menettelyn osalta, että Italia oli antanut uuden sopimuksen tiedoksi komissiolle 10 päivänä tammikuuta 2012 yksinomaan oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar olikin eri mieltä komission vuoden 2012 päätöksessä esittämästä näkemyksestä, jonka mukaan kyseinen toimenpide saattaisi olla sääntöjenvastaista tukea, joka on myönnetty SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisen täytäntöönpanokiellon vastaisesti. |
| --- | --- |

(243)

Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar totesi valitun menettelyn osalta, että Italia oli antanut uuden sopimuksen tiedoksi komissiolle 10 päivänä tammikuuta 2012 yksinomaan oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar olikin eri mieltä komission vuoden 2012 päätöksessä esittämästä näkemyksestä, jonka mukaan kyseinen toimenpide saattaisi olla sääntöjenvastaista tukea, joka on myönnetty SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisen täytäntöönpanokiellon vastaisesti.

| (244) | Uuden sopimuksen sisällön osalta erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar esitteli neljä Altmark-kriteeriä ja perusteli, miksi se katsoi, että kutakin kriteeriä oli noudatettu, mikä sulkee pois minkäänlaisen valtiontuen olemassaolon uudessa sopimuksessa. |
| --- | --- |

(244)

Uuden sopimuksen sisällön osalta erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar esitteli neljä Altmark-kriteeriä ja perusteli, miksi se katsoi, että kutakin kriteeriä oli noudatettu, mikä sulkee pois minkäänlaisen valtiontuen olemassaolon uudessa sopimuksessa.

| (245) | Ensinnäkin yrityksen tehtäväksi oli annettu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottaminen (Altmark I): uuden sopimuksen 3 artiklassa luetellaan selvästi tarjottavat palvelut, ja sen liitteessä A määritellään yksityiskohtaisesti käytettävät alustyypit ja katetut ajanjaksot sekä täsmennetään ilta- ja yöliikennettä koskevat vaatimukset ja hintarajoitukset. Toiseksi korvauksen laskentaan käytettävät parametrit oli vahvistettu etukäteen läpinäkyvästi ja objektiivisesti (Altmark II): uudessa sopimuksessa, sen liitteissä ja CIPE:n toimintaohjeessa esitetään yksityiskohtainen kuvaus laskentamenetelmästä. Kolmanneksi vain julkisen palvelun tuottamisesta aiheutuvat nettokustannukset korvattiin (Altmark III): uudessa sopimuksessa määrätään, että vain julkisen toimeksiannon mukaisesti tuotetuista palveluista maksetaan korvaus. Kustannusten ja kohtuullisen voiton eli 6,5 prosentin riskipääoman tuoton laskemisessa huomioitavat seikat lueteltiin CIPE:n toimintaohjeessa sekä uuden sopimuksen liitteessä B ja C. Neljänneksi korvaus on määritettävä vähimmäistasolle (Altmark IV): erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar katsoi, että Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämistä koskeva tarjouskilpailu oli avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön ja että edellytetty korvauksen laskentamenetelmä lisäsi tehokkuutta palvelun tuottajan kannalta. |
| --- | --- |

(245)

Ensinnäkin yrityksen tehtäväksi oli annettu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottaminen (Altmark I): uuden sopimuksen 3 artiklassa luetellaan selvästi tarjottavat palvelut, ja sen liitteessä A määritellään yksityiskohtaisesti käytettävät alustyypit ja katetut ajanjaksot sekä täsmennetään ilta- ja yöliikennettä koskevat vaatimukset ja hintarajoitukset. Toiseksi korvauksen laskentaan käytettävät parametrit oli vahvistettu etukäteen läpinäkyvästi ja objektiivisesti (Altmark II): uudessa sopimuksessa, sen liitteissä ja CIPE:n toimintaohjeessa esitetään yksityiskohtainen kuvaus laskentamenetelmästä. Kolmanneksi vain julkisen palvelun tuottamisesta aiheutuvat nettokustannukset korvattiin (Altmark III): uudessa sopimuksessa määrätään, että vain julkisen toimeksiannon mukaisesti tuotetuista palveluista maksetaan korvaus. Kustannusten ja kohtuullisen voiton eli 6,5 prosentin riskipääoman tuoton laskemisessa huomioitavat seikat lueteltiin CIPE:n toimintaohjeessa sekä uuden sopimuksen liitteessä B ja C. Neljänneksi korvaus on määritettävä vähimmäistasolle (Altmark IV): erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar katsoi, että Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämistä koskeva tarjouskilpailu oli avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön ja että edellytetty korvauksen laskentamenetelmä lisäsi tehokkuutta palvelun tuottajan kannalta.

| (246) | Altmark-kriteerejä koskevien perustelujen lisäksi erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar vastasi komission epäilyksiin siitä, täyttikö uusi sopimus yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyssä päätöksessä asetetut edellytykset. |
| --- | --- |

(246)

Altmark-kriteerejä koskevien perustelujen lisäksi erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar vastasi komission epäilyksiin siitä, täyttikö uusi sopimus yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyssä päätöksessä asetetut edellytykset.

| (247) | Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar katsoi erityisesti, että vuosia 2010 ja 2011 koskevien matkustajatietojen perusteella yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 2 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa vahvistettua rajaa ei rikottu. Lisäksi erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar väitti, että rikkomusmenettelyn tuloksen valossa (ks. myös 5.1.1 jakso) ja Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisen jälkeen myös yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 2 artiklan 4 kohdassa asetettu edellytys täyttyi. |
| --- | --- |

(247)

Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar katsoi erityisesti, että vuosia 2010 ja 2011 koskevien matkustajatietojen perusteella yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 2 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa vahvistettua rajaa ei rikottu. Lisäksi erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar väitti, että rikkomusmenettelyn tuloksen valossa (ks. myös 5.1.1 jakso) ja Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisen jälkeen myös yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 2 artiklan 4 kohdassa asetettu edellytys täyttyi.

| (248) | Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar viittasi Altmark-kriteerejä koskevissa perusteluissaan esittämiinsä väitteisiin osoittaakseen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 4 artiklan a ja b alakohdassa vahvistettujen edellytysten noudattamisen. Lisäksi uudessa sopimuksessa vahvistetaan korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit sekä liiallisen korvauksen välttämistä ja takaisinperintää koskevat järjestelyt ja asetetaan palvelun olennaisia näkökohtia (kuten hinta, laatu ja määrä) koskevat sitovat vaatimukset (yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 4 artiklan d ja e alakohta). Lisäksi uuden sopimuksen liitteessä A vahvistetaan kunkin reitin osalta enimmäishinnat henkilöä tai ajoneuvoa kohden ja eritellään vakiohinnat ja saarten asukkaisiin sovellettavat alennetut hinnat. Julkisen palvelun velvoitteista maksettava vuotuinen korvaus on määritetty koko sopimuksen voimassaoloajaksi. Sopimus sisältää kuitenkin mekanismin taloudellisten viiteparametrien tarkistamiseksi kolmen vuoden välein sekä suojalausekkeen, jota voidaan soveltaa kummankin osapuolen hyväksi ennalta arvaamattomien ja rakenteellisten muutosten seurauksena ja joka koskee kiinteän kynnysarvon ylittämistä tiettyjen taloudellisten parametrien osalta. Lisäksi edellä kuvattujen vaatimusten täyttämisen varmistamiseksi uudessa sopimuksessa otettiin käyttöön palvelun tarjoajaa koskeva tiukka ja kattava seuraamusjärjestelmä, joka perustuu pelotevaikutuksen periaatteeseen. Toimintaa valvovilla ministeriöillä on lisäksi oikeus suorittaa tarkastuksia ja hankkia tietoa arvioidakseen sopimuksessa määrättyjen velvollisuuksien täyttämistä (yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 5 artikla). Lisäksi erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar katsoi, että se täytti yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen muut sovellettavat säännökset (6–9 artikla) yleisillä säännöksillä, joilla säädeltiin avointa, läpinäkyvää ja syrjimätöntä tarjouskilpailua, kuten Siremar-liiketoimintayksikön myynnissä sovellettua tarjouskilpailumenettelyä. |
| --- | --- |

(248)

Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar viittasi Altmark-kriteerejä koskevissa perusteluissaan esittämiinsä väitteisiin osoittaakseen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 4 artiklan a ja b alakohdassa vahvistettujen edellytysten noudattamisen. Lisäksi uudessa sopimuksessa vahvistetaan korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit sekä liiallisen korvauksen välttämistä ja takaisinperintää koskevat järjestelyt ja asetetaan palvelun olennaisia näkökohtia (kuten hinta, laatu ja määrä) koskevat sitovat vaatimukset (yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 4 artiklan d ja e alakohta). Lisäksi uuden sopimuksen liitteessä A vahvistetaan kunkin reitin osalta enimmäishinnat henkilöä tai ajoneuvoa kohden ja eritellään vakiohinnat ja saarten asukkaisiin sovellettavat alennetut hinnat. Julkisen palvelun velvoitteista maksettava vuotuinen korvaus on määritetty koko sopimuksen voimassaoloajaksi. Sopimus sisältää kuitenkin mekanismin taloudellisten viiteparametrien tarkistamiseksi kolmen vuoden välein sekä suojalausekkeen, jota voidaan soveltaa kummankin osapuolen hyväksi ennalta arvaamattomien ja rakenteellisten muutosten seurauksena ja joka koskee kiinteän kynnysarvon ylittämistä tiettyjen taloudellisten parametrien osalta. Lisäksi edellä kuvattujen vaatimusten täyttämisen varmistamiseksi uudessa sopimuksessa otettiin käyttöön palvelun tarjoajaa koskeva tiukka ja kattava seuraamusjärjestelmä, joka perustuu pelotevaikutuksen periaatteeseen. Toimintaa valvovilla ministeriöillä on lisäksi oikeus suorittaa tarkastuksia ja hankkia tietoa arvioidakseen sopimuksessa määrättyjen velvollisuuksien täyttämistä (yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 5 artikla). Lisäksi erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar katsoi, että se täytti yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen muut sovellettavat säännökset (6–9 artikla) yleisillä säännöksillä, joilla säädeltiin avointa, läpinäkyvää ja syrjimätöntä tarjouskilpailua, kuten Siremar-liiketoimintayksikön myynnissä sovellettua tarjouskilpailumenettelyä.

5.1.5   Siremarin yksityistäminen ja vastatakaus

Siremarin yksityistäminen ja vastatakaus

| (249) | Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar palautti mieleen tarjouskilpailumenettelyn päävaiheet ja myöhemmät tapahtumat. Se korosti, että erityishallintojohtaja suunnitteli ja toteutti tarjouskilpailumenettelyn tarkoituksenmukaisimpana pitämällään tavalla mahdollisimman korkean arvon saavuttamiseksi ja että tämän oli lain mukaan otettava käyttöön suojatoimia kyseisen menettelyn avoimuuden, puolueettomuuden ja oikeudenmukaisuuden varmistamiseksi. Riippumaton asiantuntija oli määrittänyt vähimmäishinnan, ja voittava tarjous oli valittu korkeimman hinnan kriteerin perusteella. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar huomautti lisäksi, että kun tarkastellaan yksityistämisen yhteydessä mahdollisesti myönnettyä tukea, komission olisi noudatettava tuomioon GRAWE perustuvaa oikeuskäytäntöä (85), jossa katsotaan, että kun valtion omistama yritys yksityistetään, voidaan olettaa, että markkinahinta vastaa korkeinta saatua tarjousta, jos kyseinen tarjous on uskottava ja sillä on taloudellista arvoa. |
| --- | --- |

(249)

Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar palautti mieleen tarjouskilpailumenettelyn päävaiheet ja myöhemmät tapahtumat. Se korosti, että erityishallintojohtaja suunnitteli ja toteutti tarjouskilpailumenettelyn tarkoituksenmukaisimpana pitämällään tavalla mahdollisimman korkean arvon saavuttamiseksi ja että tämän oli lain mukaan otettava käyttöön suojatoimia kyseisen menettelyn avoimuuden, puolueettomuuden ja oikeudenmukaisuuden varmistamiseksi. Riippumaton asiantuntija oli määrittänyt vähimmäishinnan, ja voittava tarjous oli valittu korkeimman hinnan kriteerin perusteella. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar huomautti lisäksi, että kun tarkastellaan yksityistämisen yhteydessä mahdollisesti myönnettyä tukea, komission olisi noudatettava tuomioon GRAWE perustuvaa oikeuskäytäntöä (85), jossa katsotaan, että kun valtion omistama yritys yksityistetään, voidaan olettaa, että markkinahinta vastaa korkeinta saatua tarjousta, jos kyseinen tarjous on uskottava ja sillä on taloudellista arvoa.

85

| (250) | Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar väitti myös, ettei tarjouskilpailumenettelyyn sovellettu mitään sellaisia ehtoja, jotka olivat sellaisenaan omiaan alentamaan myytäväksi tarjottujen varojen arvoa tai vähentämään mahdollistajien ostajien määrää. Tämä pätee erityisesti seuraaviin vuoden 2011 päätöksessä mainittuihin ehtoihin: i) työllisyystason säilyttäminen ja ii) alusten ja julkisen palvelun velvoitteiden liittäminen toisiinsa yhdessä yksittäisessä tarjouskilpailumenettelyssä. Ensin mainitun ehdon osalta erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar totesi, että kyse on pakottavasta säännöksestä, joka on vahvistettu soveltamisalaltaan yleisellä säädöksellä ja jota sovelletaan erotuksetta määräaikana, joka on rajoitettu kahteen vuoteen. Viimeksi mainitusta ehdosta erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar totesi, että mahdollisuus käyttää kyseisen liiketoimintayksikön aluksia sopimuksessa vahvistettujen julkisen palvelun reittien liikennöinnissä näytti olevan kannattava liiketoimintamahdollisuus ennemminkin kuin myyntiin asetetun liiketoimintayksikön arvoon kielteisesti vaikuttava tekijä, etenkin kun meriliikenneala oli tuolloin taantumassa. |
| --- | --- |

(250)

Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar väitti myös, ettei tarjouskilpailumenettelyyn sovellettu mitään sellaisia ehtoja, jotka olivat sellaisenaan omiaan alentamaan myytäväksi tarjottujen varojen arvoa tai vähentämään mahdollistajien ostajien määrää. Tämä pätee erityisesti seuraaviin vuoden 2011 päätöksessä mainittuihin ehtoihin: i) työllisyystason säilyttäminen ja ii) alusten ja julkisen palvelun velvoitteiden liittäminen toisiinsa yhdessä yksittäisessä tarjouskilpailumenettelyssä. Ensin mainitun ehdon osalta erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar totesi, että kyse on pakottavasta säännöksestä, joka on vahvistettu soveltamisalaltaan yleisellä säädöksellä ja jota sovelletaan erotuksetta määräaikana, joka on rajoitettu kahteen vuoteen. Viimeksi mainitusta ehdosta erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar totesi, että mahdollisuus käyttää kyseisen liiketoimintayksikön aluksia sopimuksessa vahvistettujen julkisen palvelun reittien liikennöinnissä näytti olevan kannattava liiketoimintamahdollisuus ennemminkin kuin myyntiin asetetun liiketoimintayksikön arvoon kielteisesti vaikuttava tekijä, etenkin kun meriliikenneala oli tuolloin taantumassa.

| (251) | Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar kommentoi Sisilian myöntämää vastatakausta toteamalla, ettei vastatakauksen olemassaolosta ollut minkäänlaista näyttöä tarjoajien tarjouskilpailumenettelyn aikana toimittamissa asiakirjoissa. Varsinkaan Unicreditin 12 päivänä lokakuuta 2011 päivätty tukikirje ei sisältänyt minkäänlaista nimenomaista tai epäsuoraa viittausta Sisilian antamaan vastatakaukseen. Lisäksi Unicredit piti voimassa sitoumuksensa osaa myyntihinnasta koskevien lykättyjen maksuerien takaamisesta myös sen jälkeen, kun Sisilia peruutti oman vastatakauksensa. Sen tosiseikan, että myynti toteutettiin pitkään sen jälkeen, kun Sisilia oli peruuttanut vastatakauksensa, olisikin riitettävä toteamaan, ettei Unicreditin tukikirjeen ja Sisilian vastatakauksen välillä ollut olennaista yhteyttä. |
| --- | --- |

(251)

Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar kommentoi Sisilian myöntämää vastatakausta toteamalla, ettei vastatakauksen olemassaolosta ollut minkäänlaista näyttöä tarjoajien tarjouskilpailumenettelyn aikana toimittamissa asiakirjoissa. Varsinkaan Unicreditin 12 päivänä lokakuuta 2011 päivätty tukikirje ei sisältänyt minkäänlaista nimenomaista tai epäsuoraa viittausta Sisilian antamaan vastatakaukseen. Lisäksi Unicredit piti voimassa sitoumuksensa osaa myyntihinnasta koskevien lykättyjen maksuerien takaamisesta myös sen jälkeen, kun Sisilia peruutti oman vastatakauksensa. Sen tosiseikan, että myynti toteutettiin pitkään sen jälkeen, kun Sisilia oli peruuttanut vastatakauksensa, olisikin riitettävä toteamaan, ettei Unicreditin tukikirjeen ja Sisilian vastatakauksen välillä ollut olennaista yhteyttä.

| (252) | Edellä esitetyistä syistä erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar totesi, etteivät komission epäilykset tuen olemassaolosta Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisessä, mukaan lukien Sisilian antama vastatakaus, olleet perusteltuja. |
| --- | --- |

(252)

Edellä esitetyistä syistä erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar totesi, etteivät komission epäilykset tuen olemassaolosta Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisessä, mukaan lukien Sisilian antama vastatakaus, olleet perusteltuja.

5.1.6   Taloudellisen jatkuvuuden puuttuminen erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välillä

Taloudellisen jatkuvuuden puuttuminen erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välillä

| (253) | Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar kuvaili seuraavia Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämiseen liittyviä piirteitä: luovutuksen kohde (varat ja vastuut); taloudellinen toiminta, työntekijät ja osapuolten henkilöllisyys; myyntihinta; toimen logiikka ja ajoitus. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar väitti, että tässä tapauksessa kaikki nämä näkökohdat viittasivat siihen, ettei Siremar-liiketoimintayksikön myyvän erityishallinnon ja ostajan välillä ole taloudellista jatkuvuutta. |
| --- | --- |

(253)

Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar kuvaili seuraavia Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämiseen liittyviä piirteitä: luovutuksen kohde (varat ja vastuut); taloudellinen toiminta, työntekijät ja osapuolten henkilöllisyys; myyntihinta; toimen logiikka ja ajoitus. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar väitti, että tässä tapauksessa kaikki nämä näkökohdat viittasivat siihen, ettei Siremar-liiketoimintayksikön myyvän erityishallinnon ja ostajan välillä ole taloudellista jatkuvuutta.

| (254) | Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar totesi erityisesti, että






  a) | CdI:lle luovutettu kohde oli suunniteltua pienempi, koska myyntiin laitettiin vain Siremar-liiketoimintayksikkö, ei koko Tirreniaa (mukaan lukien Siremar). Lisäksi kaikki Siremar-liiketoimintayksikön varoihin liittyvät jäljellä olevat vastuut peruutettiin, kun myyntiprosessi oli saatu päätökseen; |
| --- | --- | --- |

(254)

Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar totesi erityisesti, että

a)

CdI:lle luovutettu kohde oli suunniteltua pienempi, koska myyntiin laitettiin vain Siremar-liiketoimintayksikkö, ei koko Tirreniaa (mukaan lukien Siremar). Lisäksi kaikki Siremar-liiketoimintayksikön varoihin liittyvät jäljellä olevat vastuut peruutettiin, kun myyntiprosessi oli saatu päätökseen;

| b) | kyseisen liiketoimen eli yksityistämisen loppuunsaattamisen todellisen luonteen johdosta oli ilmeistä, ettei organisaatiorakenteessa, päätöksenteossa, hallintokriteereissä ja liiketoimintastrategioissa ollut taloudellisesta jatkuvuutta; |
| --- | --- |

b)

kyseisen liiketoimen eli yksityistämisen loppuunsaattamisen todellisen luonteen johdosta oli ilmeistä, ettei organisaatiorakenteessa, päätöksenteossa, hallintokriteereissä ja liiketoimintastrategioissa ollut taloudellisesta jatkuvuutta;

| c) | kuten asetuksen 270/1999 56 §:n 3 a momentissa vahvistetaan, Italian siviililain 2112 §:ää ei sovelleta olennaisia julkisia palveluja tuottavien yritysten myyntiin, millä varmistetaan taloudellisen jatkuvuuden estäminen työvoiman osalta; |
| --- | --- |

c)

kuten asetuksen 270/1999 56 §:n 3 a momentissa vahvistetaan, Italian siviililain 2112 §:ää ei sovelleta olennaisia julkisia palveluja tuottavien yritysten myyntiin, millä varmistetaan taloudellisen jatkuvuuden estäminen työvoiman osalta;

| d) | vähimmäismyyntihinnan asetti riippumaton asiantuntija, myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön ja ainut kriteeri voittajan valitsemiseksi oli korkein hinta; |
| --- | --- |

d)

vähimmäismyyntihinnan asetti riippumaton asiantuntija, myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön ja ainut kriteeri voittajan valitsemiseksi oli korkein hinta;

| e) | kaksi osapuolta olivat riippumattomia toisistaan, koska Sisilian omistamat Mediterranean osakkeet eivät antaneet sille mahdollisuutta vaikuttaa liiketoimintaan (ks. johdanto-osan 232 kappaleen e alakohta); |
| --- | --- |

e)

kaksi osapuolta olivat riippumattomia toisistaan, koska Sisilian omistamat Mediterranean osakkeet eivät antaneet sille mahdollisuutta vaikuttaa liiketoimintaan (ks. johdanto-osan 232 kappaleen e alakohta);

| f) | Siremar-liiketoimintayksikköä koskeva tarjouskilpailumenettely käynnistettiin 4 päivänä lokakuuta 2010, kun taas komissio aloitti muodollisen tutkinnan vasta 5 päivänä lokakuuta 2011 tehdyllä päätöksellä. Näin ollen liiketoimen tarkoituksena ei ole voinut olla valtiontukisääntöjen kiertäminen. Liiketoimen tarkoituksena oli päinvastoin meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen mukainen meriliikennealan vapauttaminen yksityistämisen avulla. |
| --- | --- |

f)

Siremar-liiketoimintayksikköä koskeva tarjouskilpailumenettely käynnistettiin 4 päivänä lokakuuta 2010, kun taas komissio aloitti muodollisen tutkinnan vasta 5 päivänä lokakuuta 2011 tehdyllä päätöksellä. Näin ollen liiketoimen tarkoituksena ei ole voinut olla valtiontukisääntöjen kiertäminen. Liiketoimen tarkoituksena oli päinvastoin meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen mukainen meriliikennealan vapauttaminen yksityistämisen avulla.

5.1.7   Lisähuomautus vastatakausta koskevasta CdS:n päätöksestä

Lisähuomautus vastatakausta koskevasta CdS:n päätöksestä

| (255) | Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar toimitti 12 päivänä helmikuuta 2014 päätöksen 592/14 Sisilian myöntämästä vastatakauksesta (ks. johdanto-osan 96 kappale) ja esitti oman alustavan arvionsa. Päätöksessä 592/14






  a) | joka perustui kansalliseen lakiin, tunnustettiin, että komissiolla on yksinomainen toimivalta arvioida ilmoitetun tai sääntöjenvastaisen valtiontuen soveltuvuutta sisämarkkinoille; |
| --- | --- | --- |

(255)

Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar toimitti 12 päivänä helmikuuta 2014 päätöksen 592/14 Sisilian myöntämästä vastatakauksesta (ks. johdanto-osan 96 kappale) ja esitti oman alustavan arvionsa. Päätöksessä 592/14

a)

joka perustui kansalliseen lakiin, tunnustettiin, että komissiolla on yksinomainen toimivalta arvioida ilmoitetun tai sääntöjenvastaisen valtiontuen soveltuvuutta sisämarkkinoille;

| b) | oletettiin, että vastatakaus on vaarantanut syrjintäkiellon periaatteen täysimääräisen toteutumisen tarjouskilpailun kahden osallistujan välillä; |
| --- | --- |

b)

oletettiin, että vastatakaus on vaarantanut syrjintäkiellon periaatteen täysimääräisen toteutumisen tarjouskilpailun kahden osallistujan välillä;

| c) | julistettiin tämän vuoksi Siremar-liiketoimintayksikön myyntimenettely osittain mitättömäksi. |
| --- | --- |

c)

julistettiin tämän vuoksi Siremar-liiketoimintayksikön myyntimenettely osittain mitättömäksi.

| (256) | Viimeisen kohdan osalta erityishallinto huomautti jo tässä vaiheessa, ettei voitu sulkea pois sitä, että sen olisi otettava uudelleen käyttöön laissa edellytetyt toiminnot Siremarin yksityistämisprosessin loppuun saattamiseksi. |
| --- | --- |

(256)

Viimeisen kohdan osalta erityishallinto huomautti jo tässä vaiheessa, ettei voitu sulkea pois sitä, että sen olisi otettava uudelleen käyttöön laissa edellytetyt toiminnot Siremarin yksityistämisprosessin loppuun saattamiseksi.

5.2   SNS:n huomautukset

SNS:n huomautukset

| (257) | SNS toimitti tutkinnan aikana neljä kirjettä: kolme tietoja sisältävää huomautusta ja yhden virallisen pyynnön komissiolle Tirrenia-konsernia koskevan tutkinnan Siremaria koskevan osan asettamisesta etusijalle. Tietoja vaihdettiin myös epävirallisesti tiettyjen keskeneräisten asioiden selventämiseksi tai erityisten tietojen saamiseksi. Italian viranomaiset olivat tästä täysin tietoisia. Tässä jaksossa tehdään yhteenveto vain kolmesta edellä mainitusta huomautuksesta (86). |
| --- | --- |

(257)

SNS toimitti tutkinnan aikana neljä kirjettä: kolme tietoja sisältävää huomautusta ja yhden virallisen pyynnön komissiolle Tirrenia-konsernia koskevan tutkinnan Siremaria koskevan osan asettamisesta etusijalle. Tietoja vaihdettiin myös epävirallisesti tiettyjen keskeneräisten asioiden selventämiseksi tai erityisten tietojen saamiseksi. Italian viranomaiset olivat tästä täysin tietoisia. Tässä jaksossa tehdään yhteenveto vain kolmesta edellä mainitusta huomautuksesta (86).

86

5.2.1   Ensimmäinen huomautus

Ensimmäinen huomautus

| (258) | Vuoden 2011 päätöksen hyväksymisen jälkeen 22 päivänä helmikuuta 2012 lähetetyssä huomautuksessa SNS toimitti päivityksen Siremarin yksityistämisprosessista sekä joitakin selvennyksiä Sisilian 12 päivänä lokakuuta 2011 myöntämästä vastatakauksesta, joka oli annettu sen jälkeen, kun viimeinen tarjousten korottamista koskeva pyyntö oli esitetty 29 päivänä syyskuuta 2011. SNS huomautti erityisesti, että kyseinen vastatakaus 1) ei ollut suhteessa Sisilian omistamiin Mediterranean osakkeisiin, 2) oli myönnetty Sisilian omasta aloitteesta ja ilman korvausta ja 3) oli annettu ilman CdI:n osakkaiden tarjoamaa korvausta tai riskin vähentämistä. SNS toimitti myös varsinaisen vastatakauksen komissiolle. Lisäksi se väitti, että vastatakauksen tekstissä tehtiin selväksi, että vastatakaus oli edellytys sille, että Unicredit myönsi takauksen myyntihinnan lykätyille maksuerille. SNS totesi näin ollen, että vastatakaus oli sääntöjenvastaista valtiontukea CdI:lle ja mahdollisesti Unicreditille. |
| --- | --- |

(258)

Vuoden 2011 päätöksen hyväksymisen jälkeen 22 päivänä helmikuuta 2012 lähetetyssä huomautuksessa SNS toimitti päivityksen Siremarin yksityistämisprosessista sekä joitakin selvennyksiä Sisilian 12 päivänä lokakuuta 2011 myöntämästä vastatakauksesta, joka oli annettu sen jälkeen, kun viimeinen tarjousten korottamista koskeva pyyntö oli esitetty 29 päivänä syyskuuta 2011. SNS huomautti erityisesti, että kyseinen vastatakaus 1) ei ollut suhteessa Sisilian omistamiin Mediterranean osakkeisiin, 2) oli myönnetty Sisilian omasta aloitteesta ja ilman korvausta ja 3) oli annettu ilman CdI:n osakkaiden tarjoamaa korvausta tai riskin vähentämistä. SNS toimitti myös varsinaisen vastatakauksen komissiolle. Lisäksi se väitti, että vastatakauksen tekstissä tehtiin selväksi, että vastatakaus oli edellytys sille, että Unicredit myönsi takauksen myyntihinnan lykätyille maksuerille. SNS totesi näin ollen, että vastatakaus oli sääntöjenvastaista valtiontukea CdI:lle ja mahdollisesti Unicreditille.

5.2.2   Toinen huomautus

Toinen huomautus

| (259) | Vuoden 2012 päätöksen hyväksymisen jälkeen 21 päivänä maaliskuuta 2013 lähetetyssä toisessa huomautuksessa SNS kävi läpi yksityistämismenettelyn ja siihen liittyvien riita-asioiden eri vaiheet siihen mennessä (ks. 2.3.3.2 jakso). Se myös raportoi lauttaliikenteenharjoittaja NGI:n liikenneministeriölle tekemästä valituksesta, joka käsitteli Egadin saarille, Pantelleriaan ja Usticaan suuntautuvien palvelujen liikennöintiä koskevan sopimuksen tekemistä CdI:n kanssa (87). Lisäksi se selvensi Sisilian epäsuoran omistusosuuden luonnetta CdI:ssä ja perusteli, miksi sekä vastatakaus että pääoman korotus olivat valtiontukitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(259)

Vuoden 2012 päätöksen hyväksymisen jälkeen 21 päivänä maaliskuuta 2013 lähetetyssä toisessa huomautuksessa SNS kävi läpi yksityistämismenettelyn ja siihen liittyvien riita-asioiden eri vaiheet siihen mennessä (ks. 2.3.3.2 jakso). Se myös raportoi lauttaliikenteenharjoittaja NGI:n liikenneministeriölle tekemästä valituksesta, joka käsitteli Egadin saarille, Pantelleriaan ja Usticaan suuntautuvien palvelujen liikennöintiä koskevan sopimuksen tekemistä CdI:n kanssa (87). Lisäksi se selvensi Sisilian epäsuoran omistusosuuden luonnetta CdI:ssä ja perusteli, miksi sekä vastatakaus että pääoman korotus olivat valtiontukitoimenpiteitä.

87

| (260) | SNS katsoi ensinnäkin, että Sisilian epäsuoraa omistusosuutta CdI:ssä ei voida pitää vähemmistöomistuksena, jolla ei ole mitään vaikutusta yrityksen hallinnointiin. Sisilia olisi itse asiassa puuttunut kaikkiin CdI:n strategisiin päätöksiin. Kantelun tekijä huomautti erityisesti, että Vincenzo Emanuele oli samanaikaisesti Sisilian kirjanpitäjä sekä Mediterranean valvontaelimen johtaja ja että hän oli näin ollen asemassa, jossa hän kykeni vaikuttamaan CdI:n päätöksiin. Italian siviililain 2409 g §:n mukaan valvontaelimellä on valvontatehtäviä. Sillä on muun muassa seuraavat vastuutehtävät: hallituksen nimittäminen ja kumoaminen, taseen hyväksyminen, Collegio Sindacalelle Italian siviililain 2403 §:n mukaan osoitettujen tehtävien toteuttaminen, vahingonkorvauskanteiden nostaminen hallituksen jäseniä vastaan sekä vuotuisten ajantasaisten tietojen esittäminen kirjallisesti osakkaille. Lisäksi Mediaterranean yhtiöjärjestyksessä osoitetaan sen valvontaelimelle lisävaltuus, joka koskee strategisista toimista sekä hallituksen laatimista rahoitus- ja liiketoimintasuunnitelmista äänestämistä. SNS huomautti myös, että Mediterraneaa perustettaessa Sisilia nimitti kaksi kolmesta yrityksen hallituksen jäsenestä. Lopuksi SNS totesi, että Mediterranean ja CdI:n vähemmistöosakkaat olivat osittain samoja, mikä lisäsi Sisilian vaikutusmahdollisuuksia. Erityisesti Lauro.it SpA ja Isolemar S.r.l. olivat vähemmistöosakkaita sekä Mediterraneassa että CdI:ssä. |
| --- | --- |

(260)

SNS katsoi ensinnäkin, että Sisilian epäsuoraa omistusosuutta CdI:ssä ei voida pitää vähemmistöomistuksena, jolla ei ole mitään vaikutusta yrityksen hallinnointiin. Sisilia olisi itse asiassa puuttunut kaikkiin CdI:n strategisiin päätöksiin. Kantelun tekijä huomautti erityisesti, että Vincenzo Emanuele oli samanaikaisesti Sisilian kirjanpitäjä sekä Mediterranean valvontaelimen johtaja ja että hän oli näin ollen asemassa, jossa hän kykeni vaikuttamaan CdI:n päätöksiin. Italian siviililain 2409 g §:n mukaan valvontaelimellä on valvontatehtäviä. Sillä on muun muassa seuraavat vastuutehtävät: hallituksen nimittäminen ja kumoaminen, taseen hyväksyminen, Collegio Sindacalelle Italian siviililain 2403 §:n mukaan osoitettujen tehtävien toteuttaminen, vahingonkorvauskanteiden nostaminen hallituksen jäseniä vastaan sekä vuotuisten ajantasaisten tietojen esittäminen kirjallisesti osakkaille. Lisäksi Mediaterranean yhtiöjärjestyksessä osoitetaan sen valvontaelimelle lisävaltuus, joka koskee strategisista toimista sekä hallituksen laatimista rahoitus- ja liiketoimintasuunnitelmista äänestämistä. SNS huomautti myös, että Mediterraneaa perustettaessa Sisilia nimitti kaksi kolmesta yrityksen hallituksen jäsenestä. Lopuksi SNS totesi, että Mediterranean ja CdI:n vähemmistöosakkaat olivat osittain samoja, mikä lisäsi Sisilian vaikutusmahdollisuuksia. Erityisesti Lauro.it SpA ja Isolemar S.r.l. olivat vähemmistöosakkaita sekä Mediterraneassa että CdI:ssä.

| (261) | Toiseksi SNS huomautti vastatakauksen osalta, että siinä vaiheessa, kun tarjouskilpailun voittajaksi oli valikoitumassa SNS, ja sen jälkeen, kun menettelyn määräaika oli päättynyt, CdI muutti tarjoustaan ehdottamalla aiemmin toimitetun, Commercial Fidin myöntämän takauksen korvaamista Unicreditin takauksella, jolle Sisilia antoi vastatakauksen. Sitten Unicredit myönsi 12 päivänä lokakuuta 2011, viimeisen tarjousten korottamista koskevan pyynnön jälkeen, CdI:lle uuden tukikirjeen, jossa ei mainita vastatakausta. Sisilia vahvisti kuitenkin samana päivänä vastatakauksensa Unicreditille muokkaamalla määriä siten, että ne vastasivat Unicreditin kirjeessä esitettyjä määriä. SNS huomautti myös, että sen lisäksi, että Sisilialla oli epäsuora omistusosuus CdI:ssä, sillä oli myös vähemmistöosuus Unicreditissä (0,62 %) ja läheinen suhde siihen (88). |
| --- | --- |

(261)

Toiseksi SNS huomautti vastatakauksen osalta, että siinä vaiheessa, kun tarjouskilpailun voittajaksi oli valikoitumassa SNS, ja sen jälkeen, kun menettelyn määräaika oli päättynyt, CdI muutti tarjoustaan ehdottamalla aiemmin toimitetun, Commercial Fidin myöntämän takauksen korvaamista Unicreditin takauksella, jolle Sisilia antoi vastatakauksen. Sitten Unicredit myönsi 12 päivänä lokakuuta 2011, viimeisen tarjousten korottamista koskevan pyynnön jälkeen, CdI:lle uuden tukikirjeen, jossa ei mainita vastatakausta. Sisilia vahvisti kuitenkin samana päivänä vastatakauksensa Unicreditille muokkaamalla määriä siten, että ne vastasivat Unicreditin kirjeessä esitettyjä määriä. SNS huomautti myös, että sen lisäksi, että Sisilialla oli epäsuora omistusosuus CdI:ssä, sillä oli myös vähemmistöosuus Unicreditissä (0,62 %) ja läheinen suhde siihen (88).

88

| (262) | SNS katsoo, että erityishallinto olisi luovuttanut Siremar-liiketoimintayksikön SNS:lle, jos Unicredit ei olisi myöntänyt takausta CdI:lle. Tätä taustaa vasten SNS väitti, että valtiontukea koskevan oikeuskäytännön ja takaustiedonannon perusteella vastatakaus vastasi valtiontukitoimenpiteen määritelmää, koska se antoi valikoivan taloudellisen edun CdI:lle mahdollistamalla sen, että CdI voitti Siremar-liiketoimintayksikköä koskevan tarjouskilpailun, käyttämällä valtion varoja sekä vääristämällä kilpailua ja kauppaa. SNS katsoikin, että toimenpiteeseen saattoi liittyä myös tukea Unicreditille, koska myös sen CdI:n hyväksi myöntämän takauksen riskiprofiili madaltuisi. |
| --- | --- |

(262)

SNS katsoo, että erityishallinto olisi luovuttanut Siremar-liiketoimintayksikön SNS:lle, jos Unicredit ei olisi myöntänyt takausta CdI:lle. Tätä taustaa vasten SNS väitti, että valtiontukea koskevan oikeuskäytännön ja takaustiedonannon perusteella vastatakaus vastasi valtiontukitoimenpiteen määritelmää, koska se antoi valikoivan taloudellisen edun CdI:lle mahdollistamalla sen, että CdI voitti Siremar-liiketoimintayksikköä koskevan tarjouskilpailun, käyttämällä valtion varoja sekä vääristämällä kilpailua ja kauppaa. SNS katsoikin, että toimenpiteeseen saattoi liittyä myös tukea Unicreditille, koska myös sen CdI:n hyväksi myöntämän takauksen riskiprofiili madaltuisi.

| (263) | Kolmanneksi SNS kuvaili CdI:n pääoman korotusta sekä CdI:n ja Mediterranean osakkeenomistusrakenteessa ajan mittaan tapahtuneita muutoksia. SNS totesi ensin, että kahdessa vaiheessa toteutetun pääoman korotuksen (1 miljoonasta eurosta 21 480 263 miljoonaan euroon) jälkeen Mediterranea omisti edelleen enemmistön CdI:n osakkeista. SNS totesi myös, että pääoman korotuksen kahden vaiheen aikana Sisilia oli CdI:n enemmistöosakas, vaikka sen osuus pienenisi myöhemmin 43,02 prosenttiin. SNS katsoo, että pääoman korotuksen toteuttamisesta ja vastatakauksen myöntämisestä tehdyt päätökset olisivat olleet yhteydessä toisiinsa ja että kumpikaan niistä ei olisi ollut viime kädessä voittoa tavoittelevia. Mikään yksityinen sijoittaja ei olisi sitoutunut pääoman korotukseen ja myöntänyt samaan aikaan tällaista vastatakausta, kun otetaan huomioon asiaan liittyvät summat ja molempien toimenpiteiden ajoitus. Lopuksi SNS huomautti, että CdI:n pääoman korotukseen osallistuneilla yksityisillä kumppaneilla oli paljon pienempiä osuuksia kuin Sisilialla (noin puolet) ja että ne eivät olisi missään tapauksessa osallistuneet pääoman korotukseen, jollei Sisilia olisi tarjonnut suurinta osaa varoista käyttämällä julkisia varoja. Siksi SNS esitti, että CdI:n pääoman korotus täytti myös kaikki valtiontueksi katsomisen edellytykset. |
| --- | --- |

(263)

Kolmanneksi SNS kuvaili CdI:n pääoman korotusta sekä CdI:n ja Mediterranean osakkeenomistusrakenteessa ajan mittaan tapahtuneita muutoksia. SNS totesi ensin, että kahdessa vaiheessa toteutetun pääoman korotuksen (1 miljoonasta eurosta 21 480 263 miljoonaan euroon) jälkeen Mediterranea omisti edelleen enemmistön CdI:n osakkeista. SNS totesi myös, että pääoman korotuksen kahden vaiheen aikana Sisilia oli CdI:n enemmistöosakas, vaikka sen osuus pienenisi myöhemmin 43,02 prosenttiin. SNS katsoo, että pääoman korotuksen toteuttamisesta ja vastatakauksen myöntämisestä tehdyt päätökset olisivat olleet yhteydessä toisiinsa ja että kumpikaan niistä ei olisi ollut viime kädessä voittoa tavoittelevia. Mikään yksityinen sijoittaja ei olisi sitoutunut pääoman korotukseen ja myöntänyt samaan aikaan tällaista vastatakausta, kun otetaan huomioon asiaan liittyvät summat ja molempien toimenpiteiden ajoitus. Lopuksi SNS huomautti, että CdI:n pääoman korotukseen osallistuneilla yksityisillä kumppaneilla oli paljon pienempiä osuuksia kuin Sisilialla (noin puolet) ja että ne eivät olisi missään tapauksessa osallistuneet pääoman korotukseen, jollei Sisilia olisi tarjonnut suurinta osaa varoista käyttämällä julkisia varoja. Siksi SNS esitti, että CdI:n pääoman korotus täytti myös kaikki valtiontueksi katsomisen edellytykset.

| (264) | Lopuksi SNS kuvaili CdI:n ongelmia uuden sopimuksen toteuttamisessa, kuten merkittäviä viivästyksiä, peruutuksia ja hinnannousuja, jotka vaikuttivat loppukäyttäjiin, ja pyysi komissiota saattamaan päätökseen tutkinnan vain vastatakauksesta ja pääoman korotuksesta. |
| --- | --- |

(264)

Lopuksi SNS kuvaili CdI:n ongelmia uuden sopimuksen toteuttamisessa, kuten merkittäviä viivästyksiä, peruutuksia ja hinnannousuja, jotka vaikuttivat loppukäyttäjiin, ja pyysi komissiota saattamaan päätökseen tutkinnan vain vastatakauksesta ja pääoman korotuksesta.

5.2.3   Kolmas huomautus

Kolmas huomautus

| (265) | Heinäkuun 31 päivänä 2019 lähetetyssä kolmannessa huomautuksessa SNS esitti alustavia huomioita pienistä saarista, joille liikennöidään uuden sopimuksen mukaisesti. Sisilialla on 14 pientä saarta, joista kullakin on oma väestönsä ja meriyhteyksiin liittyvät tarpeensa. Ne tarvitsevat säännöllisiä ja tiheitä meriliikenneyhteyksiä mantereelle myös olennaisten hyödykkeiden, kuten elintarvikkeiden, veden, polttoaineen ja postin, toimittamista varten. Monilla näistä saarista ei ole sairaaloita eikä ylemmän perusasteen kouluja, joten potilaat ja oppilaat tarvitsevat luotettavia ja kohtuuhintaisia yhteyksiä koulutus- ja terveydenhuoltotarpeidensa täyttämiseksi (89). SNS totesi myös, että kaikki näitä saaria koskevat evakuointisuunnitelmat, jotka liittyvät luonnon katastrofeihin tai pelastuspalvelutarkoituksiin, ovat riippuvaisia uuden sopimuksen mukaisesti tuotetuista meriliikenneyhteyksistä. |
| --- | --- |

(265)

Heinäkuun 31 päivänä 2019 lähetetyssä kolmannessa huomautuksessa SNS esitti alustavia huomioita pienistä saarista, joille liikennöidään uuden sopimuksen mukaisesti. Sisilialla on 14 pientä saarta, joista kullakin on oma väestönsä ja meriyhteyksiin liittyvät tarpeensa. Ne tarvitsevat säännöllisiä ja tiheitä meriliikenneyhteyksiä mantereelle myös olennaisten hyödykkeiden, kuten elintarvikkeiden, veden, polttoaineen ja postin, toimittamista varten. Monilla näistä saarista ei ole sairaaloita eikä ylemmän perusasteen kouluja, joten potilaat ja oppilaat tarvitsevat luotettavia ja kohtuuhintaisia yhteyksiä koulutus- ja terveydenhuoltotarpeidensa täyttämiseksi (89). SNS totesi myös, että kaikki näitä saaria koskevat evakuointisuunnitelmat, jotka liittyvät luonnon katastrofeihin tai pelastuspalvelutarkoituksiin, ovat riippuvaisia uuden sopimuksen mukaisesti tuotetuista meriliikenneyhteyksistä.

89

| (266) | SNS totesi seuraavaksi, ettei se pitänyt sille uuden sopimuksen mukaisesti maksettua korvausta valtiontukena, koska korvaus täytti Altmark-kriteerit. SNS vertasi erityisesti tapaustaan Saremarin tuottamiin palveluihin, joita arvioitiin vuoden 2014 päätöksessä, ja toi esiin muun muassa seuraavat tekijät, jotka pätevät SNS:ään mutteivät kyseisiin palveluihin:






  a) | Tarkasti määritellyt julkisen palvelun velvoitteet, tarve puuttua aiempaan markkinoiden toimintapuutteeseen (ensimmäinen Altmark-kriteeri). SNS:n tehtäväksi annetut julkisen palvelun velvoitteet on määritelty selkeästi kaikilta ominaisuuksiltaan muun muassa reittien, alustyypin, palvelujen vuorotiheyden, vaatimusten, mukavuuden, turvallisuuden ja enimmäishintojen osalta, ja julkisen palvelun järjestelmä on välttämätön Sisilian ja sen pienten saarten välisissä meriliikenneyhteyksissä esiintyneen aiemman markkinoiden toimintapuutteen torjumiseksi. SNS totesi esimerkiksi, että sen vuotuiset lipputulot ovat hädin tuskin 30 prosenttia uuden sopimuksen nojalla liikennöitävien reittien kustannuksista, mikä viittaa vahvasti siihen, että markkinat eivät voisi tarjota näitä palveluja missään olosuhteissa eivätkä olleet koskaan aiemmin tarjonneet niitä. Ainoat poikkeukset ovat SNAV:n ja Alilauron yhdistetyllä reitillä Napoli – Eolian saaret tuottamat yhteydet, joiden liikennöinnistä ei makseta julkista korvausta. Näitä palveluja tuotetaan kuitenkin vain sesongin aikana ja erityyppisillä aluksilla kuin uudessa sopimuksessa edellytetään, eivätkä ne ulotu Milazzoon (Sisiliassa). Ne on tarkoitettu pääosin matkailijoille, jotka matkustavat muualta Italiasta Eolian saarille ja takaisin sesongin aikana, eikä niitä siksi voida verrata SNS:n tuottamiin palveluihin. |
| --- | --- | --- |

(266)

SNS totesi seuraavaksi, ettei se pitänyt sille uuden sopimuksen mukaisesti maksettua korvausta valtiontukena, koska korvaus täytti Altmark-kriteerit. SNS vertasi erityisesti tapaustaan Saremarin tuottamiin palveluihin, joita arvioitiin vuoden 2014 päätöksessä, ja toi esiin muun muassa seuraavat tekijät, jotka pätevät SNS:ään mutteivät kyseisiin palveluihin:

a)

Tarkasti määritellyt julkisen palvelun velvoitteet, tarve puuttua aiempaan markkinoiden toimintapuutteeseen (ensimmäinen Altmark-kriteeri). SNS:n tehtäväksi annetut julkisen palvelun velvoitteet on määritelty selkeästi kaikilta ominaisuuksiltaan muun muassa reittien, alustyypin, palvelujen vuorotiheyden, vaatimusten, mukavuuden, turvallisuuden ja enimmäishintojen osalta, ja julkisen palvelun järjestelmä on välttämätön Sisilian ja sen pienten saarten välisissä meriliikenneyhteyksissä esiintyneen aiemman markkinoiden toimintapuutteen torjumiseksi. SNS totesi esimerkiksi, että sen vuotuiset lipputulot ovat hädin tuskin 30 prosenttia uuden sopimuksen nojalla liikennöitävien reittien kustannuksista, mikä viittaa vahvasti siihen, että markkinat eivät voisi tarjota näitä palveluja missään olosuhteissa eivätkä olleet koskaan aiemmin tarjonneet niitä. Ainoat poikkeukset ovat SNAV:n ja Alilauron yhdistetyllä reitillä Napoli – Eolian saaret tuottamat yhteydet, joiden liikennöinnistä ei makseta julkista korvausta. Näitä palveluja tuotetaan kuitenkin vain sesongin aikana ja erityyppisillä aluksilla kuin uudessa sopimuksessa edellytetään, eivätkä ne ulotu Milazzoon (Sisiliassa). Ne on tarkoitettu pääosin matkailijoille, jotka matkustavat muualta Italiasta Eolian saarille ja takaisin sesongin aikana, eikä niitä siksi voida verrata SNS:n tuottamiin palveluihin.

| b) | Korvausmekanismi on määritetty selkeästi CIPE:n toimintaohjeessa ja uudessa sopimuksessa (toinen Altmark-kriteeri). Korvaustaso on määritetty selkeästi CIPE:n toimintaohjeen perusteella, ja siinä täsmennetään korvauksen laskentamenetelmä eli huomioon otettavat kustannustekijät ja sijoitetun pääoman tuotto. SNS totesi, että tämä vastasi myös vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksissä ilmaistua komission alustavaa näkemystä. |
| --- | --- |

b)

Korvausmekanismi on määritetty selkeästi CIPE:n toimintaohjeessa ja uudessa sopimuksessa (toinen Altmark-kriteeri). Korvaustaso on määritetty selkeästi CIPE:n toimintaohjeen perusteella, ja siinä täsmennetään korvauksen laskentamenetelmä eli huomioon otettavat kustannustekijät ja sijoitetun pääoman tuotto. SNS totesi, että tämä vastasi myös vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksissä ilmaistua komission alustavaa näkemystä.

| c) | Korvauksen määrä on suhteessa aiheutuneisiin kustannuksiin (mukaan lukien kohtuullinen marginaali – kolmas Altmark-kriteeri). SNS:lle myönnetty korvaus oli välttämätön ja oikeasuhtainen julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi ja kohtuullisen voiton varmistamiseksi. Määritetty 6,5 prosentin riskipreemio on Italiaa koskevan makrotaloudellisen analyysin mukainen ja sitä tarvitaan sen varmistamiseksi, että paitsi katetaan meriliikenteen palvelujen tuottamisesta aiheutuvat kustannukset myös taataan asianmukainen korvaus sijoitetulle pääomalle. SNS totesi, että ilman jälkimmäistä yksikään yksityinen toimija ei ottaisi hoitaakseen uudessa sopimuksessa määriteltyjä julkisen palvelun velvoitteita. |
| --- | --- |

c)

Korvauksen määrä on suhteessa aiheutuneisiin kustannuksiin (mukaan lukien kohtuullinen marginaali – kolmas Altmark-kriteeri). SNS:lle myönnetty korvaus oli välttämätön ja oikeasuhtainen julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi ja kohtuullisen voiton varmistamiseksi. Määritetty 6,5 prosentin riskipreemio on Italiaa koskevan makrotaloudellisen analyysin mukainen ja sitä tarvitaan sen varmistamiseksi, että paitsi katetaan meriliikenteen palvelujen tuottamisesta aiheutuvat kustannukset myös taataan asianmukainen korvaus sijoitetulle pääomalle. SNS totesi, että ilman jälkimmäistä yksikään yksityinen toimija ei ottaisi hoitaakseen uudessa sopimuksessa määriteltyjä julkisen palvelun velvoitteita.

| d) | Liiketoimintayksikön luovuttaminen ja uuden sopimuksen tekeminen hyvin laaditun, avoimen tarjouskilpailumenettelyn jälkeen (neljäs Altmark-kriteeri). SNS totesi, että asiassa oli päätetty noudattaa tarjouskilpailumenettelyä, joka mahdollisti sellaisen tarjoajan valitsemisen, joka kykeni tuottamaan palvelut yhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin. Tarkemmin sanottuna tarjouskilpailun vaatimuksiin kuulunut vaatimus siitä, että kilpailun voittaneen toimijan oli otettava haltuunsa Siremar-liiketoimintayksikkö, oli ainoa mahdollinen keino varmistaa alueellinen jatkuvuus, koska millään tarjouskilpailuun osallistuvista yrityksistä ei ollut ennestään riittäviä aluksia ja miehistöä vaadittujen palvelujen suorittamiseksi. |
| --- | --- |

d)

Liiketoimintayksikön luovuttaminen ja uuden sopimuksen tekeminen hyvin laaditun, avoimen tarjouskilpailumenettelyn jälkeen (neljäs Altmark-kriteeri). SNS totesi, että asiassa oli päätetty noudattaa tarjouskilpailumenettelyä, joka mahdollisti sellaisen tarjoajan valitsemisen, joka kykeni tuottamaan palvelut yhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin. Tarkemmin sanottuna tarjouskilpailun vaatimuksiin kuulunut vaatimus siitä, että kilpailun voittaneen toimijan oli otettava haltuunsa Siremar-liiketoimintayksikkö, oli ainoa mahdollinen keino varmistaa alueellinen jatkuvuus, koska millään tarjouskilpailuun osallistuvista yrityksistä ei ollut ennestään riittäviä aluksia ja miehistöä vaadittujen palvelujen suorittamiseksi.

| (267) | Lisäksi ja toissijaisena perusteluna SNS totesi, että uuden sopimuksen mukainen korvaus oli myös yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyssä päätöksessä vahvistettujen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevien edellytysten mukainen. SNS:n täytettävät julkisen palvelun velvoitteet on asetettu ja määritelty selkeästi niiden kaikkien ominaisuuksien osalta. Lisäksi SNS:n kanssa tehdyssä sopimuksessa






  a) | määritetään julkisen palvelun velvoitteiden sisältö ja kesto; |
| --- | --- | --- |

(267)

Lisäksi ja toissijaisena perusteluna SNS totesi, että uuden sopimuksen mukainen korvaus oli myös yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyssä päätöksessä vahvistettujen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevien edellytysten mukainen. SNS:n täytettävät julkisen palvelun velvoitteet on asetettu ja määritelty selkeästi niiden kaikkien ominaisuuksien osalta. Lisäksi SNS:n kanssa tehdyssä sopimuksessa

a)

määritetään julkisen palvelun velvoitteiden sisältö ja kesto;

| b) | määritetään kyseessä oleva yritys ja alue; |
| --- | --- |

b)

määritetään kyseessä oleva yritys ja alue;

| c) | annetaan kuvaus korvausmekanismista ja korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävistä parametreista; |
| --- | --- |

c)

annetaan kuvaus korvausmekanismista ja korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävistä parametreista;

| d) | esitetään järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja perimiseksi takaisin. |
| --- | --- |

d)

esitetään järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja perimiseksi takaisin.

5.3   Pan Medin huomautukset

Pan Medin huomautukset

| (268) | Pan Med lähetti 29 päivänä helmikuuta 2012 vastauksen vuoden 2011 päätökseen. Vastauksessaan se totesi olevansa samaa mieltä tietyistä päätöksen kohdista, jotka koskivat komission alustavaa arviota tuen olemassaolosta yksityistämisessä, kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta ja vuoden 2010 laissa säädetyistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(268)

Pan Med lähetti 29 päivänä helmikuuta 2012 vastauksen vuoden 2011 päätökseen. Vastauksessaan se totesi olevansa samaa mieltä tietyistä päätöksen kohdista, jotka koskivat komission alustavaa arviota tuen olemassaolosta yksityistämisessä, kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta ja vuoden 2010 laissa säädetyistä toimenpiteistä.

| (269) | Huhtikuun 19 päivänä 2013 lähetetyssä vastauksessaan vuoden 2012 päätökseen Pan Med totesi, että sillä oli aikomus aloittaa liikennöinti tietyillä uusilla reiteillä, mutta entisen Tirrenia-konsernin yrityksille ja niiden ostajille myönnetty sisämarkkinoille soveltumaton tuki haittasi kilpailua. Seuraavissa kappaleissa esitetään yhteenveto Siremariin liittyvistä Pan Medin huomautuksista. |
| --- | --- |

(269)

Huhtikuun 19 päivänä 2013 lähetetyssä vastauksessaan vuoden 2012 päätökseen Pan Med totesi, että sillä oli aikomus aloittaa liikennöinti tietyillä uusilla reiteillä, mutta entisen Tirrenia-konsernin yrityksille ja niiden ostajille myönnetty sisämarkkinoille soveltumaton tuki haittasi kilpailua. Seuraavissa kappaleissa esitetään yhteenveto Siremariin liittyvistä Pan Medin huomautuksista.

| (270) | Tirrenialle ja Siremarille myönnetyn pelastamistuen osalta Pan Med väitti, että kyseiset kaksi yritystä saivat laitonta ja sääntöjenvastaista pelastamistukea 28 päivästä elokuuta 2011 alkaen – vaikka kyseisen tuen piti päättyä tuona päivänä – siihen saakka, kun tuki maksettiin takaisin noin vuosi ja kaksi kuukautta myöhemmin. Pan Med katsoi erityisesti, ettei pelastamistuki ollut pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaista eikä se myöskään ollut osa kattavaa rakenneuudistussuunnitelmaa. Pan Medin mukaan Tirrenialle ja Siremarille on näin ollen maksettu toimintatukea. |
| --- | --- |

(270)

Tirrenialle ja Siremarille myönnetyn pelastamistuen osalta Pan Med väitti, että kyseiset kaksi yritystä saivat laitonta ja sääntöjenvastaista pelastamistukea 28 päivästä elokuuta 2011 alkaen – vaikka kyseisen tuen piti päättyä tuona päivänä – siihen saakka, kun tuki maksettiin takaisin noin vuosi ja kaksi kuukautta myöhemmin. Pan Med katsoi erityisesti, ettei pelastamistuki ollut pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaista eikä se myöskään ollut osa kattavaa rakenneuudistussuunnitelmaa. Pan Medin mukaan Tirrenialle ja Siremarille on näin ollen maksettu toimintatukea.

| (271) | Pan Med esitti uusien sopimusten osalta huomautuksia CIN:n ja CdI:n suorittaman yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun varsinaisesta luonteesta. Se keskittyi perusteluissaan CIN:n liikennöimiin reitteihin (eli Sisilian ja mantereen välisiin yhteyksiin, eikä CdI:n liikennöimiin Sisilian ja pienten saarten välisiin yhteyksiin). Pan Med katsoi, että näille toimijoille myönnetty julkinen korvaus ei ollut perusteltavissa paikallisten yhteisöjen liikkuvuustarpeiden eikä taloudellista kehitystä koskevien perusteiden kannalta. Pan Med huomautti, että alueellisen jatkuvuuden varmistamista koskevaa tavoitetta ei pitäisi toteuttaa sellaisten mielivaltaisesti valittujen yhdistettyjen reittien avulla, jotka eivät näyttäneet vastaavan yleistä etua ja jotka oli määritelty lähes 25 vuotta aiemmin. Lisäksi Pan Med väitti, ettei kolmas Altmark-kriteeri täyty, koska julkisen palvelun hoitamisesta maksettava korvaus antoi toimijoille mahdollisuuden saada enemmän kuin kohtuullista voittoa (90). Pan Med katsoi erityisesti, ettei CIPE:n toimintaohjeessa vahvistettu 6,5 prosentin riskipreemio ollut perusteltu, koska toimijoille ei jäänyt minkäänlaista liiketoimintaan liittyvää riskiä. |
| --- | --- |

(271)

Pan Med esitti uusien sopimusten osalta huomautuksia CIN:n ja CdI:n suorittaman yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun varsinaisesta luonteesta. Se keskittyi perusteluissaan CIN:n liikennöimiin reitteihin (eli Sisilian ja mantereen välisiin yhteyksiin, eikä CdI:n liikennöimiin Sisilian ja pienten saarten välisiin yhteyksiin). Pan Med katsoi, että näille toimijoille myönnetty julkinen korvaus ei ollut perusteltavissa paikallisten yhteisöjen liikkuvuustarpeiden eikä taloudellista kehitystä koskevien perusteiden kannalta. Pan Med huomautti, että alueellisen jatkuvuuden varmistamista koskevaa tavoitetta ei pitäisi toteuttaa sellaisten mielivaltaisesti valittujen yhdistettyjen reittien avulla, jotka eivät näyttäneet vastaavan yleistä etua ja jotka oli määritelty lähes 25 vuotta aiemmin. Lisäksi Pan Med väitti, ettei kolmas Altmark-kriteeri täyty, koska julkisen palvelun hoitamisesta maksettava korvaus antoi toimijoille mahdollisuuden saada enemmän kuin kohtuullista voittoa (90). Pan Med katsoi erityisesti, ettei CIPE:n toimintaohjeessa vahvistettu 6,5 prosentin riskipreemio ollut perusteltu, koska toimijoille ei jäänyt minkäänlaista liiketoimintaan liittyvää riskiä.

90

| (272) | Pan Med kuvaili kirjeessään myös joitakin uusia reittejä, joita se oli päättänyt liikennöidä, sekä harkitsemaansa uutta päivittäistä palvelua reitillä Gaeta–Milazzo. Pan Med piti tätä palvelua kaupallisesti kannattavana. Hanke oli kuitenkin sen mukaan pysähtynyt byrokratian sekä CdI:n ja muiden toimijoiden vastustuksen vuoksi (91). Tämä palvelu kilpailisi CdI:n reitillä Napoli – Eolian saaret – Milazzo liikennöimien lauttapalvelujen kanssa (sekä Tirrenian reitillä Napoli–Palermo liikennöimän palvelun kanssa). Pan Med viittasi myös CdI:n liikennöimien kabotaasireittien kilpailutilanteeseen ja muistutti, että komissio oli jo todennut, että kilpailevat toimijat tarjosivat vertailukelpoisia yhdistelmäpalveluja ainakin seuraavilla reiteillä: Milazzo – Eolian saaret – Napoli, Trapani–Pantelleria sekä Palermo–Ustica. Pan Medin mukaan tämä osoittaa, että markkinat pystyvät tosiasiassa täyttämään CdI:n tehtäväksi mielivaltaisesti annetut julkisen palvelun velvoitteet. |
| --- | --- |

(272)

Pan Med kuvaili kirjeessään myös joitakin uusia reittejä, joita se oli päättänyt liikennöidä, sekä harkitsemaansa uutta päivittäistä palvelua reitillä Gaeta–Milazzo. Pan Med piti tätä palvelua kaupallisesti kannattavana. Hanke oli kuitenkin sen mukaan pysähtynyt byrokratian sekä CdI:n ja muiden toimijoiden vastustuksen vuoksi (91). Tämä palvelu kilpailisi CdI:n reitillä Napoli – Eolian saaret – Milazzo liikennöimien lauttapalvelujen kanssa (sekä Tirrenian reitillä Napoli–Palermo liikennöimän palvelun kanssa). Pan Med viittasi myös CdI:n liikennöimien kabotaasireittien kilpailutilanteeseen ja muistutti, että komissio oli jo todennut, että kilpailevat toimijat tarjosivat vertailukelpoisia yhdistelmäpalveluja ainakin seuraavilla reiteillä: Milazzo – Eolian saaret – Napoli, Trapani–Pantelleria sekä Palermo–Ustica. Pan Medin mukaan tämä osoittaa, että markkinat pystyvät tosiasiassa täyttämään CdI:n tehtäväksi mielivaltaisesti annetut julkisen palvelun velvoitteet.

91

| (273) | Pan Med totesi, että alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella myönnetty tuki, pelastamistuki sekä uuden sopimuksen perusteella myönnetty tuki ovat sääntöjenvastaisia ja sisämarkkinoille soveltumattomia ja että ne oli perittävä takaisin kyseisiltä tuensaajilta (eli alkuperäisiltä yrityksiltä tai uusilta omistajilta sen mukaan, mikä toimenpide oli kyseessä ja oliko siinä taloudellista jatkuvuutta). |
| --- | --- |

(273)

Pan Med totesi, että alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella myönnetty tuki, pelastamistuki sekä uuden sopimuksen perusteella myönnetty tuki ovat sääntöjenvastaisia ja sisämarkkinoille soveltumattomia ja että ne oli perittävä takaisin kyseisiltä tuensaajilta (eli alkuperäisiltä yrityksiltä tai uusilta omistajilta sen mukaan, mikä toimenpide oli kyseessä ja oliko siinä taloudellista jatkuvuutta).

5.4   Grandi Navi Velocin huomautukset

Grandi Navi Velocin huomautukset

| (274) | Grandi Navi Veloci esitti 1 päivänä maaliskuuta 2012 toimittamassaan vastauksessa vuoden 2011 päätökseen huomautuksia seuraavista seikoista:






  a) | Saremaria koskeva meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 4 artiklan rikkominen; |
| --- | --- | --- |

(274)

Grandi Navi Veloci esitti 1 päivänä maaliskuuta 2012 toimittamassaan vastauksessa vuoden 2011 päätökseen huomautuksia seuraavista seikoista:

a)

Saremaria koskeva meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 4 artiklan rikkominen;

| b) | Saremarille myönnetty vuotuinen korvaus julkisen palvelun velvoitteista; |
| --- | --- |

b)

Saremarille myönnetty vuotuinen korvaus julkisen palvelun velvoitteista;

| c) | Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden yksityistäminen; |
| --- | --- |

c)

Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden yksityistäminen;

| d) | Saremarille myönnetty kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus; |
| --- | --- |

d)

Saremarille myönnetty kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus;

| e) | muut yksityistämisten yhteydessä entisen Tirrenia-konsernin yrityksille myönnetyt tukitoimenpiteet; |
| --- | --- |

e)

muut yksityistämisten yhteydessä entisen Tirrenia-konsernin yrityksille myönnetyt tukitoimenpiteet;

| f) | Saremarille jo myönnetyn tuen sääntöjenvastaisuus ja tarve keskeyttää tuen maksaminen ja periä tuki väliaikaisesti takaisin (92). |
| --- | --- |

f)

Saremarille jo myönnetyn tuen sääntöjenvastaisuus ja tarve keskeyttää tuen maksaminen ja periä tuki väliaikaisesti takaisin (92).

92

Grandi Navi Veloci katsoi, että b ja e alakohdissa luetellut tukitoimenpiteet olivat uutta tukea, joka on sekä sääntöjenvastaista että SEUT-sopimuksen vastaista. Grandi Navi Velocin huomautuksissa keskitytään kuitenkin Saremarin erityistapaukseen, jota ei käsitellä tässä päätöksessä. Seuraavaksi esitetään yhteenveto tämän päätöksen kannalta olennaisista huomautuksista.

| (275) | Grandi Navi Veloci totesi meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen väitetystä rikkomisesta, että kyseisen asetuksen mukaan jäsenvaltiot voivat puuttua asiaan markkinoiden toimintapuutteen yhteydessä tarjotakseen riittävät palvelut myöntämällä avustuksia, jotka liittyvät julkisen palvelun velvoitteisiin jäsenvaltioiden itse määrittämillä reiteillä. Jäsenvaltioiden on kuitenkin rajoitettava toimenpiteensä meriliikenteen kabotaasista annetussa asetuksessa vahvistettuihin olennaisiin vaatimuksiin ja noudatettava reitin liikennöinnistä kiinnostuneiden unionin laivanvarustajien syrjintäkieltoa koskevaa vaatimusta. Koska Italia luovutti reitit entisen Tirrenia-konsernin yrityksille yksinomaisesti järjestämättä avointa tarjouskilpailua, se rikkoi meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 4 artiklan 1 ja 2 kohtaa. Lisäksi Grandi Navi Veloci totesi, että jos näillä reiteillä on samoja palveluja tarjoavia kilpailijoita, Analiria koskevassa oikeuskäytännössä vahvistetut edellytykset eivät täyttyisi (93). |
| --- | --- |

(275)

Grandi Navi Veloci totesi meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen väitetystä rikkomisesta, että kyseisen asetuksen mukaan jäsenvaltiot voivat puuttua asiaan markkinoiden toimintapuutteen yhteydessä tarjotakseen riittävät palvelut myöntämällä avustuksia, jotka liittyvät julkisen palvelun velvoitteisiin jäsenvaltioiden itse määrittämillä reiteillä. Jäsenvaltioiden on kuitenkin rajoitettava toimenpiteensä meriliikenteen kabotaasista annetussa asetuksessa vahvistettuihin olennaisiin vaatimuksiin ja noudatettava reitin liikennöinnistä kiinnostuneiden unionin laivanvarustajien syrjintäkieltoa koskevaa vaatimusta. Koska Italia luovutti reitit entisen Tirrenia-konsernin yrityksille yksinomaisesti järjestämättä avointa tarjouskilpailua, se rikkoi meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 4 artiklan 1 ja 2 kohtaa. Lisäksi Grandi Navi Veloci totesi, että jos näillä reiteillä on samoja palveluja tarjoavia kilpailijoita, Analiria koskevassa oikeuskäytännössä vahvistetut edellytykset eivät täyttyisi (93).

93

| (276) | Grandi Navi Veloci ei kiistänyt kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden osalta komission alustavaa näkemystä, jonka mukaan toimenpide ei ole valtiontukea, koska valtio ei ole menettänyt sen seurauksena varoja. Grandi Navi Veloci kuitenkin väitti, että kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden siirtäminen entisen Tirrenia-konsernin yritysten uusille omistajille asetuksen 135/2009 19 b §:n pykälän 21 momentin nojalla rikkoo myös meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 4 artiklaa. Grandi Navi Veloci mainitsi kaksi vuosina 1995 ja 1997 annettua AGCM:n päätöstä (segnalazioni), jotka koskivat Caremaria ja joiden mukaan kyseinen etuoikeus voi vaikuttaa haitallisesti kilpailuun etenkin siinä tapauksessa, että sen haltijalla on yksinoikeus taloudellisesti arvokkaimpiin tulo- ja lähtöaikoihin. |
| --- | --- |

(276)

Grandi Navi Veloci ei kiistänyt kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden osalta komission alustavaa näkemystä, jonka mukaan toimenpide ei ole valtiontukea, koska valtio ei ole menettänyt sen seurauksena varoja. Grandi Navi Veloci kuitenkin väitti, että kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden siirtäminen entisen Tirrenia-konsernin yritysten uusille omistajille asetuksen 135/2009 19 b §:n pykälän 21 momentin nojalla rikkoo myös meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 4 artiklaa. Grandi Navi Veloci mainitsi kaksi vuosina 1995 ja 1997 annettua AGCM:n päätöstä (segnalazioni), jotka koskivat Caremaria ja joiden mukaan kyseinen etuoikeus voi vaikuttaa haitallisesti kilpailuun etenkin siinä tapauksessa, että sen haltijalla on yksinoikeus taloudellisesti arvokkaimpiin tulo- ja lähtöaikoihin.

| (277) | Grandi Navi Veloci yhtyi Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden yksityistämisen osalta komission vuoden 2011 päätöksessä esittämään alustavaan näkemykseen, jonka mukaan menettelyt eivät olleet riittävän avoimia ja ehdottomia, jotta tuen olemassaolo voitaisiin sulkea pois. Lisäksi Grandi Navi Veloci väitti, että Italian viranomaiset viivyttivät määrättömästi Tirrenia-konsernin yritysten, myös alueellisten yritysten, yksityistämistä huolimatta takuista, jotka oli annettu komissiolle vuosien saatossa ja jotka oli virallistettu vuoden 2001 päätöksessä (johdanto-osan 4 ja 12 kappaleessa) ja vuoden 2004 päätöksessä (johdanto-osan 5 ja 45 kappaleessa). Grandi Navi Veloci väitti, että tulevaa yksityistämistä koskevaa näkymää oli käytetty pelinappulana komission kanssa käydyissä neuvotteluissa, jotta Tirrenia-konsernin yrityksille voitaisiin maksaa julkisen palvelun korvausta vuoden 2008 loppuun asti. |
| --- | --- |

(277)

Grandi Navi Veloci yhtyi Tirrenia- ja Siremar-liiketoimintayksiköiden yksityistämisen osalta komission vuoden 2011 päätöksessä esittämään alustavaan näkemykseen, jonka mukaan menettelyt eivät olleet riittävän avoimia ja ehdottomia, jotta tuen olemassaolo voitaisiin sulkea pois. Lisäksi Grandi Navi Veloci väitti, että Italian viranomaiset viivyttivät määrättömästi Tirrenia-konsernin yritysten, myös alueellisten yritysten, yksityistämistä huolimatta takuista, jotka oli annettu komissiolle vuosien saatossa ja jotka oli virallistettu vuoden 2001 päätöksessä (johdanto-osan 4 ja 12 kappaleessa) ja vuoden 2004 päätöksessä (johdanto-osan 5 ja 45 kappaleessa). Grandi Navi Veloci väitti, että tulevaa yksityistämistä koskevaa näkymää oli käytetty pelinappulana komission kanssa käydyissä neuvotteluissa, jotta Tirrenia-konsernin yrityksille voitaisiin maksaa julkisen palvelun korvausta vuoden 2008 loppuun asti.

5.5   Liparin pormestarin lähettämä kirje

Liparin pormestarin lähettämä kirje

| (278) | Liparin ja muiden Eolian saarten (94) (lukuun ottamatta Salinaa) pormestari toimitti 2 päivänä joulukuuta 2019 kirjeen sen määräajan jälkeen, joka asianomaisille kolmansille osapuolille oli asetettu vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksiä koskevien näkemysten ilmaisemiseksi. |
| --- | --- |

(278)

Liparin ja muiden Eolian saarten (94) (lukuun ottamatta Salinaa) pormestari toimitti 2 päivänä joulukuuta 2019 kirjeen sen määräajan jälkeen, joka asianomaisille kolmansille osapuolille oli asetettu vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksiä koskevien näkemysten ilmaisemiseksi.

94

| (279) | Kirjeessä pormestari korosti meriliikennealan merkitystä Eolian saarilla asuvien ihmisten arjen kannalta. Pormestari korosti erityisesti, että kyseiset saaret ovat paljon pienempiä kuin Sardinia tai Sisilia ja että tästä syystä kabotaasireitit ovat ratkaisevan tärkeitä. Pormestari totesi, että nämä saaret – erityisesti pienimmät saaret – tarvitsevat näitä yhteyksiä perustason elintarvike- ja lääketoimituksia varten. Jos luotettavia ja tiheitä yhteyksiä ei olisi, näitä saaria uhkaisi laajamittainen poismuutto ja niistä tulisi lopulta asumattomia. Lisäksi pormestari korosti, että matkailu on näille saarille keskeinen taloudellisen toiminnan muoto ja että tehokkaat ja toimivat liikenneyhteydet ovat ratkaisevan tärkeitä matkailun kannalta varsinkin sesongin aikana. Tässä yhteydessä pormestari totesi, että käyttäjien kysyntä näille liikennepalveluille on suhteellisen pieni mutta vakaa sesongin ulkopuolella, jolloin se koostuu lähinnä työmatkaliikenteestä ja saarten asukkaista, kun taas kysyntä on suurempi sesongin aikana, jolloin se koostuu lähinnä matkailijoista. Tämän vuoksi Eolian saarille liikennöitävät yhteydet tarvitsevat valtiontukea ja tuen lakkauttaminen olisi tuhoisaa näillä saarilla asuvien ihmisten perusoikeuksien ja -tarpeiden kannalta. |
| --- | --- |

(279)

Kirjeessä pormestari korosti meriliikennealan merkitystä Eolian saarilla asuvien ihmisten arjen kannalta. Pormestari korosti erityisesti, että kyseiset saaret ovat paljon pienempiä kuin Sardinia tai Sisilia ja että tästä syystä kabotaasireitit ovat ratkaisevan tärkeitä. Pormestari totesi, että nämä saaret – erityisesti pienimmät saaret – tarvitsevat näitä yhteyksiä perustason elintarvike- ja lääketoimituksia varten. Jos luotettavia ja tiheitä yhteyksiä ei olisi, näitä saaria uhkaisi laajamittainen poismuutto ja niistä tulisi lopulta asumattomia. Lisäksi pormestari korosti, että matkailu on näille saarille keskeinen taloudellisen toiminnan muoto ja että tehokkaat ja toimivat liikenneyhteydet ovat ratkaisevan tärkeitä matkailun kannalta varsinkin sesongin aikana. Tässä yhteydessä pormestari totesi, että käyttäjien kysyntä näille liikennepalveluille on suhteellisen pieni mutta vakaa sesongin ulkopuolella, jolloin se koostuu lähinnä työmatkaliikenteestä ja saarten asukkaista, kun taas kysyntä on suurempi sesongin aikana, jolloin se koostuu lähinnä matkailijoista. Tämän vuoksi Eolian saarille liikennöitävät yhteydet tarvitsevat valtiontukea ja tuen lakkauttaminen olisi tuhoisaa näillä saarilla asuvien ihmisten perusoikeuksien ja -tarpeiden kannalta.

6.   COMPAGNIA DELLE ISOLEN HUOMAUTUKSET

COMPAGNIA DELLE ISOLEN HUOMAUTUKSET

| (280) | Compagnia delle Isole, jäljempänä ’CdI’, osallistui 23 päivänä lokakuuta 2014 komission ja Italian viranomaisten kanssa käytyyn kokoukseen. Yritys toimitti myös kolme huomautuskokonaisuutta, joista yhtäkään ei toimitettu siihen määräaikaan mennessä, joka asianomaisille kolmansille osapuolille oli asetettu vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksiä koskevien näkemysten ilmaisemiseksi. CdI ei myöskään toimittanut näitä huomautuksia täyttämällä neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (95) 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua pakollista lomaketta. Komissio esittää tästä huolimatta yhteenvedon näistä huomautuksista seuraavissa jaksoissa ja on ottanut ne huomioon arvioinnissaan. |
| --- | --- |

(280)

Compagnia delle Isole, jäljempänä ’CdI’, osallistui 23 päivänä lokakuuta 2014 komission ja Italian viranomaisten kanssa käytyyn kokoukseen. Yritys toimitti myös kolme huomautuskokonaisuutta, joista yhtäkään ei toimitettu siihen määräaikaan mennessä, joka asianomaisille kolmansille osapuolille oli asetettu vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksiä koskevien näkemysten ilmaisemiseksi. CdI ei myöskään toimittanut näitä huomautuksia täyttämällä neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (95) 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua pakollista lomaketta. Komissio esittää tästä huolimatta yhteenvedon näistä huomautuksista seuraavissa jaksoissa ja on ottanut ne huomioon arvioinnissaan.

95

6.1   Ensimmäinen huomautus

Ensimmäinen huomautus

| (281) | Ensimmäisessä, 8 päivänä elokuuta 2013 päivätyssä komission pyynnöstä lähetetyssä kirjeessään CdI toimitti yksityiskohtaiset tiedot reiteistä, joita CdI liikennöi 1 päivän elokuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisenä aikana. Toimitetut tiedot sisälsivät muun muassa luettelon liikennöidyistä reiteistä ja seuraavat reittejä koskevat tiedot:






  1) | reitin liikennöintikausi (96); |
| --- | --- | --- |

(281)

Ensimmäisessä, 8 päivänä elokuuta 2013 päivätyssä komission pyynnöstä lähetetyssä kirjeessään CdI toimitti yksityiskohtaiset tiedot reiteistä, joita CdI liikennöi 1 päivän elokuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisenä aikana. Toimitetut tiedot sisälsivät muun muassa luettelon liikennöidyistä reiteistä ja seuraavat reittejä koskevat tiedot:

1)

reitin liikennöintikausi (96);

96

| 2) | käytettyjen alusten vetoisuus; |
| --- | --- |

2)

käytettyjen alusten vetoisuus;

| 3) | matkojen kokonaismäärä; |
| --- | --- |

3)

matkojen kokonaismäärä;

| 4) | keskimääräinen matkustaja- ja automäärä matkaa kohden; |
| --- | --- |

4)

keskimääräinen matkustaja- ja automäärä matkaa kohden;

| 5) | keskimääräinen rahtimäärä (juoksumetriä) matkaa kohden; |
| --- | --- |

5)

keskimääräinen rahtimäärä (juoksumetriä) matkaa kohden;

| 6) | keskimääräiset kokonaistulot matkaa kohden (euroina); |
| --- | --- |

6)

keskimääräiset kokonaistulot matkaa kohden (euroina);

| 7) | keskimääräiset henkilöstömäärät (97) ja -kustannukset (euroina) matkaa kohden. |
| --- | --- |

7)

keskimääräiset henkilöstömäärät (97) ja -kustannukset (euroina) matkaa kohden.

97

| (282) | Lisäksi CdI totesi, että se oli ostanut Siremar-liiketoimintayksikön riippumattoman asiantuntijan tekemän arvioinnin jälkeen ja että sillä ei ollut taloudellista jatkuvuutta erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin kanssa. |
| --- | --- |

(282)

Lisäksi CdI totesi, että se oli ostanut Siremar-liiketoimintayksikön riippumattoman asiantuntijan tekemän arvioinnin jälkeen ja että sillä ei ollut taloudellista jatkuvuutta erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin kanssa.

6.2   Toinen huomautus

Toinen huomautus

| (283) | Toisessa, 23 ja 30 päivänä lokakuuta 2014 lähetetyssä huomautuskokonaisuudessaan CdI toimitti huomautuksia vastatakauksesta. |
| --- | --- |

(283)

Toisessa, 23 ja 30 päivänä lokakuuta 2014 lähetetyssä huomautuskokonaisuudessaan CdI toimitti huomautuksia vastatakauksesta.

| (284) | Se totesi ensinnäkin, että Sisilia oli päättänyt perustaa Mediterranean seuraavien selkeiden poliittisten ja taloudellisten tavoitteiden perusteella: pienten saarten yhteisöjen tukeminen tarjoamalla ”sisäisiä” merikabotaasipalveluja ja tarvittavan pääoman tarjoaminen pätevää ja tarkkaan määriteltyä näiden palvelujen tuottamiseen osallistumista varten. Tässä yhteydessä CdI teki liiketoiminnan tavoitteensa toteutumiseksi Siremarista useita ostotarjouksia, joista viimeisimmät tehtiin 9 päivänä kesäkuuta, 18 päivänä heinäkuuta ja 13 päivänä lokakuuta 2011. |
| --- | --- |

(284)

Se totesi ensinnäkin, että Sisilia oli päättänyt perustaa Mediterranean seuraavien selkeiden poliittisten ja taloudellisten tavoitteiden perusteella: pienten saarten yhteisöjen tukeminen tarjoamalla ”sisäisiä” merikabotaasipalveluja ja tarvittavan pääoman tarjoaminen pätevää ja tarkkaan määriteltyä näiden palvelujen tuottamiseen osallistumista varten. Tässä yhteydessä CdI teki liiketoiminnan tavoitteensa toteutumiseksi Siremarista useita ostotarjouksia, joista viimeisimmät tehtiin 9 päivänä kesäkuuta, 18 päivänä heinäkuuta ja 13 päivänä lokakuuta 2011.

| (285) | Toiseksi CdI väitti, että liiketoimintayksikön luovutus oli oikeutettu, ja toimitti asiakirjoja tarjouskilpailumenettelystä ja siihen liittyvistä kansallisista riita-asioista. CdI väitti, että erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar ja taloudellisen kehityksen ministeriö olivat tietoisia vastatakauksen olemassaolosta ja että ne toteuttivat siitä huolimatta Siremar-liiketoimintayksikön luovutuksen CdI:lle kokonaiset kymmenen kuukautta voittajan valinnan jälkeen. CdI toimitti komission tietoon erityisesti 15 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Rooman tuomioistuimen tuomion, jossa kantajat vapautettiin rikosoikeudellisista syytteistä, koska tuomioistuin oli todennut, että erityishallinto oli tiennyt Sisilian vastatakauksesta, kun se luovutti liiketoimintayksikön CdI:lle. Koska rikosoikeudenkäyntien lopullisissa tuomioissa vahvistettuja tosiseikkoja ei voida riitauttaa asiaan liittyvissä menettelyissä, CdI katsoi tämän osoittavan, että vastatakaus oli täysin sääntöjenmukainen ja että se ei vaikuttanut ratkaisevasti tarjouskilpailun tulokseen (98). |
| --- | --- |

(285)

Toiseksi CdI väitti, että liiketoimintayksikön luovutus oli oikeutettu, ja toimitti asiakirjoja tarjouskilpailumenettelystä ja siihen liittyvistä kansallisista riita-asioista. CdI väitti, että erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar ja taloudellisen kehityksen ministeriö olivat tietoisia vastatakauksen olemassaolosta ja että ne toteuttivat siitä huolimatta Siremar-liiketoimintayksikön luovutuksen CdI:lle kokonaiset kymmenen kuukautta voittajan valinnan jälkeen. CdI toimitti komission tietoon erityisesti 15 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Rooman tuomioistuimen tuomion, jossa kantajat vapautettiin rikosoikeudellisista syytteistä, koska tuomioistuin oli todennut, että erityishallinto oli tiennyt Sisilian vastatakauksesta, kun se luovutti liiketoimintayksikön CdI:lle. Koska rikosoikeudenkäyntien lopullisissa tuomioissa vahvistettuja tosiseikkoja ei voida riitauttaa asiaan liittyvissä menettelyissä, CdI katsoi tämän osoittavan, että vastatakaus oli täysin sääntöjenmukainen ja että se ei vaikuttanut ratkaisevasti tarjouskilpailun tulokseen (98).

98

| (286) | Kolmanneksi CdI totesi, että Sisilia tarjosi vastatakauksen yrityksestä osuuden omistavan sijoittajan ominaisuudessa, ei viranomaisen ominaisuudessa. Koska vastatakaus oli välttämätön Unicreditin takauksen saamiseksi myyntihinnan lykätyille maksuerille, kaikki sen osakkaista, myös yksityiset tahot Lauro.it SpA, Davimar ja Isolemar S.r.l, antoivat vastatakauksen. Ne antoivat vastatakauksen CdI:n ensimmäiselle tarjoukselle jo ennen kuin Sisilia antoi oman vastatakauksensa, koska julkishallinnon päätöksentekomenettelyt kestivät pidempään. Tämän viivästyksen vuoksi CdI joutui turvautumaan ensin Commercial Fidin takaukseen, joka korvattiin myöhemmin Unicreditin tukikirjeellä, johon sisältyi lykkäävä ehto sen varmentamisesta, oliko Sisilian kirjanpitäjällä valtuudet myöntää vastatakaus (ks. johdanto-osan 84 kappale). Tämä ei kuitenkaan ollut merkityksellistä kahdesta syystä: ensinnäkin erityishallintojohtaja ei ottanut sitä huomioon vaan pyysi uusia tarjouksia ja toiseksi muiden osapuolten vastatakaukset olivat täydellisiä. Näin ollen CdI katsoi, että Sisilian vastatakaus oli tavanomainen liiketoimi ja että se ei antanut minkäänlaista etua CdI:lle tai Unicreditille. |
| --- | --- |

(286)

Kolmanneksi CdI totesi, että Sisilia tarjosi vastatakauksen yrityksestä osuuden omistavan sijoittajan ominaisuudessa, ei viranomaisen ominaisuudessa. Koska vastatakaus oli välttämätön Unicreditin takauksen saamiseksi myyntihinnan lykätyille maksuerille, kaikki sen osakkaista, myös yksityiset tahot Lauro.it SpA, Davimar ja Isolemar S.r.l, antoivat vastatakauksen. Ne antoivat vastatakauksen CdI:n ensimmäiselle tarjoukselle jo ennen kuin Sisilia antoi oman vastatakauksensa, koska julkishallinnon päätöksentekomenettelyt kestivät pidempään. Tämän viivästyksen vuoksi CdI joutui turvautumaan ensin Commercial Fidin takaukseen, joka korvattiin myöhemmin Unicreditin tukikirjeellä, johon sisältyi lykkäävä ehto sen varmentamisesta, oliko Sisilian kirjanpitäjällä valtuudet myöntää vastatakaus (ks. johdanto-osan 84 kappale). Tämä ei kuitenkaan ollut merkityksellistä kahdesta syystä: ensinnäkin erityishallintojohtaja ei ottanut sitä huomioon vaan pyysi uusia tarjouksia ja toiseksi muiden osapuolten vastatakaukset olivat täydellisiä. Näin ollen CdI katsoi, että Sisilian vastatakaus oli tavanomainen liiketoimi ja että se ei antanut minkäänlaista etua CdI:lle tai Unicreditille.

6.3   Kolmas huomautus

Kolmas huomautus

| (287) | Kolmannessa, 15 päivänä heinäkuuta 2015 lähetetyssä kirjeessään CdI viittasi ensin Italian viranomaisten toimittamiin perusteluihin liiketoimintayksikön hinnasta, joka täytti yksityistä myyjää koskevan kriteerin, sekä taloudellisen jatkuvuuden puuttumisesta erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välillä. CdI katsoi erityisesti, etteivät päätökset 5172/2012 ja 592/14 muuttaneet tätä päätelmää, koska niissä keskityttiin yksityistämismenettelyn yhteen osaan eli Sisilian vastatakaukseen. Alueellisen hallintotuomioistuimen ja CdS:n päätöksillä ei ollut mitään vaikutusta taloudellisen jatkuvuuden puuttumisen varmistamiseksi käyttöönotettuihin mekanismeihin eli luovutuksen kohteeseen ja uuden sopimuksen mukaisten julkisten palvelujen laajuuteen, sellaisina kuin ne oli määritelty vuoden 2010 laissa, sekä asetuksen 270/1999 56 §:n 3 a momentissa vahvistettuihin työntekijöitä koskeviin säännöksiin. Lisäksi Sisilia oli antanut vastatakauksen, kun taas erityishallinto ja taloudellisen kehityksen ministeriö valvoivat liiketoimintayksikön luovutusta. Näin ollen tällaisen vastatakauksen olemassaolo ei voi asettaa kyseenalaiseksi myyntimenettelyn legitiimiyttä. CdI tiedotti myös komissiolle, että menettelyyn osallistuneet elimet ja sidosryhmät (99) olivat tavanneet 20 päivänä huhtikuuta 2015 päätösten 5172/2012 ja 592/14 asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(287)

Kolmannessa, 15 päivänä heinäkuuta 2015 lähetetyssä kirjeessään CdI viittasi ensin Italian viranomaisten toimittamiin perusteluihin liiketoimintayksikön hinnasta, joka täytti yksityistä myyjää koskevan kriteerin, sekä taloudellisen jatkuvuuden puuttumisesta erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välillä. CdI katsoi erityisesti, etteivät päätökset 5172/2012 ja 592/14 muuttaneet tätä päätelmää, koska niissä keskityttiin yksityistämismenettelyn yhteen osaan eli Sisilian vastatakaukseen. Alueellisen hallintotuomioistuimen ja CdS:n päätöksillä ei ollut mitään vaikutusta taloudellisen jatkuvuuden puuttumisen varmistamiseksi käyttöönotettuihin mekanismeihin eli luovutuksen kohteeseen ja uuden sopimuksen mukaisten julkisten palvelujen laajuuteen, sellaisina kuin ne oli määritelty vuoden 2010 laissa, sekä asetuksen 270/1999 56 §:n 3 a momentissa vahvistettuihin työntekijöitä koskeviin säännöksiin. Lisäksi Sisilia oli antanut vastatakauksen, kun taas erityishallinto ja taloudellisen kehityksen ministeriö valvoivat liiketoimintayksikön luovutusta. Näin ollen tällaisen vastatakauksen olemassaolo ei voi asettaa kyseenalaiseksi myyntimenettelyn legitiimiyttä. CdI tiedotti myös komissiolle, että menettelyyn osallistuneet elimet ja sidosryhmät (99) olivat tavanneet 20 päivänä huhtikuuta 2015 päätösten 5172/2012 ja 592/14 asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.

99

| (288) | Lisäksi CdI katsoi, että menettelyn suojatoimet varmistivat, että Siremar-liiketoimintayksiköstä maksettu hinta oli sen todellinen markkinahinta tuen myöntämisen jälkeen, mikä tarkoitti, että tällaisen tuen arvo oli tosiasiallisesti jo sisällytetty myyntihintaan (100). Tämän tulkinnan mukaan mahdollisesta valtiontuesta saatu etu olisi säilynyt myyjällä, koska sen omaisuuserien markkinahinta oli vastaavasti korkeampi, eikä ostajan tämän vuoksi tarvinnut maksaa kyseistä tukea takaisin. Näin ollen mitään erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille mahdollisesti osoitettua takaisinperintämääräystä ei pitäisi ulottaa Siremar-liiketoimintayksikön ostajaan. |
| --- | --- |

(288)

Lisäksi CdI katsoi, että menettelyn suojatoimet varmistivat, että Siremar-liiketoimintayksiköstä maksettu hinta oli sen todellinen markkinahinta tuen myöntämisen jälkeen, mikä tarkoitti, että tällaisen tuen arvo oli tosiasiallisesti jo sisällytetty myyntihintaan (100). Tämän tulkinnan mukaan mahdollisesta valtiontuesta saatu etu olisi säilynyt myyjällä, koska sen omaisuuserien markkinahinta oli vastaavasti korkeampi, eikä ostajan tämän vuoksi tarvinnut maksaa kyseistä tukea takaisin. Näin ollen mitään erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille mahdollisesti osoitettua takaisinperintämääräystä ei pitäisi ulottaa Siremar-liiketoimintayksikön ostajaan.

100

7.   ASIANOMAISTEN KOMMENTTEJA JA HUOMAUTUKSIA KOSKEVAT ITALIAN HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN KOMMENTTEJA JA HUOMAUTUKSIA KOSKEVAT ITALIAN HUOMAUTUKSET

| (289) | Komissio toimitti Italialle 5 ja 6 jaksossa tiivistetyt kommentit ja huomautukset. Italia toimitti kuitenkin huomautuksia vain SNS:n toiseen huomautukseen (ks. 5.2.2 jakso) 13 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(289)

Komissio toimitti Italialle 5 ja 6 jaksossa tiivistetyt kommentit ja huomautukset. Italia toimitti kuitenkin huomautuksia vain SNS:n toiseen huomautukseen (ks. 5.2.2 jakso) 13 päivänä toukokuuta 2015 päivätyllä kirjeellä.

| (290) | Italia totesi erityisesti, että myyntimenettelyn viimeisessä vaiheessa, joka päättyi 13 päivänä lokakuuta 2011, erityishallintojohtaja kehotti nimenomaisesti tarjoajia olemaan toimittamatta tarjouksia, joille myönnetty takaus rikkoi valtiontukisääntöjä. CdI toimitti tämän perusteella tarjouksensa mukana Unicreditin tukikirjeen, joka ei sisältänyt viittausta Sisilian vastatakaukseen, mutta jossa asetettiin tukikirjeen voimassaololle muita edellytyksiä (101). Näin ollen ministerin hyväksyntä myönnettiin olettaen, että kaikkia menettelyn sääntöjä oli noudatettu. |
| --- | --- |

(290)

Italia totesi erityisesti, että myyntimenettelyn viimeisessä vaiheessa, joka päättyi 13 päivänä lokakuuta 2011, erityishallintojohtaja kehotti nimenomaisesti tarjoajia olemaan toimittamatta tarjouksia, joille myönnetty takaus rikkoi valtiontukisääntöjä. CdI toimitti tämän perusteella tarjouksensa mukana Unicreditin tukikirjeen, joka ei sisältänyt viittausta Sisilian vastatakaukseen, mutta jossa asetettiin tukikirjeen voimassaololle muita edellytyksiä (101). Näin ollen ministerin hyväksyntä myönnettiin olettaen, että kaikkia menettelyn sääntöjä oli noudatettu.

101

| (291) | Italia katsoi myös, että Mediterranean pääoman korotus toteutettiin pari passu -periaatteen mukaisesti CdI:n muiden yksityisten osakkaiden kanssa ja että se ei tästä syystä sisältänyt valtiontukea. Lisäksi Italia muistutti, että Sisilian osakkeet olivat lainsäädännön perusteella erilaiset kuin CdI:n muiden yksityisten osakkaiden osakkeet, mikä rajoitti sen vaikutusmahdollisuuksia yrityksessä. |
| --- | --- |

(291)

Italia katsoi myös, että Mediterranean pääoman korotus toteutettiin pari passu -periaatteen mukaisesti CdI:n muiden yksityisten osakkaiden kanssa ja että se ei tästä syystä sisältänyt valtiontukea. Lisäksi Italia muistutti, että Sisilian osakkeet olivat lainsäädännön perusteella erilaiset kuin CdI:n muiden yksityisten osakkaiden osakkeet, mikä rajoitti sen vaikutusmahdollisuuksia yrityksessä.

pari passu

8.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

8.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen olemassaolo

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen olemassaolo

| (292) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(292)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (293) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Siten kaikkien edellä mainittujen edellytysten on täytyttävä, jotta tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvat toimenpiteet voidaan määritellä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Taloudellisen tuen olisi






  a) | oltava jäsenvaltion myöntämä tai valtion varoista myönnetty, |
| --- | --- | --- |

(293)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Siten kaikkien edellä mainittujen edellytysten on täytyttävä, jotta tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvat toimenpiteet voidaan määritellä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Taloudellisen tuen olisi

a)

oltava jäsenvaltion myöntämä tai valtion varoista myönnetty,

| b) | suosittava jotain yritystä tai tuotannonalaa, |
| --- | --- |

b)

suosittava jotain yritystä tai tuotannonalaa,

| c) | vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua, |
| --- | --- |

c)

vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua,

| d) | vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

d)

vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (294) | Ensinnäkin komissio toteaa, että uutta sopimusta olisi arvioitava yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisen kanssa. Yhteinen arviointi on tarkoituksenmukainen, sillä Italian järjestämän tarjouskilpailun varsinaisena kohteena oli palveluhankintasopimus (eli uusi sopimus), mutta voittajan oli myös ostettava tietyt Siremarin varat (pääasiassa alukset), jotka olivat tarpeen mainitussa palveluhankintasopimuksessa vahvistettujen julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisessa. |
| --- | --- |

(294)

Ensinnäkin komissio toteaa, että uutta sopimusta olisi arvioitava yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisen kanssa. Yhteinen arviointi on tarkoituksenmukainen, sillä Italian järjestämän tarjouskilpailun varsinaisena kohteena oli palveluhankintasopimus (eli uusi sopimus), mutta voittajan oli myös ostettava tietyt Siremarin varat (pääasiassa alukset), jotka olivat tarpeen mainitussa palveluhankintasopimuksessa vahvistettujen julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisessa.

| (295) | Toiseksi komissio totesi, että tämän päätöksen hyväksymishetkellä Italian viranomaiset ja CdI ovat jo peruuttaneet sekä myyntisopimuksen että tekemänsä uuden sopimuksen. Uusi sopimus, joka on sidottu yhteen Siremar-liiketoimintayksikön kanssa, on tämän jälkeen luovutettu SNS:lle. Kuten johdanto-osan 99 ja 100 kappaleessa on kuvattu, uuden sopimuksen ja Siremar-liiketoimintayksikön alkuperäinen luovutus CdI:lle on kokonaan kumottu ja molemmat luovutettiin lopulta SNS:lle 11 päivänä huhtikuuta 2016. Lisäksi uuden sopimuksen tekeminen ja liiketoimintayksikön myynti liittyvät erottamattomasti toisiinsa, joten kumpaakaan toimenpiteistä ei ole mahdollista arvioida erikseen edes rajoitetun ajan osalta. Tätä taustaa vasten ei ole mahdollista tutkia uuden sopimuksen ja sen kanssa yhteensidotun Siremar-liiketoimintayksikön luovuttamista aluksi CdI:lle 1 päivän elokuuta 2012 ja 10 päivän huhtikuuta 2016 väliseksi ajaksi, koska se tarkoittaisi saman menettelyn arvioimista kahdesti (kerran väliaikaista luovuttamista CdI:lle ja kerran lopullista luovuttamista SNS:lle) (102). Siksi tässä päätöksessä arvioidaan ainoastaan uuden sopimuksen ja sen kanssa yhteensidotun Siremar-liiketoimintayksikön luovuttamista erityishallintomenettelyyn asetetulta Siremarilta SNS:lle. Koska 11 päivästä huhtikuuta 2016 alkaen voimassa olleen uuden sopimuksen ehdot ovat olennaisilta osin samat kuin 1 päivän elokuuta 2012 ja 10 päivän huhtikuuta 2016 välisenä aikana sovelletut ehdot ja myös liiketoimintayksikkö oli olennaisilta osin sama, komissio on sisällyttänyt kaikki 1 päivän elokuuta 2012 ja 10 päivän huhtikuuta 2016 välistä ajanjaksoa koskevan muodollisen tutkinnan aikana keräämänsä asiaan liittyvät tiedot arviointiin, joka koskee uuden sopimuksen ja sen kanssa yhteensidotun Siremar-liiketoimintayksikön luovuttamista SNS:lle. |
| --- | --- |

(295)

Toiseksi komissio totesi, että tämän päätöksen hyväksymishetkellä Italian viranomaiset ja CdI ovat jo peruuttaneet sekä myyntisopimuksen että tekemänsä uuden sopimuksen. Uusi sopimus, joka on sidottu yhteen Siremar-liiketoimintayksikön kanssa, on tämän jälkeen luovutettu SNS:lle. Kuten johdanto-osan 99 ja 100 kappaleessa on kuvattu, uuden sopimuksen ja Siremar-liiketoimintayksikön alkuperäinen luovutus CdI:lle on kokonaan kumottu ja molemmat luovutettiin lopulta SNS:lle 11 päivänä huhtikuuta 2016. Lisäksi uuden sopimuksen tekeminen ja liiketoimintayksikön myynti liittyvät erottamattomasti toisiinsa, joten kumpaakaan toimenpiteistä ei ole mahdollista arvioida erikseen edes rajoitetun ajan osalta. Tätä taustaa vasten ei ole mahdollista tutkia uuden sopimuksen ja sen kanssa yhteensidotun Siremar-liiketoimintayksikön luovuttamista aluksi CdI:lle 1 päivän elokuuta 2012 ja 10 päivän huhtikuuta 2016 väliseksi ajaksi, koska se tarkoittaisi saman menettelyn arvioimista kahdesti (kerran väliaikaista luovuttamista CdI:lle ja kerran lopullista luovuttamista SNS:lle) (102). Siksi tässä päätöksessä arvioidaan ainoastaan uuden sopimuksen ja sen kanssa yhteensidotun Siremar-liiketoimintayksikön luovuttamista erityishallintomenettelyyn asetetulta Siremarilta SNS:lle. Koska 11 päivästä huhtikuuta 2016 alkaen voimassa olleen uuden sopimuksen ehdot ovat olennaisilta osin samat kuin 1 päivän elokuuta 2012 ja 10 päivän huhtikuuta 2016 välisenä aikana sovelletut ehdot ja myös liiketoimintayksikkö oli olennaisilta osin sama, komissio on sisällyttänyt kaikki 1 päivän elokuuta 2012 ja 10 päivän huhtikuuta 2016 välistä ajanjaksoa koskevan muodollisen tutkinnan aikana keräämänsä asiaan liittyvät tiedot arviointiin, joka koskee uuden sopimuksen ja sen kanssa yhteensidotun Siremar-liiketoimintayksikön luovuttamista SNS:lle.

102

| (296) | Lisäksi komissio toteaa, että kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus, jota sovelletaan vain julkisen palvelun reiteillä, liittyy erottamattomasti Siremarin ja sen ostajan SNS:n toimintaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamiseksi. Näin ollen tätä toimenpidettä arvioidaan yhdessä kyseisille yrityksille myönnetyn julkisen palvelun korvauksen kanssa (ks. 8.1.1, 8.1.3 ja 8.3.1 jakso). |
| --- | --- |

(296)

Lisäksi komissio toteaa, että kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus, jota sovelletaan vain julkisen palvelun reiteillä, liittyy erottamattomasti Siremarin ja sen ostajan SNS:n toimintaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamiseksi. Näin ollen tätä toimenpidettä arvioidaan yhdessä kyseisille yrityksille myönnetyn julkisen palvelun korvauksen kanssa (ks. 8.1.1, 8.1.3 ja 8.3.1 jakso).

8.1.1   Siremarin ja Italian välisen alkuperäisen sopimuksen jatkaminen

Siremarin ja Italian välisen alkuperäisen sopimuksen jatkaminen

8.1.1.1   Valtion varat

Valtion varat

| (297) | Jotta toimenpidettä voidaan pitää valtiontukena, sen on oltava valtion toteuttama ja suoraan tai välillisesti peräisin valtion varoista. |
| --- | --- |

(297)

Jotta toimenpidettä voidaan pitää valtiontukena, sen on oltava valtion toteuttama ja suoraan tai välillisesti peräisin valtion varoista.

| (298) | Italian valtio antoi Siremarin tehtäväksi alkuperäisessä sopimuksessa (jota jatkettiin myöhemmin) yksilöityjen merireittien liikennöinnin. Alkuperäinen sopimus tehtiin valtion kanssa, ja Siremarille sen nojalla myönnetyn julkisen palvelun korvauksen maksoi valtio omasta talousarviostaan. Näin ollen Siremarille maksettu julkisen palvelun korvaus katsotaan valtion toteuttamaksi toimenpiteeksi, joka on peräisin valtion varoista. |
| --- | --- |

(298)

Italian valtio antoi Siremarin tehtäväksi alkuperäisessä sopimuksessa (jota jatkettiin myöhemmin) yksilöityjen merireittien liikennöinnin. Alkuperäinen sopimus tehtiin valtion kanssa, ja Siremarille sen nojalla myönnetyn julkisen palvelun korvauksen maksoi valtio omasta talousarviostaan. Näin ollen Siremarille maksettu julkisen palvelun korvaus katsotaan valtion toteuttamaksi toimenpiteeksi, joka on peräisin valtion varoista.

| (299) | Komissio panee merkille, että Italian mukaan kaikki lauttaliikenteen harjoittajat maksavat asianomaisille satamaviranomaisille vakiomaksuja kiinnityspaikasta ja että Siremar ei maksanut eikä maksa mitään lisämaksua kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta. Komissio katsoo kuitenkin, että Italia olisi periaatteessa voinut periä lisämaksua kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta, joten valtio on menettänyt varoja, koska se ei tehnyt niin. Koska kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus myönnetään lailla, se on valtion toteuttama toimenpide (ks. johdanto-osan 131 kappale). |
| --- | --- |

(299)

Komissio panee merkille, että Italian mukaan kaikki lauttaliikenteen harjoittajat maksavat asianomaisille satamaviranomaisille vakiomaksuja kiinnityspaikasta ja että Siremar ei maksanut eikä maksa mitään lisämaksua kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta. Komissio katsoo kuitenkin, että Italia olisi periaatteessa voinut periä lisämaksua kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta, joten valtio on menettänyt varoja, koska se ei tehnyt niin. Koska kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus myönnetään lailla, se on valtion toteuttama toimenpide (ks. johdanto-osan 131 kappale).

8.1.1.2   Valikoivuus

Valikoivuus

| (300) | Jotta toimenpide voidaan katsoa valtiontueksi, sen on oltava valikoiva. Julkisen palvelun korvaus kyseisten meriliikenteen palvelujen tuottamisesta on myönnetty vain Siremarille, joten se on valikoiva. Koska kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus myönnettiin vain entisen Tirrenia-konsernin yrityksille, kuten Siremarille, sekin on valikoiva toimenpide. |
| --- | --- |

(300)

Jotta toimenpide voidaan katsoa valtiontueksi, sen on oltava valikoiva. Julkisen palvelun korvaus kyseisten meriliikenteen palvelujen tuottamisesta on myönnetty vain Siremarille, joten se on valikoiva. Koska kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus myönnettiin vain entisen Tirrenia-konsernin yrityksille, kuten Siremarille, sekin on valikoiva toimenpide.

8.1.1.3   Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (301) | Komissio muistuttaa, että yritykselle myönnetyt julkisen palvelun korvaukset eivät saa muodostaa taloudellista etua tiettyjen tarkoin määriteltyjen ehtojen valossa. |
| --- | --- |

(301)

Komissio muistuttaa, että yritykselle myönnetyt julkisen palvelun korvaukset eivät saa muodostaa taloudellista etua tiettyjen tarkoin määriteltyjen ehtojen valossa.

| (302) | Altmark-tuomiossa (103) unionin tuomioistuin katsoi erityisesti, että siltä osin kuin valtion toimenpidettä on pidettävä korvauksena, joka on vastike edunsaajayritysten suorittamista sellaisista palveluista, jotka johtuvat julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, siten, että kyseiset yritykset eivät todellisuudessa saa taloudellista etua ja että kyseinen toimenpide ei näin ollen aseta kyseisiä yrityksiä edullisempaan kilpailutilanteeseen suhteessa niiden kilpailijayrityksiin, tällaiseen toimenpiteeseen ei sovelleta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa. |
| --- | --- |

(302)

Altmark-tuomiossa (103) unionin tuomioistuin katsoi erityisesti, että siltä osin kuin valtion toimenpidettä on pidettävä korvauksena, joka on vastike edunsaajayritysten suorittamista sellaisista palveluista, jotka johtuvat julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, siten, että kyseiset yritykset eivät todellisuudessa saa taloudellista etua ja että kyseinen toimenpide ei näin ollen aseta kyseisiä yrityksiä edullisempaan kilpailutilanteeseen suhteessa niiden kilpailijayrityksiin, tällaiseen toimenpiteeseen ei sovelleta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa.

103

| (303) | Unionin tuomioistuin teki kuitenkin myös selväksi, että jotta tällaista julkisen palvelun korvausta ei katsottaisi tietyssä tapauksessa valtiontueksi, sen on täytettävä kumulatiivisesti seuraavat neljä kriteeriä (nk. Altmark-kriteerit):






  a) | Edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen, ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi (ensimmäinen Altmark-kriteeri). |
| --- | --- | --- |

(303)

Unionin tuomioistuin teki kuitenkin myös selväksi, että jotta tällaista julkisen palvelun korvausta ei katsottaisi tietyssä tapauksessa valtiontueksi, sen on täytettävä kumulatiivisesti seuraavat neljä kriteeriä (nk. Altmark-kriteerit):

a)

Edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen, ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi (ensimmäinen Altmark-kriteeri).

| b) | Korvauksen laskennassa perusteena käytettävät parametrit on vahvistettava etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi (toinen Altmark-kriteeri). |
| --- | --- |

b)

Korvauksen laskennassa perusteena käytettävät parametrit on vahvistettava etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi (toinen Altmark-kriteeri).

| c) | Korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (kolmas Altmark-kriteeri). |
| --- | --- |

c)

Korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (kolmas Altmark-kriteeri).

| d) | Silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut yhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (neljäs Altmark-kriteeri). |
| --- | --- |

d)

Silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut yhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (neljäs Altmark-kriteeri).

| (304) | Komissio täsmensi Altmark-kriteerien osalta soveltamaansa lähestymistapaa Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen annetussa tiedonannossa, jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva tiedonanto’ (104). |
| --- | --- |

(304)

Komissio täsmensi Altmark-kriteerien osalta soveltamaansa lähestymistapaa Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen annetussa tiedonannossa, jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva tiedonanto’ (104).

104

| (305) | Koska Altmark-kriteerit on täytettävä kumulatiivisesti, yhdenkin kriteerin jääminen täyttymättä tarkoittaisi, että komissio toteaa tutkinnan kohteena olevan toimenpiteen antavan tuensaajalle taloudellista etua. Komissio arvioi ensin neljännen Altmark-kriteerin täyttymistä. |
| --- | --- |

(305)

Koska Altmark-kriteerit on täytettävä kumulatiivisesti, yhdenkin kriteerin jääminen täyttymättä tarkoittaisi, että komissio toteaa tutkinnan kohteena olevan toimenpiteen antavan tuensaajalle taloudellista etua. Komissio arvioi ensin neljännen Altmark-kriteerin täyttymistä.

| (306) | Neljännen Altmark-kriteerin mukaan korvauksen on vastattava suuruudeltaan välttämätöntä vähimmäismäärää, jotta sitä ei katsottaisi valtiontueksi. Kriteerin katsotaan täyttyvän, jos julkisen palvelun korvauksen saaja on valittu julkisella tarjouskilpailulla, jossa on mahdollista valita se tarjoaja, joka kykenee tuottamaan palvelut yhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tai vaihtoehtoisesti jos korvauksen laskemisessa on käytetty perusteena tehokkaan yrityksen kustannuksia. |
| --- | --- |

(306)

Neljännen Altmark-kriteerin mukaan korvauksen on vastattava suuruudeltaan välttämätöntä vähimmäismäärää, jotta sitä ei katsottaisi valtiontueksi. Kriteerin katsotaan täyttyvän, jos julkisen palvelun korvauksen saaja on valittu julkisella tarjouskilpailulla, jossa on mahdollista valita se tarjoaja, joka kykenee tuottamaan palvelut yhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tai vaihtoehtoisesti jos korvauksen laskemisessa on käytetty perusteena tehokkaan yrityksen kustannuksia.

| (307) | Siremaria ei valittu julkisen tarjouskilpailun perusteella millekään alkuperäisen sopimuksen jatkokaudelle 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän heinäkuuta 2012 välisenä aikana. Italian vain jatkoi voimassa olevan järjestelmän toteuttamista, minkä johdosta vakiintuneella toimijalla oli mahdollisuus saada edelleen korvausta julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä. |
| --- | --- |

(307)

Siremaria ei valittu julkisen tarjouskilpailun perusteella millekään alkuperäisen sopimuksen jatkokaudelle 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän heinäkuuta 2012 välisenä aikana. Italian vain jatkoi voimassa olevan järjestelmän toteuttamista, minkä johdosta vakiintuneella toimijalla oli mahdollisuus saada edelleen korvausta julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä.

| (308) | Italian viranomaiset eivät myöskään ole toimittaneet komissiolle mitään tietoja, jotka osoittaisivat, että korvauksen taso on määritetty tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kohtuullinen voitto. Italia on ainoastaan ilmoittanut, että Siremarille myönnetty julkisen palvelun korvaus laski huomattavasti vuodesta 2010 lähtien, kun vuoden 2009 laissa säädetty korvauksen enimmäismäärä otettiin käyttöön. Italia ei kuitenkaan ole osoittanut, että Siremarille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvat kustannukset olisivat samanlaisia hyvin johdetulle ja riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuvien kustannusten kanssa. |
| --- | --- |

(308)

Italian viranomaiset eivät myöskään ole toimittaneet komissiolle mitään tietoja, jotka osoittaisivat, että korvauksen taso on määritetty tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kohtuullinen voitto. Italia on ainoastaan ilmoittanut, että Siremarille myönnetty julkisen palvelun korvaus laski huomattavasti vuodesta 2010 lähtien, kun vuoden 2009 laissa säädetty korvauksen enimmäismäärä otettiin käyttöön. Italia ei kuitenkaan ole osoittanut, että Siremarille julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvat kustannukset olisivat samanlaisia hyvin johdetulle ja riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuvien kustannusten kanssa.

| (309) | Komissio päättelee tästä, ettei neljäs Altmark-kriteeri täyty tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(309)

Komissio päättelee tästä, ettei neljäs Altmark-kriteeri täyty tässä tapauksessa.

| (310) | Koska kaikkia neljää Altmark-kriteeriä ei ole täytetty kumulatiivisesti tässä tapauksessa, komissio katsoo, että alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella maksettu korvaus merireittien liikennöinnistä antoi Siremarille taloudellista etua. |
| --- | --- |

(310)

Koska kaikkia neljää Altmark-kriteeriä ei ole täytetty kumulatiivisesti tässä tapauksessa, komissio katsoo, että alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella maksettu korvaus merireittien liikennöinnistä antoi Siremarille taloudellista etua.

| (311) | Kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden osalta komissio muistuttaa ensinnäkin, että Italian kilpailuviranomainen AGCM on ainakin kahteen otteeseen katsonut, että kyseisellä toimenpiteellä on taloudellista arvoa (ks. johdanto-osan 276 kappale). Siremar ei kuitenkaan maksa mitään kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta (ks. johdanto-osan 226 kappale). Lisäksi komissio toteaa, että kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus voi ainakin teoriassa alentaa toimijalle aiheutuvia kustannuksia (koska taattu kiinnityspaikka voi vähentää odottelua satamassa ja laskea siten polttoainekustannuksia) tai lisätä sen tuloja (koska tietyt lähtö- ja tuloajat saattavat olla kysytympiä matkustajien keskuudessa). Lauttaliikenteen käyttäjät saattavat nimittäin suosia toimijaa, jolla on kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus, koska tällainen etuoikeus mahdollistaa nopeamman kiinnittymisen laituriin. Vaikka tällaiset vaikutukset toteutuisivat vain harvoissa olosuhteissa tai olisivat vähäisiä, kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus saattoi antaa Siremarille taloudellista etua. |
| --- | --- |

(311)

Kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden osalta komissio muistuttaa ensinnäkin, että Italian kilpailuviranomainen AGCM on ainakin kahteen otteeseen katsonut, että kyseisellä toimenpiteellä on taloudellista arvoa (ks. johdanto-osan 276 kappale). Siremar ei kuitenkaan maksa mitään kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta (ks. johdanto-osan 226 kappale). Lisäksi komissio toteaa, että kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus voi ainakin teoriassa alentaa toimijalle aiheutuvia kustannuksia (koska taattu kiinnityspaikka voi vähentää odottelua satamassa ja laskea siten polttoainekustannuksia) tai lisätä sen tuloja (koska tietyt lähtö- ja tuloajat saattavat olla kysytympiä matkustajien keskuudessa). Lauttaliikenteen käyttäjät saattavat nimittäin suosia toimijaa, jolla on kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus, koska tällainen etuoikeus mahdollistaa nopeamman kiinnittymisen laituriin. Vaikka tällaiset vaikutukset toteutuisivat vain harvoissa olosuhteissa tai olisivat vähäisiä, kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus saattoi antaa Siremarille taloudellista etua.

8.1.1.4   Vaikutus kilpailuun ja kauppaan

Vaikutus kilpailuun ja kauppaan

| (312) | Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa muihin kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (105). Riittää, että tuensaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla (106). |
| --- | --- |

(312)

Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa muihin kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (105). Riittää, että tuensaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla (106).

105

106

| (313) | Tutkittavassa asiassa tuensaaja kilpailee muiden meriliikenteen palveluja unionissa tarjoavien yritysten kanssa, etenkin kansainvälisen meriliikenteen markkinat vapauttaneen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4055/86 (107) ja meriliikenteen kabotaasimarkkinat vapauttaneen meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen voimaantulon jälkeen. Näin ollen alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella merireittien liikennöinnistä maksettu korvaus saattoi vaikuttaa unionin kauppaan ja vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. Samoista syistä tämä johtopäätös pätee myös kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden osalta. |
| --- | --- |

(313)

Tutkittavassa asiassa tuensaaja kilpailee muiden meriliikenteen palveluja unionissa tarjoavien yritysten kanssa, etenkin kansainvälisen meriliikenteen markkinat vapauttaneen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4055/86 (107) ja meriliikenteen kabotaasimarkkinat vapauttaneen meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen voimaantulon jälkeen. Näin ollen alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella merireittien liikennöinnistä maksettu korvaus saattoi vaikuttaa unionin kauppaan ja vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. Samoista syistä tämä johtopäätös pätee myös kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden osalta.

107

8.1.1.5   Päätelmät

Päätelmät

| (314) | Komissio katsoo, että koska kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt kriteerit täyttyvät, alkuperäisen sopimuksen peräkkäisten jatkokausien perusteella maksettu julkisen palvelun korvaus sekä kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus ovat Siremarille myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(314)

Komissio katsoo, että koska kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt kriteerit täyttyvät, alkuperäisen sopimuksen peräkkäisten jatkokausien perusteella maksettu julkisen palvelun korvaus sekä kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus ovat Siremarille myönnettyä valtiontukea.

8.1.1.6   Uusi vai voimassa oleva tuki

Uusi vai voimassa oleva tuki

| (315) | Komissio muistuttaa ensinnäkin, että asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan c alakohdan mukaan uudella tuella tarkoitetaan ”kaikkia tukia, eli tukiohjelmia ja yksittäisiä tukia, jotka eivät ole voimassa olevaa tukea, mukaan lukien voimassa olevan tuen muutokset”. SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätään, että komissiolle on annettava ajoissa tieto uusien tukien myöntämistä tai voimassa olevien tukien muuttamista koskevista suunnitelmista ja että niitä ei saa toteuttaa ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös (108). |
| --- | --- |

(315)

Komissio muistuttaa ensinnäkin, että asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan c alakohdan mukaan uudella tuella tarkoitetaan ”kaikkia tukia, eli tukiohjelmia ja yksittäisiä tukia, jotka eivät ole voimassa olevaa tukea, mukaan lukien voimassa olevan tuen muutokset”. SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätään, että komissiolle on annettava ajoissa tieto uusien tukien myöntämistä tai voimassa olevien tukien muuttamista koskevista suunnitelmista ja että niitä ei saa toteuttaa ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös (108).

108

| (316) | Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar katsoo, että jos Siremarille vuoteen 2008 asti maksettua julkisen palvelun korvausta pidetään meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 4 artiklan 3 kohdan nojalla voimassa olevana tukena, tätä tulkintaa olisi sovellettava myös alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella maksettuun korvaukseen (johdanto-osan 237 kappale). Komissio toteaa, että Siremarille meriliikenteen julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta vuoden 2008 loppuun asti maksettua korvausta arvioitiin Tirrenia-konsernia koskevassa vuoden 2020 päätöksessä ja että se katsottiin olemassa olevaksi tueksi (ks. johdanto-osan 19 kappale). |
| --- | --- |

(316)

Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar katsoo, että jos Siremarille vuoteen 2008 asti maksettua julkisen palvelun korvausta pidetään meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 4 artiklan 3 kohdan nojalla voimassa olevana tukena, tätä tulkintaa olisi sovellettava myös alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella maksettuun korvaukseen (johdanto-osan 237 kappale). Komissio toteaa, että Siremarille meriliikenteen julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta vuoden 2008 loppuun asti maksettua korvausta arvioitiin Tirrenia-konsernia koskevassa vuoden 2020 päätöksessä ja että se katsottiin olemassa olevaksi tueksi (ks. johdanto-osan 19 kappale).

| (317) | Komissio yhtyy kuitenkin unionin tuomioistuinten näkemykseen (109), jonka mukaan sellaisen tukiohjelman voimassaoloajan muuttaminen (eli jatkaminen), jolle on asetettu selkeä päättymisaika (tässä tapauksessa 31 päivä joulukuuta 2008), riittää tekemään siitä uutta tukea riippumatta siitä, ovatko tuen muut ominaispiirteet muuttuneet. Tämän perusteella komissio katsoo, että alkuperäisen sopimuksen peräkkäisten jatkokausien perusteella maksettua julkisen palvelun korvausta olisi pidettävä uutena tukena. Erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin väitteet olisi siten hylättävä. |
| --- | --- |

(317)

Komissio yhtyy kuitenkin unionin tuomioistuinten näkemykseen (109), jonka mukaan sellaisen tukiohjelman voimassaoloajan muuttaminen (eli jatkaminen), jolle on asetettu selkeä päättymisaika (tässä tapauksessa 31 päivä joulukuuta 2008), riittää tekemään siitä uutta tukea riippumatta siitä, ovatko tuen muut ominaispiirteet muuttuneet. Tämän perusteella komissio katsoo, että alkuperäisen sopimuksen peräkkäisten jatkokausien perusteella maksettua julkisen palvelun korvausta olisi pidettävä uutena tukena. Erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin väitteet olisi siten hylättävä.

109

| (318) | Komissio toteaa, että Italian viranomaiset tai erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar eivät kumpikaan ole väittäneet, että kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus olisi voimassa olevaa tukea. Näin ollen komissio arvioi kyseisen toimenpiteen olevan uutta tukea. |
| --- | --- |

(318)

Komissio toteaa, että Italian viranomaiset tai erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar eivät kumpikaan ole väittäneet, että kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus olisi voimassa olevaa tukea. Näin ollen komissio arvioi kyseisen toimenpiteen olevan uutta tukea.

8.1.2   Siremarille myönnetyn pelastamistuen sääntöjenvastainen jatkaminen

Siremarille myönnetyn pelastamistuen sääntöjenvastainen jatkaminen

| (319) | Komissio on todennut jo vuoden 2010 päätöksen johdanto-osan 34–40 kappaleessa, että ilmoitettu pelastamistuki oli SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Siremarille. |
| --- | --- |

(319)

Komissio on todennut jo vuoden 2010 päätöksen johdanto-osan 34–40 kappaleessa, että ilmoitettu pelastamistuki oli SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Siremarille.

| (320) | Vuoden 2010 päätöksessä komissio totesi ilmoitetun Siremarin pelastamistuen soveltuvaksi sisämarkkinoille. Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti Italia sitoutui toimittamaan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa joko rakenneuudistussuunnitelman (tai selvitystilasuunnitelman) tai todisteen siitä, että laina on maksettu kokonaan takaisin ja/tai että takaus on päättynyt. |
| --- | --- |

(320)

Vuoden 2010 päätöksessä komissio totesi ilmoitetun Siremarin pelastamistuen soveltuvaksi sisämarkkinoille. Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti Italia sitoutui toimittamaan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa joko rakenneuudistussuunnitelman (tai selvitystilasuunnitelman) tai todisteen siitä, että laina on maksettu kokonaan takaisin ja/tai että takaus on päättynyt.

| (321) | Taatun lainan ensimmäinen erä siirrettiin Siremarin tilille 28 päivänä helmikuuta 2011, joten edellä mainittu kuuden kuukauden määräaika päättyi 28 päivänä elokuuta 2011. |
| --- | --- |

(321)

Taatun lainan ensimmäinen erä siirrettiin Siremarin tilille 28 päivänä helmikuuta 2011, joten edellä mainittu kuuden kuukauden määräaika päättyi 28 päivänä elokuuta 2011.

| (322) | Italia ei toimittanut komissiolle rakenneuudistussuunnitelmaa (tai selvitystilasuunnitelmaa) kyseiseen päivämäärään mennessä. BIIS esitti takauksen käyttöönottoa koskevan vaatimuksen 11 päivänä heinäkuuta 2011, ja Siremar oli siitä lähtien velkaa valtiolle (ks. johdanto-osan 63 kappale). Siremar maksoi velan takaisin valtiolle 18 päivänä syyskuuta 2012 (ks. johdanto-osan 65 kappale). Pelastamistukea maksettiin Siremarille jälkimmäiseen päivään asti. |
| --- | --- |

(322)

Italia ei toimittanut komissiolle rakenneuudistussuunnitelmaa (tai selvitystilasuunnitelmaa) kyseiseen päivämäärään mennessä. BIIS esitti takauksen käyttöönottoa koskevan vaatimuksen 11 päivänä heinäkuuta 2011, ja Siremar oli siitä lähtien velkaa valtiolle (ks. johdanto-osan 63 kappale). Siremar maksoi velan takaisin valtiolle 18 päivänä syyskuuta 2012 (ks. johdanto-osan 65 kappale). Pelastamistukea maksettiin Siremarille jälkimmäiseen päivään asti.

| (323) | Italian viranomaiset eivät ole väittäneet tai osoittaneet, että pelastamistuen jatkaminen ei enää ole valtiontukea. Italian viranomaiset ovat ainoastaan esittäneet perusteluja (ks. 4.2 jakso) sille, miksi kyseinen toimenpide soveltui sen mielestä sisämarkkinoille jopa edellä mainitun kuuden kuukauden määräajan jälkeen. |
| --- | --- |

(323)

Italian viranomaiset eivät ole väittäneet tai osoittaneet, että pelastamistuen jatkaminen ei enää ole valtiontukea. Italian viranomaiset ovat ainoastaan esittäneet perusteluja (ks. 4.2 jakso) sille, miksi kyseinen toimenpide soveltui sen mielestä sisämarkkinoille jopa edellä mainitun kuuden kuukauden määräajan jälkeen.

| (324) | Näin ollen komissio katsoo, että myös pelastamistuen jatkaminen kuuden kuukauden määräajan päätyttyä eli 28 päivän elokuuta 2011 ja 18 päivän syyskuuta 2012 väliseksi ajaksi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Siremarille. |
| --- | --- |

(324)

Näin ollen komissio katsoo, että myös pelastamistuen jatkaminen kuuden kuukauden määräajan päätyttyä eli 28 päivän elokuuta 2011 ja 18 päivän syyskuuta 2012 väliseksi ajaksi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Siremarille.

8.1.3   Uuden sopimuksen myöntäminen SNS:lle yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön ja kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden kanssa, CdI:n pääoman korotus ja vastatakaus

Uuden sopimuksen myöntäminen SNS:lle yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön ja kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden kanssa, CdI:n pääoman korotus ja vastatakaus

| (325) | Komission on arvioitava Altmark-kriteerien täyttymistä määrittääkseen, antoiko uuden sopimuksen myöntäminen yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön ja kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden kanssa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua SNS:lle (ks. johdanto-osan 301–304 kappale). |
| --- | --- |

(325)

Komission on arvioitava Altmark-kriteerien täyttymistä määrittääkseen, antoiko uuden sopimuksen myöntäminen yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön ja kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden kanssa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua SNS:lle (ks. johdanto-osan 301–304 kappale).

8.1.3.1   Ensimmäinen Altmark-kriteeri

Ensimmäinen Altmark-kriteeri

| (326) | Komissio muistuttaa, ettei missään määritellä yhtenäisesti ja täsmällisesti palvelua, jota voidaan pitää unionin lainsäädännön nojalla ensimmäisen Altmark-kriteerin mukaisena tai SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvänä palveluna. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon 46 kohdassa todetaan seuraavaa:

  ”Koska erityisiä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun olemassaolon määrittämistä koskevia unionin sääntöjä ei ole olemassa, jäsenvaltioilla on paljon harkinnanvaraa niiden määritellessä tietyn palvelun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi ja myöntäessä korvausta palvelun tuottajalle. Komission toimivalta rajoittuu sen tarkistamiseen, onko jäsenvaltio tehnyt ilmeisen virheen määritellessään palvelun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi, ja korvaukseen mahdollisesti sisältyvän valtiontuen arviointiin. Jos unioni on antanut erityissääntöjä, ne rajoittavat jäsenvaltioiden harkintavaltaa. Tästä huolimatta komissiolla on velvollisuus arvioida, onko yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut määritelty valtiontuen valvonnan kannalta oikein.” |
| --- | --- |

(326)

Komissio muistuttaa, ettei missään määritellä yhtenäisesti ja täsmällisesti palvelua, jota voidaan pitää unionin lainsäädännön nojalla ensimmäisen Altmark-kriteerin mukaisena tai SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvänä palveluna. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon 46 kohdassa todetaan seuraavaa:

”Koska erityisiä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun olemassaolon määrittämistä koskevia unionin sääntöjä ei ole olemassa, jäsenvaltioilla on paljon harkinnanvaraa niiden määritellessä tietyn palvelun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi ja myöntäessä korvausta palvelun tuottajalle. Komission toimivalta rajoittuu sen tarkistamiseen, onko jäsenvaltio tehnyt ilmeisen virheen määritellessään palvelun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi, ja korvaukseen mahdollisesti sisältyvän valtiontuen arviointiin. Jos unioni on antanut erityissääntöjä, ne rajoittavat jäsenvaltioiden harkintavaltaa. Tästä huolimatta komissiolla on velvollisuus arvioida, onko yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut määritelty valtiontuen valvonnan kannalta oikein.”

| (327) | Kansallisilla viranomaisilla on siten oikeus katsoa, että tietyt palvelut ovat yleishyödyllisiä ja niitä varten on määrättävä julkisen palvelun velvoite, jotta varmistetaan yleisen edun suojelu silloin, kun markkinavoimien avulla ei voida taata palvelun riittävää tasoa tai vaadittuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(327)

Kansallisilla viranomaisilla on siten oikeus katsoa, että tietyt palvelut ovat yleishyödyllisiä ja niitä varten on määrättävä julkisen palvelun velvoite, jotta varmistetaan yleisen edun suojelu silloin, kun markkinavoimien avulla ei voida taata palvelun riittävää tasoa tai vaadittuja edellytyksiä.

| (328) | Meriliikenteen kabotaasin osalta tarkat unionin säännöt julkisen palvelun velvoitteita varten vahvistetaan meriliikenteen kabotaasia koskevassa asetuksessa ja säännöt meriliikenteeseen osallistuville yrityksille mahdollisesti myönnetyn valtiontuen tutkimista varten määritetään puolestaan yhteisön suuntaviivoissa meriliikenteen valtiontuelle, jäljempänä ’meriliikenteen suuntaviivat’ (110). |
| --- | --- |

(328)

Meriliikenteen kabotaasin osalta tarkat unionin säännöt julkisen palvelun velvoitteita varten vahvistetaan meriliikenteen kabotaasia koskevassa asetuksessa ja säännöt meriliikenteeseen osallistuville yrityksille mahdollisesti myönnetyn valtiontuen tutkimista varten määritetään puolestaan yhteisön suuntaviivoissa meriliikenteen valtiontuelle, jäljempänä ’meriliikenteen suuntaviivat’ (110).

110

| (329) | Meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
  ”Jäsenvaltio voi tehdä sopimuksia julkisesta palvelusta niiden laivanvarustamojen kanssa, jotka harjoittavat säännöllistä liikennettä saariin, saarille ja saarien välillä, tai asettaa näille julkisen palvelun velvoitteita kabotaasipalvelujen tarjoamisen edellytykseksi. Kun jäsenvaltio tekee sopimuksia julkisesta palvelusta tai asettaa julkisen palvelun velvoitteita, tämä on tehtävä syrjimättä ketään yhteisön laivanvarustajaa.” |
| --- | --- |

(329)

Meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:

”Jäsenvaltio voi tehdä sopimuksia julkisesta palvelusta niiden laivanvarustamojen kanssa, jotka harjoittavat säännöllistä liikennettä saariin, saarille ja saarien välillä, tai asettaa näille julkisen palvelun velvoitteita kabotaasipalvelujen tarjoamisen edellytykseksi. Kun jäsenvaltio tekee sopimuksia julkisesta palvelusta tai asettaa julkisen palvelun velvoitteita, tämä on tehtävä syrjimättä ketään yhteisön laivanvarustajaa.”

| (330) | Meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetään, että julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus eli palveluhankintasopimus voi kattaa






  — | liikennepalvelut, jotka vastaavat jatkuvuutta, säännöllisyyttä, kapasiteettia ja laatua koskevia sovittuja standardeja, |
| --- | --- | --- |

(330)

Meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetään, että julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus eli palveluhankintasopimus voi kattaa

—

liikennepalvelut, jotka vastaavat jatkuvuutta, säännöllisyyttä, kapasiteettia ja laatua koskevia sovittuja standardeja,

| — | lisäkuljetuspalvelut, |
| --- | --- |

—

lisäkuljetuspalvelut,

| — | liikennepalvelut määrätyin hinnoin ja ehdoin, erityisesti tietyille matkustajaryhmille tai tietyille reiteille tarkoitetut palvelut, |
| --- | --- |

—

liikennepalvelut määrätyin hinnoin ja ehdoin, erityisesti tietyille matkustajaryhmille tai tietyille reiteille tarkoitetut palvelut,

| — | palvelujen mukauttamisen todellisten tarpeiden mukaan. |
| --- | --- |

—

palvelujen mukauttamisen todellisten tarpeiden mukaan.

| (331) | Meriliikenteen suuntaviivojen 9 jakson mukaan ”julkisen palvelun velvoitteita voidaan asettaa tai julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia voidaan tehdä asetuksen (ETY) N:o 3577/92 4 artiklassa mainituista palveluista”, jotka siis koskevat säännöllistä liikennettä saariin, saarilta ja saarten välillä. |
| --- | --- |

(331)

Meriliikenteen suuntaviivojen 9 jakson mukaan ”julkisen palvelun velvoitteita voidaan asettaa tai julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia voidaan tehdä asetuksen (ETY) N:o 3577/92 4 artiklassa mainituista palveluista”, jotka siis koskevat säännöllistä liikennettä saariin, saarilta ja saarten välillä.

| (332) | Vakiintuneesta oikeuskäytännöstä seuraa, että julkisen palvelun velvoitteita voidaan määrätä vain, jos ne perustellaan tarpeella taata säännöllisen laivaliikenteen riittävyys, jota ei voida varmistaa pelkästään markkinavoimin (111). Meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen tulkintaa koskevassa tiedonannossa (112) vahvistetaan, että ”[j]äsenvaltioiden (mukaan luettuina soveltuvin osin alueelliset ja paikalliset viranomaiset) tehtävänä on määritellä, mille reiteille on asetettava julkisen palvelun velvoitteita. Tämä ei ole laivanvarustajien tehtävä. Erityisesti julkisen palvelun velvoitteita voidaan asettaa vain säännöllisille saarikabotaasipalveluille (reittiliikenteelle) silloin, kun markkinoiden toiminnassa on puutteita riittävien palvelujen tarjoamisen kannalta.” Lisäksi meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa määritellään julkisen palvelun velvoitteet velvoitteiksi, ”joita kyseinen laivanvarustaja ei omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen ottaisi hoitaakseen tai ei ottaisi hoitaakseen samassa määrin tai samoilla ehdoilla”. |
| --- | --- |

(332)

Vakiintuneesta oikeuskäytännöstä seuraa, että julkisen palvelun velvoitteita voidaan määrätä vain, jos ne perustellaan tarpeella taata säännöllisen laivaliikenteen riittävyys, jota ei voida varmistaa pelkästään markkinavoimin (111). Meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen tulkintaa koskevassa tiedonannossa (112) vahvistetaan, että ”[j]äsenvaltioiden (mukaan luettuina soveltuvin osin alueelliset ja paikalliset viranomaiset) tehtävänä on määritellä, mille reiteille on asetettava julkisen palvelun velvoitteita. Tämä ei ole laivanvarustajien tehtävä. Erityisesti julkisen palvelun velvoitteita voidaan asettaa vain säännöllisille saarikabotaasipalveluille (reittiliikenteelle) silloin, kun markkinoiden toiminnassa on puutteita riittävien palvelujen tarjoamisen kannalta.” Lisäksi meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa määritellään julkisen palvelun velvoitteet velvoitteiksi, ”joita kyseinen laivanvarustaja ei omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen ottaisi hoitaakseen tai ei ottaisi hoitaakseen samassa määrin tai samoilla ehdoilla”.

111

112

| (333) | Oikeuskäytännön (113) mukaisesti komissio arvioi seuraavia seikkoja tarkistaakseen, oliko julkisen palvelun tarve todellinen ja oliko palveluhankintasopimuksen (eli uuden sopimuksen) käyttö tarpeellista ja oikeassa suhteessa tähän tarpeeseen nähden, eli täyttyykö ensimmäinen Altmark-kriteeri:






  1) | Oliko käyttäjien taholta kysyntää? |
| --- | --- | --- |

(333)

Oikeuskäytännön (113) mukaisesti komissio arvioi seuraavia seikkoja tarkistaakseen, oliko julkisen palvelun tarve todellinen ja oliko palveluhankintasopimuksen (eli uuden sopimuksen) käyttö tarpeellista ja oikeassa suhteessa tähän tarpeeseen nähden, eli täyttyykö ensimmäinen Altmark-kriteeri:

113

1)

Oliko käyttäjien taholta kysyntää?

| 2) | Oliko markkinoiden toimijoiden mahdollista vastata käyttäjien kysyntään ilman julkisen vallan asettamaa velvoitetta (markkinoiden toimintapuutteen olemassaolo)? |
| --- | --- |

2)

Oliko markkinoiden toimijoiden mahdollista vastata käyttäjien kysyntään ilman julkisen vallan asettamaa velvoitetta (markkinoiden toimintapuutteen olemassaolo)?

| 3) | Oliko pelkkiin julkisen palvelun velvoitteisiin turvautuminen riittämätön keino tämän puutteen paikkaamiseksi (vähiten haitallinen lähestymistapa)? |
| --- | --- |

3)

Oliko pelkkiin julkisen palvelun velvoitteisiin turvautuminen riittämätön keino tämän puutteen paikkaamiseksi (vähiten haitallinen lähestymistapa)?

1)   Käyttäjien kysyntä

| (334) | Tässä tapauksessa CdI:n ja myöhemmin SNS:n tehtäväksi annettiin yhdistettyjen matkustaja- ja rahtiliikennepalvelujen sekä vain matkustajille tarkoitettujen nopean yhteyden palvelujen tuottaminen useilla reiteillä. CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle asetetut julkisen palvelun velvoitteet koskevat liikennöitäviä merireittejä, kullekin liikennöidylle reitille kohdennettavien alusten tyyppiä ja kapasiteettia, varalaivan saatavuutta palvelun jatkuvuuden varmistamiseksi, vuorotiheyttä sekä kullakin reitillä palvelun käyttäjiltä veloitettavia enimmäishintoja (alhaisemmat hinnat pienten saarten asukkaille ja korkeammat hinnat muille matkustajille). |
| --- | --- |

(334)

Tässä tapauksessa CdI:n ja myöhemmin SNS:n tehtäväksi annettiin yhdistettyjen matkustaja- ja rahtiliikennepalvelujen sekä vain matkustajille tarkoitettujen nopean yhteyden palvelujen tuottaminen useilla reiteillä. CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle asetetut julkisen palvelun velvoitteet koskevat liikennöitäviä merireittejä, kullekin liikennöidylle reitille kohdennettavien alusten tyyppiä ja kapasiteettia, varalaivan saatavuutta palvelun jatkuvuuden varmistamiseksi, vuorotiheyttä sekä kullakin reitillä palvelun käyttäjiltä veloitettavia enimmäishintoja (alhaisemmat hinnat pienten saarten asukkaille ja korkeammat hinnat muille matkustajille).

| (335) | Kuten johdanto-osan 184 kappaleessa kuvataan, Italia asetti uudessa sopimuksessa vahvistetut julkisen palvelun velvoitteet pääasiassa i) varmistaakseen alueellisen jatkuvuuden Sisilian ja sen pienten saarten välillä sekä ii) edistääkseen taloudellista kehitystä kyseisillä saarilla säännöllisten ja luotettavien meriliikenteen palvelujen avulla. Komissio katsoo, että kyseiset tavoitteet voivat todella olla oikeutettuja yleisen edun mukaisia tavoitteita. |
| --- | --- |

(335)

Kuten johdanto-osan 184 kappaleessa kuvataan, Italia asetti uudessa sopimuksessa vahvistetut julkisen palvelun velvoitteet pääasiassa i) varmistaakseen alueellisen jatkuvuuden Sisilian ja sen pienten saarten välillä sekä ii) edistääkseen taloudellista kehitystä kyseisillä saarilla säännöllisten ja luotettavien meriliikenteen palvelujen avulla. Komissio katsoo, että kyseiset tavoitteet voivat todella olla oikeutettuja yleisen edun mukaisia tavoitteita.

| (336) | Ennen kuin uudessa sopimuksessa määriteltyjen meriliikenneyhteyksien liikennöinti annettiin CdI:n tehtäväksi, niitä liikennöi Siremar alkuperäisten sopimusten mukaisesti. Komissio toteaakin, että kyseisiä reittejä on liikennöity pitkälti muuttumattomina useiden vuosien ajan ja ainakin alkuperäisen sopimuksen voimaantulosta lähtien (114). Tehdessään uuden sopimuksen vuonna 2012 Italian viranomaiset ja erityisesti Sisilia katsoivat, että nämä palvelut olivat edelleen välttämättömiä käyttäjien kysynnän tyydyttämiseksi. |
| --- | --- |

(336)

Ennen kuin uudessa sopimuksessa määriteltyjen meriliikenneyhteyksien liikennöinti annettiin CdI:n tehtäväksi, niitä liikennöi Siremar alkuperäisten sopimusten mukaisesti. Komissio toteaakin, että kyseisiä reittejä on liikennöity pitkälti muuttumattomina useiden vuosien ajan ja ainakin alkuperäisen sopimuksen voimaantulosta lähtien (114). Tehdessään uuden sopimuksen vuonna 2012 Italian viranomaiset ja erityisesti Sisilia katsoivat, että nämä palvelut olivat edelleen välttämättömiä käyttäjien kysynnän tyydyttämiseksi.

114

| (337) | Havainnollistaakseen palvelujen käyttäjien todellista kysyntää Italia toimitti tilastoja, joista ilmeni, että vuonna 2010 Siremar kuljetti viidellä yhdistetyllä reitillä yhteensä 1 342 402 matkustajaa ja 311 114,50 juoksumetriä rahtia. Vuonna 2011 se kuljetti 1 332 400 matkustajaa ja 290 704,70 juoksumetriä rahtia. Tämä osoittaa, että niiden kahden vuoden aikana, jotka edelsivät julkisen palvelun tehtävien antamista CdI:lle, meriliikenteen palvelujen kokonaiskysyntä oli asiaankuuluvilla reiteillä merkittävää. |
| --- | --- |

(337)

Havainnollistaakseen palvelujen käyttäjien todellista kysyntää Italia toimitti tilastoja, joista ilmeni, että vuonna 2010 Siremar kuljetti viidellä yhdistetyllä reitillä yhteensä 1 342 402 matkustajaa ja 311 114,50 juoksumetriä rahtia. Vuonna 2011 se kuljetti 1 332 400 matkustajaa ja 290 704,70 juoksumetriä rahtia. Tämä osoittaa, että niiden kahden vuoden aikana, jotka edelsivät julkisen palvelun tehtävien antamista CdI:lle, meriliikenteen palvelujen kokonaiskysyntä oli asiaankuuluvilla reiteillä merkittävää.

| (338) | Käyttäjien kysynnän todellisen tason toteaminen kullakin mainituista 20 reitistä, jotka on ryhmitelty viideksi yhdistetyksi reitiksi, edellyttää kuitenkin yksityiskohtaisempaa arviointia. Italia toimitti tätä varten kutakin reittiä koskevat tilastot vuosilta 2007–2019 (115). Tilastot sisältävät matkustajien vuotuiset kokonaismäärät tai kunakin vuonna kuljetetun rahdin määrän juoksumetreinä. Näiden tietojen avulla voidaan laskea keskiarvo lähtöä kohden. Tätä havainnollistetaan taulukossa 5, jossa esitetään laskelmat vuosilta 2010 ja 2019. Nämä luvut osoittavat, että molempina vuosina suurimmalla osalla kyseisten reittien edestakaisista lähdöistä oli yli sata matkustajaa. Vuonna 2010 vain neljällä ja vuonna 2019 vain kolmella reitillä oli keskimäärin alle sata matkustajaa. Komissio toteaa, että näiden yksittäisten reittien vähäinen matkustajamäärä selittyy kyseisten saarten pienellä väestömäärällä ja pienellä koolla sekä suhteellisen lyhyillä ja tiheillä matkoilla, jotka ovat välttämättömiä näiden saarten asukkaiden liikkuvuustarpeiden täyttämiseksi. Komissio on myös analysoinut reitti- ja vuosikohtaiset tilastot vuoden 2019 loppuun saakka (116). Komissio toteaa, että eri reiteillä kirjattujen matkojen ja matkustajien määrä vaihteli vuosien mittaan. Tämä johtuu kuitenkin siitä, että nämä saaret ovat hyvin pieniä, niillä on vain vähän satamainfrastruktuuria ja ne ovat melko lähellä toisiaan. Tämä tarkoittaa, että aikatauluja on muokattava tiheästi paikallisiin tarpeisiin (kuten koulu- tai työmatkaliikenteen rytmeihin) mukautumiseksi ja mahdollisten yhteysongelmien vähentämiseksi (esimerkiksi tilanteessa, jossa kiinnityspaikkaa huolletaan ja siihen voi kiinnittyä vain pieniä aluksia tai vähemmän aluksia samaan aikaan, tai tilanteessa, jossa yhtä yhdistetyn reitin reittiä ei liikennöidä vähään aikaan, jolloin muita kyseisen yhdistetyn reitin reittejä voitaisiin liikennöidä tiheämmin). Komission käytössä olevien tietojen perusteella ei ole kuitenkaan viitteitä siitä, että käyttäjien kysyntä millään reitillä tai yhdistetyllä reitillä oli tai on tosiasiassa kadonnut. | Keskimääräinen matkustajamäärä lähtöä kohden
   (117) | Keskimääräinen rahti lähtöä kohden
   (118) |
| --- | --- | --- | --- |
| Yhdistelmäreitit | 2010 | 2019 | 2010 | 2019 |
| Yhdistetty reitti Milazzo – Eolian saaret – Napoli | C/1 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| C/2 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| C/3 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| C/4 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| C/6 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Yhdistetty reitti Palermo–Ustica | D/1 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Yhdistetty reitti Trapani – Egadin saaret | D/2 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| D/3 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Yhdistetty reitti Trapani–Pantelleria | D/4 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Yhdistetty reitti Trapani – Pelagian saaret | D/5 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| | Keskimääräinen matkustajamäärä lähtöä kohden |
| Vain matkustajaliikenteen reitit | 2010 | 2019 |
| Yhdistetty reitti Milazzo – Eolian saaret (– Napoli) | ALC/2 | (...) | (...) |
| ALC/2 a | (...) | (...) |
| ALC/3 | (...) | (...) |
| ALC/4 | (...) | (...) |
| ALC/6 | (...) | – (119) |
| Yhdistetty reitti Palermo–Ustica | ALD/1 | (...) | (...) |
| Yhdistetty reitti Trapani – Egadin saaret | ALD 2/3 | (...) | (...) |
| ALD 2/3 a | (...) | (...) |

(338)

Käyttäjien kysynnän todellisen tason toteaminen kullakin mainituista 20 reitistä, jotka on ryhmitelty viideksi yhdistetyksi reitiksi, edellyttää kuitenkin yksityiskohtaisempaa arviointia. Italia toimitti tätä varten kutakin reittiä koskevat tilastot vuosilta 2007–2019 (115). Tilastot sisältävät matkustajien vuotuiset kokonaismäärät tai kunakin vuonna kuljetetun rahdin määrän juoksumetreinä. Näiden tietojen avulla voidaan laskea keskiarvo lähtöä kohden. Tätä havainnollistetaan taulukossa 5, jossa esitetään laskelmat vuosilta 2010 ja 2019. Nämä luvut osoittavat, että molempina vuosina suurimmalla osalla kyseisten reittien edestakaisista lähdöistä oli yli sata matkustajaa. Vuonna 2010 vain neljällä ja vuonna 2019 vain kolmella reitillä oli keskimäärin alle sata matkustajaa. Komissio toteaa, että näiden yksittäisten reittien vähäinen matkustajamäärä selittyy kyseisten saarten pienellä väestömäärällä ja pienellä koolla sekä suhteellisen lyhyillä ja tiheillä matkoilla, jotka ovat välttämättömiä näiden saarten asukkaiden liikkuvuustarpeiden täyttämiseksi. Komissio on myös analysoinut reitti- ja vuosikohtaiset tilastot vuoden 2019 loppuun saakka (116). Komissio toteaa, että eri reiteillä kirjattujen matkojen ja matkustajien määrä vaihteli vuosien mittaan. Tämä johtuu kuitenkin siitä, että nämä saaret ovat hyvin pieniä, niillä on vain vähän satamainfrastruktuuria ja ne ovat melko lähellä toisiaan. Tämä tarkoittaa, että aikatauluja on muokattava tiheästi paikallisiin tarpeisiin (kuten koulu- tai työmatkaliikenteen rytmeihin) mukautumiseksi ja mahdollisten yhteysongelmien vähentämiseksi (esimerkiksi tilanteessa, jossa kiinnityspaikkaa huolletaan ja siihen voi kiinnittyä vain pieniä aluksia tai vähemmän aluksia samaan aikaan, tai tilanteessa, jossa yhtä yhdistetyn reitin reittiä ei liikennöidä vähään aikaan, jolloin muita kyseisen yhdistetyn reitin reittejä voitaisiin liikennöidä tiheämmin). Komission käytössä olevien tietojen perusteella ei ole kuitenkaan viitteitä siitä, että käyttäjien kysyntä millään reitillä tai yhdistetyllä reitillä oli tai on tosiasiassa kadonnut.

115

116

Keskimääräinen matkustajamäärä lähtöä kohden
   (117)

Keskimääräinen matkustajamäärä lähtöä kohden

117

Keskimääräinen rahti lähtöä kohden
   (118)

Keskimääräinen rahti lähtöä kohden

118

Yhdistelmäreitit

Yhdistelmäreitit

2010

2010

2019

2019

2010

2010

2019

2019

Yhdistetty reitti Milazzo – Eolian saaret – Napoli

C/1

(...)

(...)

(...)

(...)

C/2

(...)

(...)

(...)

(...)

C/3

(...)

(...)

(...)

(...)

C/4

(...)

(...)

(...)

(...)

C/6

(...)

(...)

(...)

(...)

Yhdistetty reitti Palermo–Ustica

D/1

(...)

(...)

(...)

(...)

Yhdistetty reitti Trapani – Egadin saaret

D/2

(...)

(...)

(...)

(...)

D/3

(...)

(...)

(...)

(...)

Yhdistetty reitti Trapani–Pantelleria

D/4

(...)

(...)

(...)

(...)

Yhdistetty reitti Trapani – Pelagian saaret

D/5

(...)

(...)

(...)

(...)

Keskimääräinen matkustajamäärä lähtöä kohden

Keskimääräinen matkustajamäärä lähtöä kohden

Vain matkustajaliikenteen reitit

Vain matkustajaliikenteen reitit

2010

2010

2019

2019

Yhdistetty reitti Milazzo – Eolian saaret (– Napoli)

ALC/2

(...)

(...)

ALC/2 a

(...)

(...)

ALC/3

(...)

(...)

ALC/4

(...)

(...)

ALC/6

(...)

– (119)

119

Yhdistetty reitti Palermo–Ustica

ALD/1

(...)

(...)

Yhdistetty reitti Trapani – Egadin saaret

ALD 2/3

(...)

(...)

ALD 2/3 a

(...)

(...)

Taulukko 5 – Käyttäjien kysyntää koskevat tilastot vuosilta 2010 (liikennöijänä Siremar) ja 2019 (liikennöijänä SNS)

Taulukko 5 – Käyttäjien kysyntää koskevat tilastot vuosilta 2010 (liikennöijänä Siremar) ja 2019 (liikennöijänä SNS)

| (339) | Italia toimitti lisää tilastoja osoittaakseen, että käyttäjien kysyntä jatkui, kun CdI ja myöhemmin SNS aloittavat reittien liikennöinnin uuden sopimuksen nojalla. Taulukon 6 luvut osoittavat, että CdI ja myöhemmin SNS kuljettivat vuodesta 2013 eteenpäin enemmän matkustajia ja rahtia kuin Siremar vuosina 2010 ja 2011 (ks. johdanto-osan 337 kappale). Vaikka luvuissa oli jonkin verran vaihtelua ajan mittaan, ne vahvistavat, että käyttäjien kysyntä jatkui ja jopa kasvoi viime vuosina. | Kuljetettujen matkustajien lukumäärä | Kuljetetun rahdin määrä (juoksumetreinä) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 (elo–joulukuu) | (...) | (...) |
| 2013 | (...) | (...) |
| 2014 | (...) | (...) |
| 2015
   (120) | (...) | (...) |
| 2016 (huhti–joulukuu)
   (121) | (...) | (...) |
| 2017 | (...) | (...) |
| 2018 | (...) | (...) |
| 2019 | (...) | (...) |

(339)

Italia toimitti lisää tilastoja osoittaakseen, että käyttäjien kysyntä jatkui, kun CdI ja myöhemmin SNS aloittavat reittien liikennöinnin uuden sopimuksen nojalla. Taulukon 6 luvut osoittavat, että CdI ja myöhemmin SNS kuljettivat vuodesta 2013 eteenpäin enemmän matkustajia ja rahtia kuin Siremar vuosina 2010 ja 2011 (ks. johdanto-osan 337 kappale). Vaikka luvuissa oli jonkin verran vaihtelua ajan mittaan, ne vahvistavat, että käyttäjien kysyntä jatkui ja jopa kasvoi viime vuosina.

Kuljetettujen matkustajien lukumäärä

Kuljetettujen matkustajien lukumäärä

Kuljetetun rahdin määrä (juoksumetreinä)

Kuljetetun rahdin määrä (juoksumetreinä)

2012 (elo–joulukuu)

2012 (elo–joulukuu)

(...)

(...)

2013

2013

(...)

(...)

2014

2014

(...)

(...)

2015
   (120)

2015

120

(...)

(...)

2016 (huhti–joulukuu)
   (121)

2016 (huhti–joulukuu)

121

(...)

(...)

2017

2017

(...)

(...)

2018

2018

(...)

(...)

2019

2019

(...)

(...)

Taulukko 6 – Tilastot vuosilta 2012–2019 (CdI:n ja SNS:n liikennöimät yhdistelmäreitit ja vain matkustajille tarkoitetut reitit)

Taulukko 6 – Tilastot vuosilta 2012–2019 (CdI:n ja SNS:n liikennöimät yhdistelmäreitit ja vain matkustajille tarkoitetut reitit)

| (340) | Komission mukaan edellä esitetyt tilastot (ks. johdanto-osan 337–339 kappale) osoittavat selvästi, että matkustaja- ja rahtiliikenteen palvelujen kysyntä on todellista kullakin 20:llä julkisen palvelun reitillä, jotka on ryhmitelty viideksi yhdistetyksi reitiksi. Näin ollen voidaan päätellä, että kyseisillä palveluilla vastataan todelliseen käyttäjien kysyntään ja täytetään siten todellisia julkisia tarpeita. |
| --- | --- |

(340)

Komission mukaan edellä esitetyt tilastot (ks. johdanto-osan 337–339 kappale) osoittavat selvästi, että matkustaja- ja rahtiliikenteen palvelujen kysyntä on todellista kullakin 20:llä julkisen palvelun reitillä, jotka on ryhmitelty viideksi yhdistetyksi reitiksi. Näin ollen voidaan päätellä, että kyseisillä palveluilla vastataan todelliseen käyttäjien kysyntään ja täytetään siten todellisia julkisia tarpeita.

2)   Markkinoiden toimintapuutteen olemassaolo

| (341) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluita koskevan tiedonannon 48 kohdassa katsotaan, ”ettei olisi asianmukaista asettaa erityisiä julkisen palvelun velvoitteita sellaiselle toiminnalle, jota tavanomaisesti markkinoilla sovellettavien ehtojen mukaisesti toimivat yritykset jo harjoittavat tai voivat harjoittaa tyydyttävästi ja yleisen edun mukaisilla ehdoilla, jotka valtio määrittää. Tällaisia ehtoja ovat esimerkiksi hinta, objektiiviset laatuominaisuudet, jatkuvuus ja palvelun saatavuus (122).” Näin ollen komission on tutkittava, olisiko palvelu ollut riittämätön, jos sen tarjoaminen olisi jätetty pelkästään markkinavoimien varaan, kun otetaan huomioon jäsenvaltion uudella sopimuksella asettamat julkisen palvelun vaatimukset. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon 48 kohdassa todetaan tässä yhteydessä, että ”komissio voi arvioinnissaan ainoastaan tarkistaa, onko jäsenvaltio tehnyt ilmeisen virheen”. |
| --- | --- |

(341)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluita koskevan tiedonannon 48 kohdassa katsotaan, ”ettei olisi asianmukaista asettaa erityisiä julkisen palvelun velvoitteita sellaiselle toiminnalle, jota tavanomaisesti markkinoilla sovellettavien ehtojen mukaisesti toimivat yritykset jo harjoittavat tai voivat harjoittaa tyydyttävästi ja yleisen edun mukaisilla ehdoilla, jotka valtio määrittää. Tällaisia ehtoja ovat esimerkiksi hinta, objektiiviset laatuominaisuudet, jatkuvuus ja palvelun saatavuus (122).” Näin ollen komission on tutkittava, olisiko palvelu ollut riittämätön, jos sen tarjoaminen olisi jätetty pelkästään markkinavoimien varaan, kun otetaan huomioon jäsenvaltion uudella sopimuksella asettamat julkisen palvelun vaatimukset. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon 48 kohdassa todetaan tässä yhteydessä, että ”komissio voi arvioinnissaan ainoastaan tarkistaa, onko jäsenvaltio tehnyt ilmeisen virheen”.

122

| (342) | Komissio on analysoinut jo aiemmissa päätöksissään, oliko näillä yhdistetyillä reiteillä markkinoiden toimintapuutetta. Siremarin osalta komissio totesi vuoden 2004 päätöksessä, että yksikään yksityisistä italialaisista liikenteenharjoittajista, jotka liikennöivät samoja yhdistettyjä reittejä kuin kyseinen (tuolloin) julkinen liikenteenharjoittaja, ei tarjonnut vuoden läpi sellaisia palveluja, jotka täyttäisivät kaikki viisivuotissuunnitelmissa asetetut julkisen palvelun vaatimukset (123). Tämä havainto liittyy vuosiin 1992–2008, eikä sitä kyseenalaisteta vuoden 2009 tuomiossa, jolla kumottiin vuoden 2004 päätös, eikä Tirrenia-konsernia koskevassa vuoden 2020 päätöksessä, jossa todettiin, että Siremarille myönnetty julkisen palvelun korvaus oli voimassa olevaa tukea. |
| --- | --- |

(342)

Komissio on analysoinut jo aiemmissa päätöksissään, oliko näillä yhdistetyillä reiteillä markkinoiden toimintapuutetta. Siremarin osalta komissio totesi vuoden 2004 päätöksessä, että yksikään yksityisistä italialaisista liikenteenharjoittajista, jotka liikennöivät samoja yhdistettyjä reittejä kuin kyseinen (tuolloin) julkinen liikenteenharjoittaja, ei tarjonnut vuoden läpi sellaisia palveluja, jotka täyttäisivät kaikki viisivuotissuunnitelmissa asetetut julkisen palvelun vaatimukset (123). Tämä havainto liittyy vuosiin 1992–2008, eikä sitä kyseenalaisteta vuoden 2009 tuomiossa, jolla kumottiin vuoden 2004 päätös, eikä Tirrenia-konsernia koskevassa vuoden 2020 päätöksessä, jossa todettiin, että Siremarille myönnetty julkisen palvelun korvaus oli voimassa olevaa tukea.

123

| (343) | Komissio totesi kuitenkin vuoden 2012 päätöksessä, että sen ajanjakson aikana, joka johti uuden sopimuksen tekemiseen ensimmäisen kerran, muutkin toimijat tarjosivat säännöllisiä palveluja asiaan liittyvillä reiteillä (124). Tuolloin Italia oli esittänyt, että Sisilia oli valinnut nämä muut toimijat useiden tarjouskilpailumenettelyjen kautta liikennöimään muita julkisia palveluja erillisten sopimusten mukaisesti. Ennen kuin komissio jatkaa arviointiin, se toteaa seuraavaa. |
| --- | --- |

(343)

Komissio totesi kuitenkin vuoden 2012 päätöksessä, että sen ajanjakson aikana, joka johti uuden sopimuksen tekemiseen ensimmäisen kerran, muutkin toimijat tarjosivat säännöllisiä palveluja asiaan liittyvillä reiteillä (124). Tuolloin Italia oli esittänyt, että Sisilia oli valinnut nämä muut toimijat useiden tarjouskilpailumenettelyjen kautta liikennöimään muita julkisia palveluja erillisten sopimusten mukaisesti. Ennen kuin komissio jatkaa arviointiin, se toteaa seuraavaa.

124

| (344) | Ensinnäkin tässä arvioinnissa tarkastellaan ainoastaan markkinoiden kilpailutilannetta heinäkuuta 2012 edeltävinä vuosina, koska Italian viranomaiset käyttivät kyseistä ajanjaksoa määritellessään julkisen palvelun velvoitteita. Vaikka uudessa sopimuksessa asetetaan erityisiä julkisen palvelun velvoitteita muun muassa hintojen osalta (mukaan lukien alennetun hinnan periminen pienten saarten asukkailta), Italia ei ole perustellut julkisen palvelun tarvetta väittämällä, että CdI:n ja myöhemmin SNS:n olisi perittävä kyseisillä reiteillä muita toimijoita alhaisempia hintoja. Tutkinnan aikana Italia on pikemminkin väittänyt, että siltä osin kuin muut toimijat tarjosivat lauttapalveluja CdI:n ja myöhemmin SNS:n liikennöimillä reiteillä, kyseisten kilpailevien palvelujen jatkuvuus ja vuorotiheys vaihtelivat vuoden aikana eivätkä ne vastanneet CdI:n ja SNS:n palveluja (satamapalvelujen tai palvelutyypin näkökulmasta, eli tarjolla oli esimerkiksi vain matkustajaliikenteen palveluja yhdistelmäliikenteen sijasta) tai olleet yhtä laadukkaita tai niitä tuettiin erillisten sopimusten mukaisesti. Näin ollen komissio ei ole tehnyt vertailevaa analyysia kaikkien toimijoiden hinnoista kyseisillä reiteillä. Sitä vastoin komissio on tutkinut mahdollisia eroja palvelujen jatkuvuudessa, säännöllisyydessä, kapasiteetissa ja laadussa (ks. johdanto-osan 330 kappale) sekä sitä, tuettiinko myös kilpailevia toimijoita erillisten sopimusten perusteella. |
| --- | --- |

(344)

Ensinnäkin tässä arvioinnissa tarkastellaan ainoastaan markkinoiden kilpailutilannetta heinäkuuta 2012 edeltävinä vuosina, koska Italian viranomaiset käyttivät kyseistä ajanjaksoa määritellessään julkisen palvelun velvoitteita. Vaikka uudessa sopimuksessa asetetaan erityisiä julkisen palvelun velvoitteita muun muassa hintojen osalta (mukaan lukien alennetun hinnan periminen pienten saarten asukkailta), Italia ei ole perustellut julkisen palvelun tarvetta väittämällä, että CdI:n ja myöhemmin SNS:n olisi perittävä kyseisillä reiteillä muita toimijoita alhaisempia hintoja. Tutkinnan aikana Italia on pikemminkin väittänyt, että siltä osin kuin muut toimijat tarjosivat lauttapalveluja CdI:n ja myöhemmin SNS:n liikennöimillä reiteillä, kyseisten kilpailevien palvelujen jatkuvuus ja vuorotiheys vaihtelivat vuoden aikana eivätkä ne vastanneet CdI:n ja SNS:n palveluja (satamapalvelujen tai palvelutyypin näkökulmasta, eli tarjolla oli esimerkiksi vain matkustajaliikenteen palveluja yhdistelmäliikenteen sijasta) tai olleet yhtä laadukkaita tai niitä tuettiin erillisten sopimusten mukaisesti. Näin ollen komissio ei ole tehnyt vertailevaa analyysia kaikkien toimijoiden hinnoista kyseisillä reiteillä. Sitä vastoin komissio on tutkinut mahdollisia eroja palvelujen jatkuvuudessa, säännöllisyydessä, kapasiteetissa ja laadussa (ks. johdanto-osan 330 kappale) sekä sitä, tuettiinko myös kilpailevia toimijoita erillisten sopimusten perusteella.

| (345) | Toiseksi muiden toimijoiden uudessa sopimuksessa määritellyillä yhdistetyillä reiteillä tarjoamat vertailukelpoiset palvelut tuotettiin myös julkisten korvausjärjestelyjen, kuten Sisilian määrittelemien täydentävien yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen (125), puitteissa. Periaatteessa muiden yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoajien läsnäolo uudessa sopimuksessa määritetyillä yhdistetyillä reiteillä ei aseta kyseenalaiseksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen pätevyyttä kyseisillä reiteillä vaan pikemminkin vahvistaa sitä, koska se viittaa siihen, että näille yhteyksille oli niin suuri ja/tai vaihteleva tarve, että vain useat toimijat kykenivät täyttämään sen. Se, että tietyllä yhdistetyllä reitillä on muita toimijoita, ei voi olla osoitus siitä, että kyseinen yhdistetty reitti voidaan toteuttaa yksin markkinavoimien avulla, jos myös nämä muut toimijat saavat erillisiin sopimuksiin perustuvaa julkista korvausta palvelujensa tarjoamisesta. |
| --- | --- |

(345)

Toiseksi muiden toimijoiden uudessa sopimuksessa määritellyillä yhdistetyillä reiteillä tarjoamat vertailukelpoiset palvelut tuotettiin myös julkisten korvausjärjestelyjen, kuten Sisilian määrittelemien täydentävien yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen (125), puitteissa. Periaatteessa muiden yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoajien läsnäolo uudessa sopimuksessa määritetyillä yhdistetyillä reiteillä ei aseta kyseenalaiseksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen pätevyyttä kyseisillä reiteillä vaan pikemminkin vahvistaa sitä, koska se viittaa siihen, että näille yhteyksille oli niin suuri ja/tai vaihteleva tarve, että vain useat toimijat kykenivät täyttämään sen. Se, että tietyllä yhdistetyllä reitillä on muita toimijoita, ei voi olla osoitus siitä, että kyseinen yhdistetty reitti voidaan toteuttaa yksin markkinavoimien avulla, jos myös nämä muut toimijat saavat erillisiin sopimuksiin perustuvaa julkista korvausta palvelujensa tarjoamisesta.

125

| (346) | Kolmanneksi Italia määritti 20 reittiä, jotka kuuluivat viiteen yhdistettyyn reittiin tai reittien verkkoon, sisällytettäväksi uuteen sopimukseen (126). Komissio toteaa, että meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen tulkintaa koskevan tiedonannon (127) 5.5.3 jakson mukaan ”[j]äsenvaltiot haluavat usein yhdistää julkisen palvelun reitit eri saarille ja saarilta saadakseen aikaan kustannussäästöjä mittakaavaedun kautta tai houkutellakseen toimijoita. Reittien yhdistäminen ei sinänsä ole vastoin unionin lainsäädäntöä, kunhan reittien yhdistäminen ei johda syrjintään eikä kohtuuttomaan markkinoiden vääristymiseen. Yhdistettyjen reittien tarkoituksenmukaisimmasta koosta pitäisi päättää ottaen huomioon paras synergia, joka voidaan saavuttaa olennaisten liikennetarpeiden täyttämisen yhteydessä.” |
| --- | --- |

(346)

Kolmanneksi Italia määritti 20 reittiä, jotka kuuluivat viiteen yhdistettyyn reittiin tai reittien verkkoon, sisällytettäväksi uuteen sopimukseen (126). Komissio toteaa, että meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen tulkintaa koskevan tiedonannon (127) 5.5.3 jakson mukaan ”[j]äsenvaltiot haluavat usein yhdistää julkisen palvelun reitit eri saarille ja saarilta saadakseen aikaan kustannussäästöjä mittakaavaedun kautta tai houkutellakseen toimijoita. Reittien yhdistäminen ei sinänsä ole vastoin unionin lainsäädäntöä, kunhan reittien yhdistäminen ei johda syrjintään eikä kohtuuttomaan markkinoiden vääristymiseen. Yhdistettyjen reittien tarkoituksenmukaisimmasta koosta pitäisi päättää ottaen huomioon paras synergia, joka voidaan saavuttaa olennaisten liikennetarpeiden täyttämisen yhteydessä.”

126

127

| (347) | Tässä tapauksessa reitit ryhmiteltiin maantieteellisiksi yhdistelmiksi suunnittelua varten, jotta voitiin havaita mahdolliset puutteet tai päällekkäisyydet ja varmistaa johdonmukainen ja kattava reittijoukko näiden saarten asukkaille niin Sisiliaan kuin muihin, erityisesti suhteellisen suuriin saariin suuntautuvien yhteyksien osalta. Taulukko 3 osoittaakin, että kunkin yhdistetyn reitin sisältämät reitit ovat usein päällekkäisiä ja täydentävät toisiaan (128). Koska tiettyjä välttämättömiä palveluja, kuten kouluja, suuria päivittäistavarakauppoja ja erikoissairaanhoitopalveluja, on vain Sisiliassa tai suurehkoilla saarilla, Italia päätti antaa hoidettavaksi yhdistettyjä reittejä eikä yksittäisiä reittejä. Vaikka yksityiset toimijat tarjoavatkin joitakin yhteyksiä suhteellisen suurten saarten (esimerkiksi Lipari ja Pantelleria) ja Sisilian välillä, ne eivät tarjoa yhteyksiä kaikille saarille ja kaikkien saarten välillä ympäri vuoden. Koska on tarpeen varmistaa yhteydet eri paikoissa ja toisinaan melko syrjäisillä alueilla sijaitsevien useiden pienten saarten välillä, komissio katsoo, ettei Italia ole tehnyt ilmeistä virhettä määrittäessään viisi yhdistettyä reittiä, jotka koostuvat yhdestä tai useasta reitistä kyseessä olevan saaren tai saariston ominaispiirteiden mukaan. Näistä syistä ja asian erityisten olosuhteiden vuoksi komissio ei ole arvioinut kutakin yksittäistä reittiä, vaan se on käsitellyt kutakin yhdistettyä reittiä saaristoon tai saarelle, saaristosta tai saarelta taikka saariston tai saaren sisällä liikennöitävien yhteyksien johdonmukaisena joukkona. |
| --- | --- |

(347)

Tässä tapauksessa reitit ryhmiteltiin maantieteellisiksi yhdistelmiksi suunnittelua varten, jotta voitiin havaita mahdolliset puutteet tai päällekkäisyydet ja varmistaa johdonmukainen ja kattava reittijoukko näiden saarten asukkaille niin Sisiliaan kuin muihin, erityisesti suhteellisen suuriin saariin suuntautuvien yhteyksien osalta. Taulukko 3 osoittaakin, että kunkin yhdistetyn reitin sisältämät reitit ovat usein päällekkäisiä ja täydentävät toisiaan (128). Koska tiettyjä välttämättömiä palveluja, kuten kouluja, suuria päivittäistavarakauppoja ja erikoissairaanhoitopalveluja, on vain Sisiliassa tai suurehkoilla saarilla, Italia päätti antaa hoidettavaksi yhdistettyjä reittejä eikä yksittäisiä reittejä. Vaikka yksityiset toimijat tarjoavatkin joitakin yhteyksiä suhteellisen suurten saarten (esimerkiksi Lipari ja Pantelleria) ja Sisilian välillä, ne eivät tarjoa yhteyksiä kaikille saarille ja kaikkien saarten välillä ympäri vuoden. Koska on tarpeen varmistaa yhteydet eri paikoissa ja toisinaan melko syrjäisillä alueilla sijaitsevien useiden pienten saarten välillä, komissio katsoo, ettei Italia ole tehnyt ilmeistä virhettä määrittäessään viisi yhdistettyä reittiä, jotka koostuvat yhdestä tai useasta reitistä kyseessä olevan saaren tai saariston ominaispiirteiden mukaan. Näistä syistä ja asian erityisten olosuhteiden vuoksi komissio ei ole arvioinut kutakin yksittäistä reittiä, vaan se on käsitellyt kutakin yhdistettyä reittiä saaristoon tai saarelle, saaristosta tai saarelta taikka saariston tai saaren sisällä liikennöitävien yhteyksien johdonmukaisena joukkona.

128

| (348) | Tätä taustaa vasten sekä 30 päivänä heinäkuuta 2012 annettua ensimmäistä toimeksiantoa edeltävän kilpailutilanteen ja asianomaisten osapuolten huomautusten (ks. 5 jakso) perusteella komissio on analysoinut kutakin yhdistettyä reittiä sen todentamiseksi, ettei Italia tehnyt ilmeistä virhettä todetessaan, että markkinat toimivat puutteellisesti:






  — | Milazzo – Eolian saaret – Napoli. CdI liikennöi aiemmin ja SNS liikennöi nykyään viittä lauttareittiä ja viittä nopean aluksen reittiä, jotka yhdistävät Eolian saaret Sisiliaan ja mantereeseen (129). Näillä yhdistetyillä reiteillä kilpailijoita olivat vuosina 2009–2012 Ustica Lines, NGI, SNAV ja Alilauro. Ustica Lines ja NGI liikennöivät Milazzon ja Eolian saarten välisiä reittejä ympäri vuoden erillisten sopimusten perusteella myönnetyn julkisen korvauksen mukaisesti: Ustica Lines tuotti nopean yhteyden palveluja kahdella reitillä ja NGI liikennöi yhdistelmäpalvelua yhdellä reitillä. SNAV ja Alilauro liikennöivät yhtä nopean aluksen palvelua vain sesongin aikana Napolin ja Eolian saarten välisillä reiteillä. Ne eivät saaneet palvelusta julkista korvausta. Komissio toteaa ensinnäkin, että kilpailijat eivät tarjonneet CdI:n ja myöhemmin SNS:n tarjoamiin palveluihin verrattavissa olevia palveluja niiden kattamien reittien, vuorotiheyden ja kapasiteetin osalta. Sitä vastoin ne liikennöivät vain yhtä tai kahta reittiä ja niiden tarjoama palvelu oli paljon pienempi kapasiteetin ja ajoituksen osalta. Erityisesti NGI tarjosi lauttapalveluja eri kapasiteettivaatimusten piiriin kuuluvilla aluksilla. SNAV:n ja Alilauron palvelut eivät puolestaan tarjonneet yhteyttä Milazzoon, koska niiden reitit yhdistivät vain Napolin ja Eolian saaret ja tarjosivat yhteyksiä kyseisten saarten sisällä. Lisäksi nämä yksityiset toimijat eivät liikennöineet näitä reittejä sesongin ulkopuolella. Näin ollen nämä palvelut eivät ole verrattavissa ensin CdI:n ja myöhemmin SNS:n uuden sopimuksen nojalla liikennöimiin palveluihin. Pan Medin mukaan kilpailijat tarjosivat vastaavia palveluja tällä yhdistetyllä reitillä (ks. johdanto-osan 272 kappale). Pan Med ei kuitenkaan nimennyt kyseisiä kilpailijoita eikä osoittanut, miksi se piti niiden palveluja vastaavina kuin CdI:n ja myöhemmin SNS:n tuottamia palveluja tai niihin verrattavissa olevina. Näiden seikkojen perusteella komissio toteaa, että kaikki näillä reiteillä ympärivuotisia palveluja tarjoavat toimijat saivat siitä julkista korvausta. Tämä yhdistettynä näiden saarten maantieteelliseen ja demografiseen kontekstiin (saarten väestö vaihtelee Alicudin noin 100 asukkaasta Liparin noin 10 700 asukkaaseen) havainnollistaa, etteivät markkinavoimat yksin riittäneet tarjoamaan sen tasoisia yhteyksiä, joita alueellisen jatkuvuuden varmistaminen edellytti. Komissio toteaakin, ettei mikään muu toimija omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen olisi tuottanut uudessa sopimuksessa edellytetyn tason mukaisia palveluja. Näin ollen Italia ei tehnyt ilmeistä virhettä todetessaan, että markkinat toimivat puutteellisesti tällä yhdistetyllä reitillä. |
| --- | --- | --- |

(348)

Tätä taustaa vasten sekä 30 päivänä heinäkuuta 2012 annettua ensimmäistä toimeksiantoa edeltävän kilpailutilanteen ja asianomaisten osapuolten huomautusten (ks. 5 jakso) perusteella komissio on analysoinut kutakin yhdistettyä reittiä sen todentamiseksi, ettei Italia tehnyt ilmeistä virhettä todetessaan, että markkinat toimivat puutteellisesti:

—

Milazzo – Eolian saaret – Napoli. CdI liikennöi aiemmin ja SNS liikennöi nykyään viittä lauttareittiä ja viittä nopean aluksen reittiä, jotka yhdistävät Eolian saaret Sisiliaan ja mantereeseen (129). Näillä yhdistetyillä reiteillä kilpailijoita olivat vuosina 2009–2012 Ustica Lines, NGI, SNAV ja Alilauro. Ustica Lines ja NGI liikennöivät Milazzon ja Eolian saarten välisiä reittejä ympäri vuoden erillisten sopimusten perusteella myönnetyn julkisen korvauksen mukaisesti: Ustica Lines tuotti nopean yhteyden palveluja kahdella reitillä ja NGI liikennöi yhdistelmäpalvelua yhdellä reitillä. SNAV ja Alilauro liikennöivät yhtä nopean aluksen palvelua vain sesongin aikana Napolin ja Eolian saarten välisillä reiteillä. Ne eivät saaneet palvelusta julkista korvausta. Komissio toteaa ensinnäkin, että kilpailijat eivät tarjonneet CdI:n ja myöhemmin SNS:n tarjoamiin palveluihin verrattavissa olevia palveluja niiden kattamien reittien, vuorotiheyden ja kapasiteetin osalta. Sitä vastoin ne liikennöivät vain yhtä tai kahta reittiä ja niiden tarjoama palvelu oli paljon pienempi kapasiteetin ja ajoituksen osalta. Erityisesti NGI tarjosi lauttapalveluja eri kapasiteettivaatimusten piiriin kuuluvilla aluksilla. SNAV:n ja Alilauron palvelut eivät puolestaan tarjonneet yhteyttä Milazzoon, koska niiden reitit yhdistivät vain Napolin ja Eolian saaret ja tarjosivat yhteyksiä kyseisten saarten sisällä. Lisäksi nämä yksityiset toimijat eivät liikennöineet näitä reittejä sesongin ulkopuolella. Näin ollen nämä palvelut eivät ole verrattavissa ensin CdI:n ja myöhemmin SNS:n uuden sopimuksen nojalla liikennöimiin palveluihin. Pan Medin mukaan kilpailijat tarjosivat vastaavia palveluja tällä yhdistetyllä reitillä (ks. johdanto-osan 272 kappale). Pan Med ei kuitenkaan nimennyt kyseisiä kilpailijoita eikä osoittanut, miksi se piti niiden palveluja vastaavina kuin CdI:n ja myöhemmin SNS:n tuottamia palveluja tai niihin verrattavissa olevina. Näiden seikkojen perusteella komissio toteaa, että kaikki näillä reiteillä ympärivuotisia palveluja tarjoavat toimijat saivat siitä julkista korvausta. Tämä yhdistettynä näiden saarten maantieteelliseen ja demografiseen kontekstiin (saarten väestö vaihtelee Alicudin noin 100 asukkaasta Liparin noin 10 700 asukkaaseen) havainnollistaa, etteivät markkinavoimat yksin riittäneet tarjoamaan sen tasoisia yhteyksiä, joita alueellisen jatkuvuuden varmistaminen edellytti. Komissio toteaakin, ettei mikään muu toimija omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen olisi tuottanut uudessa sopimuksessa edellytetyn tason mukaisia palveluja. Näin ollen Italia ei tehnyt ilmeistä virhettä todetessaan, että markkinat toimivat puutteellisesti tällä yhdistetyllä reitillä.

129

| — | Trapani – Egadin saaret. CdI liikennöi aiemmin ja SNS liikennöi nykyään kahta lauttareittiä ja neljää nopean aluksen reittiä (130). Ustica Lines ja Traghetti delle Isole (131) liikennöivät myös ympärivuotisia reittejä Egadin saarten ja Sisilian välillä. Ustica Lines liikennöi nopean yhteyden palveluja ja Traghetti delle Isole lauttapalveluja. Komissio toteaa ensinnäkin, että Ustica Lines ja Traghetti delle Isole saivat korvausta Sisilialta näiden palvelujen tarjoamisesta erillisten sopimusten perusteella. Traghetti delle Isolen tarjoamien palvelujen vuorotiheys ei myöskään ollut sama kuin CdI:n ja myöhemmin SNS:n tarjoamien palvelujen, koska Traghetti delle Isolen ei tarvinnut tarjota päivittäisiä yhteyksiä kuten CdI:n ja myöhemmin SNS:n. Lisäksi Traghetti delle Isolen lauttapalveluissa käytettyihin aluksiin sovellettiin eri kapasiteettivaatimuksia, joihin sisältyi esimerkiksi vaarallisten aineiden kuljetus. Ustica Linesilta edellytetty vuorotiheys vastasi CdI:n ja myöhemmin SNS:n palvelujen vuorotiheyttä (useita yhteyksiä päivässä). Ustica Lines tarjosi kuitenkin palvelunsa aluksilla, joihin sovellettiin eri kapasiteettivaatimuksia. Näiden seikkojen perusteella komissio toteaa, että kaikki näillä reiteillä ympärivuotisia palveluja tarjoavat toimijat saivat siitä julkista korvausta. Tämä yhdistettynä näiden saarten maantieteelliseen ja demografiseen kontekstiin (Favignanan, Levanzon ja Marettimon asukasluku on yhteensä noin 4 300 asukasta) havainnollistaa, etteivät markkinavoimat yksin riittäneet tarjoamaan sen tasoisia yhteyksiä, joita alueellisen jatkuvuuden varmistaminen edellytti. Komissio toteaakin, ettei mikään muu toimija omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen olisi tuottanut uudessa sopimuksessa edellytetyn tason mukaisia palveluja. Näin ollen Italia ei tehnyt ilmeistä virhettä todetessaan, että markkinat toimivat puutteellisesti tällä yhdistetyllä reitillä. |
| --- | --- |

—

Trapani – Egadin saaret. CdI liikennöi aiemmin ja SNS liikennöi nykyään kahta lauttareittiä ja neljää nopean aluksen reittiä (130). Ustica Lines ja Traghetti delle Isole (131) liikennöivät myös ympärivuotisia reittejä Egadin saarten ja Sisilian välillä. Ustica Lines liikennöi nopean yhteyden palveluja ja Traghetti delle Isole lauttapalveluja. Komissio toteaa ensinnäkin, että Ustica Lines ja Traghetti delle Isole saivat korvausta Sisilialta näiden palvelujen tarjoamisesta erillisten sopimusten perusteella. Traghetti delle Isolen tarjoamien palvelujen vuorotiheys ei myöskään ollut sama kuin CdI:n ja myöhemmin SNS:n tarjoamien palvelujen, koska Traghetti delle Isolen ei tarvinnut tarjota päivittäisiä yhteyksiä kuten CdI:n ja myöhemmin SNS:n. Lisäksi Traghetti delle Isolen lauttapalveluissa käytettyihin aluksiin sovellettiin eri kapasiteettivaatimuksia, joihin sisältyi esimerkiksi vaarallisten aineiden kuljetus. Ustica Linesilta edellytetty vuorotiheys vastasi CdI:n ja myöhemmin SNS:n palvelujen vuorotiheyttä (useita yhteyksiä päivässä). Ustica Lines tarjosi kuitenkin palvelunsa aluksilla, joihin sovellettiin eri kapasiteettivaatimuksia. Näiden seikkojen perusteella komissio toteaa, että kaikki näillä reiteillä ympärivuotisia palveluja tarjoavat toimijat saivat siitä julkista korvausta. Tämä yhdistettynä näiden saarten maantieteelliseen ja demografiseen kontekstiin (Favignanan, Levanzon ja Marettimon asukasluku on yhteensä noin 4 300 asukasta) havainnollistaa, etteivät markkinavoimat yksin riittäneet tarjoamaan sen tasoisia yhteyksiä, joita alueellisen jatkuvuuden varmistaminen edellytti. Komissio toteaakin, ettei mikään muu toimija omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen olisi tuottanut uudessa sopimuksessa edellytetyn tason mukaisia palveluja. Näin ollen Italia ei tehnyt ilmeistä virhettä todetessaan, että markkinat toimivat puutteellisesti tällä yhdistetyllä reitillä.

130

131

| — | Porto Empedocle – Pelagian saaret. CdI liikennöi aiemmin ja SNS liikennöi nykyään sekä lauttapalveluja että nopean yhteyden palveluja ympärivuotisesti. Ustica Lines oli ainoa muu toimija, joka tarjosi ympärivuotisia nopean yhteyden palveluja tällä reitillä sekä ylimääräistä nopean yhteyden palvelua sesongin aikana. Komissio toteaa ensinnäkin, että Ustica Lines sai korvausta Sisilialta näiden palvelujen tarjoamisesta erillisen sopimuksen perusteella. Lisäksi Ustica Lines tarjosi vain matkustajaliikenteen palvelua, eikä se kuljettanut lainkaan rahtia. Myös sen vuorotiheys oli erilainen. Näin ollen sen palvelut eivät ole verrattavissa CdI:n ja myöhemmin SNS:n uuden sopimuksen nojalla tarjoamiin palveluihin. Näiden seikkojen perusteella komissio toteaa, että ainoa näillä reiteillä ympärivuotisia palveluja tarjoava toimija sai siitä julkista korvausta. Tämä yhdistettynä näiden saarten maantieteelliseen ja demografiseen kontekstiin (Linosan ja Lampedusan asukasluku on yhteensä noin 6 500 asukasta) havainnollistaa, etteivät markkinavoimat yksin riittäneet tarjoamaan sen tasoisia yhteyksiä, joita alueellisen jatkuvuuden varmistaminen edellytti. Komissio toteaakin, ettei mikään muu toimija omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen olisi tuottanut uudessa sopimuksessa edellytetyn tason mukaisia palveluja. Näin ollen Italia ei tehnyt ilmeistä virhettä todetessaan, että markkinat toimivat puutteellisesti tällä yhdistetyllä reitillä. |
| --- | --- |

—

Porto Empedocle – Pelagian saaret. CdI liikennöi aiemmin ja SNS liikennöi nykyään sekä lauttapalveluja että nopean yhteyden palveluja ympärivuotisesti. Ustica Lines oli ainoa muu toimija, joka tarjosi ympärivuotisia nopean yhteyden palveluja tällä reitillä sekä ylimääräistä nopean yhteyden palvelua sesongin aikana. Komissio toteaa ensinnäkin, että Ustica Lines sai korvausta Sisilialta näiden palvelujen tarjoamisesta erillisen sopimuksen perusteella. Lisäksi Ustica Lines tarjosi vain matkustajaliikenteen palvelua, eikä se kuljettanut lainkaan rahtia. Myös sen vuorotiheys oli erilainen. Näin ollen sen palvelut eivät ole verrattavissa CdI:n ja myöhemmin SNS:n uuden sopimuksen nojalla tarjoamiin palveluihin. Näiden seikkojen perusteella komissio toteaa, että ainoa näillä reiteillä ympärivuotisia palveluja tarjoava toimija sai siitä julkista korvausta. Tämä yhdistettynä näiden saarten maantieteelliseen ja demografiseen kontekstiin (Linosan ja Lampedusan asukasluku on yhteensä noin 6 500 asukasta) havainnollistaa, etteivät markkinavoimat yksin riittäneet tarjoamaan sen tasoisia yhteyksiä, joita alueellisen jatkuvuuden varmistaminen edellytti. Komissio toteaakin, ettei mikään muu toimija omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen olisi tuottanut uudessa sopimuksessa edellytetyn tason mukaisia palveluja. Näin ollen Italia ei tehnyt ilmeistä virhettä todetessaan, että markkinat toimivat puutteellisesti tällä yhdistetyllä reitillä.

| — | Trapani–Pantelleria. CdI liikennöi aiemmin ja SNS liikennöi nykyään ympärivuotisia lauttapalveluja. Traghetti delle Isole oli ainoa muu toimija, joka tarjosi ympärivuotisia lauttapalveluja tällä reitillä. Komissio toteaa ensinnäkin, että Traghetti delle Isole sai korvausta Sisilialta näiden palvelujen tarjoamisesta erillisten sopimusten perusteella. Lisäksi Traghetti delle Isole tarjosi lauttapalveluja samalla vuorotiheydellä kuin CdI ja myöhemmin SNS, mutta sen aluksiin sovellettiin eri kapasiteettivaatimuksia, joihin sisältyi esimerkiksi vaarallisten aineiden kuljetus. Pan Medin mukaan kilpailijat tarjosivat vastaavia palveluja tällä yhdistetyllä reitillä (ks. johdanto-osan 272 kappale). Pan Med ei kuitenkaan nimennyt kyseisiä kilpailijoita eikä osoittanut, miksi se piti niiden palveluja vastaavina kuin CdI:n ja myöhemmin SNS:n tuottamia palveluja tai niihin verrattavissa olevina. Näiden seikkojen perusteella komissio toteaa, että ainoa muu tällä reitillä ympärivuotisia palveluja tarjoava toimija sai siitä julkista korvausta. Tämä yhdistettynä Pantellerian maantieteelliseen ja demografiseen kontekstiin (pieni saari, jolla on noin 7 800 asukasta) havainnollistaa, etteivät markkinavoimat yksin riittäneet tarjoamaan sen tasoisia yhteyksiä, joita alueellisen jatkuvuuden varmistaminen edellytti. Komissio toteaakin, ettei mikään muu toimija omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen olisi tuottanut uudessa sopimuksessa edellytetyn tason mukaisia palveluja. Näin ollen Italia ei tehnyt ilmeistä virhettä todetessaan, että markkinat toimivat puutteellisesti tällä yhdistetyllä reitillä. |
| --- | --- |

—

Trapani–Pantelleria. CdI liikennöi aiemmin ja SNS liikennöi nykyään ympärivuotisia lauttapalveluja. Traghetti delle Isole oli ainoa muu toimija, joka tarjosi ympärivuotisia lauttapalveluja tällä reitillä. Komissio toteaa ensinnäkin, että Traghetti delle Isole sai korvausta Sisilialta näiden palvelujen tarjoamisesta erillisten sopimusten perusteella. Lisäksi Traghetti delle Isole tarjosi lauttapalveluja samalla vuorotiheydellä kuin CdI ja myöhemmin SNS, mutta sen aluksiin sovellettiin eri kapasiteettivaatimuksia, joihin sisältyi esimerkiksi vaarallisten aineiden kuljetus. Pan Medin mukaan kilpailijat tarjosivat vastaavia palveluja tällä yhdistetyllä reitillä (ks. johdanto-osan 272 kappale). Pan Med ei kuitenkaan nimennyt kyseisiä kilpailijoita eikä osoittanut, miksi se piti niiden palveluja vastaavina kuin CdI:n ja myöhemmin SNS:n tuottamia palveluja tai niihin verrattavissa olevina. Näiden seikkojen perusteella komissio toteaa, että ainoa muu tällä reitillä ympärivuotisia palveluja tarjoava toimija sai siitä julkista korvausta. Tämä yhdistettynä Pantellerian maantieteelliseen ja demografiseen kontekstiin (pieni saari, jolla on noin 7 800 asukasta) havainnollistaa, etteivät markkinavoimat yksin riittäneet tarjoamaan sen tasoisia yhteyksiä, joita alueellisen jatkuvuuden varmistaminen edellytti. Komissio toteaakin, ettei mikään muu toimija omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen olisi tuottanut uudessa sopimuksessa edellytetyn tason mukaisia palveluja. Näin ollen Italia ei tehnyt ilmeistä virhettä todetessaan, että markkinat toimivat puutteellisesti tällä yhdistetyllä reitillä.

| — | Palermo–Ustica. CdI liikennöi aiemmin ja SNS liikennöi nykyään sekä lauttapalveluja että nopean yhteyden palveluja ympärivuotisesti. Ustica Lines tarjosi nopean yhteyden palvelua ja NGI lauttapalvelua. Molemmat toimivat reitillä ympärivuotisesti. Komissio toteaa ensinnäkin, että Ustica Lines ja NGI saivat myös korvausta Sisilialta näiden palvelujen tarjoamisesta erillisten sopimusten perusteella. Lisäksi molemmat toimijat tarjosivat lauttapalveluja aluksilla, joihin sovellettiin eri kapasiteettivaatimuksia. Näihin vaatimuksiin lukeutui NGI:n osalta vaarallisten aineiden kuljetus. Palvelujen vuorotiheys ei myöskään ollut sama kuin CdI:n ja myöhemmin SNS:n tarjoamien palvelujen, koska muiden toimijoiden kuin CdI:n ja myöhemmin SNS:n ei tarvinnut tarjota päivittäisiä yhteyksiä. Pan Medin mukaan kilpailijat tarjosivat vastaavia palveluja tällä yhdistetyllä reitillä (ks. johdanto-osan 272 kappale). Pan Med ei kuitenkaan nimennyt kyseisiä kilpailijoita eikä osoittanut, miksi se piti niiden palveluja vastaavina kuin CdI:n ja myöhemmin SNS:n toteuttamia palveluja tai niihin verrattavissa olevina. Näiden seikkojen perusteella komissio toteaa, että kaikki näillä reiteillä ympärivuotisia palveluja tarjoavat toimijat saivat siitä julkista korvausta. Tämä yhdistettynä Ustican maantieteelliseen ja demografiseen kontekstiin (hyvin pieni saari, jolla on noin 1 300 asukasta) havainnollistaa, etteivät markkinavoimat yksin riittäneet tarjoamaan sen tasoisia yhteyksiä, joita alueellisen jatkuvuuden varmistaminen edellytti. Komissio toteaakin, ettei mikään muu toimija omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen olisi tuottanut uudessa sopimuksessa edellytetyn tason mukaisia palveluja. Näin ollen Italia ei tehnyt ilmeistä virhettä todetessaan, että markkinat toimivat puutteellisesti tällä yhdistetyllä reitillä. |
| --- | --- |

—

Palermo–Ustica. CdI liikennöi aiemmin ja SNS liikennöi nykyään sekä lauttapalveluja että nopean yhteyden palveluja ympärivuotisesti. Ustica Lines tarjosi nopean yhteyden palvelua ja NGI lauttapalvelua. Molemmat toimivat reitillä ympärivuotisesti. Komissio toteaa ensinnäkin, että Ustica Lines ja NGI saivat myös korvausta Sisilialta näiden palvelujen tarjoamisesta erillisten sopimusten perusteella. Lisäksi molemmat toimijat tarjosivat lauttapalveluja aluksilla, joihin sovellettiin eri kapasiteettivaatimuksia. Näihin vaatimuksiin lukeutui NGI:n osalta vaarallisten aineiden kuljetus. Palvelujen vuorotiheys ei myöskään ollut sama kuin CdI:n ja myöhemmin SNS:n tarjoamien palvelujen, koska muiden toimijoiden kuin CdI:n ja myöhemmin SNS:n ei tarvinnut tarjota päivittäisiä yhteyksiä. Pan Medin mukaan kilpailijat tarjosivat vastaavia palveluja tällä yhdistetyllä reitillä (ks. johdanto-osan 272 kappale). Pan Med ei kuitenkaan nimennyt kyseisiä kilpailijoita eikä osoittanut, miksi se piti niiden palveluja vastaavina kuin CdI:n ja myöhemmin SNS:n toteuttamia palveluja tai niihin verrattavissa olevina. Näiden seikkojen perusteella komissio toteaa, että kaikki näillä reiteillä ympärivuotisia palveluja tarjoavat toimijat saivat siitä julkista korvausta. Tämä yhdistettynä Ustican maantieteelliseen ja demografiseen kontekstiin (hyvin pieni saari, jolla on noin 1 300 asukasta) havainnollistaa, etteivät markkinavoimat yksin riittäneet tarjoamaan sen tasoisia yhteyksiä, joita alueellisen jatkuvuuden varmistaminen edellytti. Komissio toteaakin, ettei mikään muu toimija omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen olisi tuottanut uudessa sopimuksessa edellytetyn tason mukaisia palveluja. Näin ollen Italia ei tehnyt ilmeistä virhettä todetessaan, että markkinat toimivat puutteellisesti tällä yhdistetyllä reitillä.

| (349) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että toimeksiantohetkellä markkinavoimat eivät yksin riittäneet täyttämään julkisen palvelun tarpeita. Komissio toteaa tältä osin myös, että kaikilla SNS:n uuden sopimuksen nojalla liikennöimillä yhdistetyillä reiteillä jossakin määrin verrattavissa olevat muiden toimijoiden tarjoamat palvelut saivat myös tukea, eivätkä ne joka tapauksessa olleet täysin vastaavia jatkuvuuden, säännöllisyyden, kapasiteetin ja laadun näkökulmasta ja siten täyttäneet kaikkia Italian uudessa sopimuksessa määrittämiä julkisen palvelun tarpeita. |
| --- | --- |

(349)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että toimeksiantohetkellä markkinavoimat eivät yksin riittäneet täyttämään julkisen palvelun tarpeita. Komissio toteaa tältä osin myös, että kaikilla SNS:n uuden sopimuksen nojalla liikennöimillä yhdistetyillä reiteillä jossakin määrin verrattavissa olevat muiden toimijoiden tarjoamat palvelut saivat myös tukea, eivätkä ne joka tapauksessa olleet täysin vastaavia jatkuvuuden, säännöllisyyden, kapasiteetin ja laadun näkökulmasta ja siten täyttäneet kaikkia Italian uudessa sopimuksessa määrittämiä julkisen palvelun tarpeita.

3)   Vähiten haitallinen lähestymistapa

| (350) | Komissio toteaa, että Italian viranomaiset päättivät tehdä mieluummin julkisen palvelun sopimuksen yhden toimijan (CdI:n ja myöhemmin SNS:n) kanssa kuin asettaa julkisen palvelun velvoitteita useille toimijoille. Italian toimittamien tietojen perusteella komissio hyväksyy sen, ettei käyttäjien kysyntään (sellaisena kuin se kuvataan johdanto-osan 334–340 kappaleessa) olisi voitu vastata asettamalla julkisen palvelun velvoitteita. Kaikilla yhdistetyillä reiteillä säännöllisten palvelujen tuottaminen ympärivuotisesti edellyttää julkisen palvelun korvauksia. Yksityiset toimijat, jotka eivät saaneet julkisen palvelun korvausta, tarjosivat yhteyksiä vain sesongin aikana (ks. johdanto-osan 348 kappale). Lisäksi uuden sopimuksen mukaisten reittikohtaisten tietojen analyysi osoittaa, että kaikkien SNS:n vuosina 2017, 2018 ja 2019 liikennöimien reittien toiminta on rakenteellisesti tappiollista, joten ilman julkisesta palvelusta maksettavaa korvausta niitä ei liikennöitäisi halutun vuorotiheyden, kapasiteetin ja laadun mukaisesti (132). Ecorys teki saman johtopäätöksen komissiolle laatimassaan raportissa (ks. johdanto-osan 119 kappale). Komissio ottaa lisäksi huomioon Italian väitteen, jonka mukaan palveluhankintasopimuksen tekeminen oli tarpeen myös Siremarin yksityistämiseksi. Tarkemmin sanottuna Italia väitti, että kilpailuttamalla Siremarin varat yhdessä uuden palveluhankintasopimuksen kanssa sen oli mahdollista i) varmistaa meriliikenteen julkisen palvelun jatkuvuus, ii) saada valtion kannalta mahdollisimman suuri arvo ja iii) turvata työllisyys. Näistä syistä komissio hyväksyi Italian päätöksen kilpailuttaa Siremar-liiketoimintayksikkö yhdessä uuden sopimuksen kanssa (ks. johdanto-osan 136 kappale). Samalla komissio hyväksyi – ja hyväksyy myös tässä päätöksessä – sen, ettei Italia voinut tukeutua kaikkia toimijoita koskeviin julkisen palvelun velvoitteisiin vaan teki mieluummin yhden palveluhankintasopimuksen ensin CdI:n ja myöhemmin SNS:n kanssa. |
| --- | --- |

(350)

Komissio toteaa, että Italian viranomaiset päättivät tehdä mieluummin julkisen palvelun sopimuksen yhden toimijan (CdI:n ja myöhemmin SNS:n) kanssa kuin asettaa julkisen palvelun velvoitteita useille toimijoille. Italian toimittamien tietojen perusteella komissio hyväksyy sen, ettei käyttäjien kysyntään (sellaisena kuin se kuvataan johdanto-osan 334–340 kappaleessa) olisi voitu vastata asettamalla julkisen palvelun velvoitteita. Kaikilla yhdistetyillä reiteillä säännöllisten palvelujen tuottaminen ympärivuotisesti edellyttää julkisen palvelun korvauksia. Yksityiset toimijat, jotka eivät saaneet julkisen palvelun korvausta, tarjosivat yhteyksiä vain sesongin aikana (ks. johdanto-osan 348 kappale). Lisäksi uuden sopimuksen mukaisten reittikohtaisten tietojen analyysi osoittaa, että kaikkien SNS:n vuosina 2017, 2018 ja 2019 liikennöimien reittien toiminta on rakenteellisesti tappiollista, joten ilman julkisesta palvelusta maksettavaa korvausta niitä ei liikennöitäisi halutun vuorotiheyden, kapasiteetin ja laadun mukaisesti (132). Ecorys teki saman johtopäätöksen komissiolle laatimassaan raportissa (ks. johdanto-osan 119 kappale). Komissio ottaa lisäksi huomioon Italian väitteen, jonka mukaan palveluhankintasopimuksen tekeminen oli tarpeen myös Siremarin yksityistämiseksi. Tarkemmin sanottuna Italia väitti, että kilpailuttamalla Siremarin varat yhdessä uuden palveluhankintasopimuksen kanssa sen oli mahdollista i) varmistaa meriliikenteen julkisen palvelun jatkuvuus, ii) saada valtion kannalta mahdollisimman suuri arvo ja iii) turvata työllisyys. Näistä syistä komissio hyväksyi Italian päätöksen kilpailuttaa Siremar-liiketoimintayksikkö yhdessä uuden sopimuksen kanssa (ks. johdanto-osan 136 kappale). Samalla komissio hyväksyi – ja hyväksyy myös tässä päätöksessä – sen, ettei Italia voinut tukeutua kaikkia toimijoita koskeviin julkisen palvelun velvoitteisiin vaan teki mieluummin yhden palveluhankintasopimuksen ensin CdI:n ja myöhemmin SNS:n kanssa.

132

Päätelmät

| (351) | Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, ettei Italia ole tehnyt ilmeistä virhettä määritellessään CdI:n ja myöhemmin SNS:n hoidettavaksi annetut palvelut yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi. Näin ollen komission vuoden 2012 päätöksessä esittämät epäilyt ovat poistuneet. |
| --- | --- |

(351)

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, ettei Italia ole tehnyt ilmeistä virhettä määritellessään CdI:n ja myöhemmin SNS:n hoidettavaksi annetut palvelut yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi. Näin ollen komission vuoden 2012 päätöksessä esittämät epäilyt ovat poistuneet.

| (352) | Voidakseen todeta, että ensimmäinen Altmark-kriteeri täyttyy, komission on vielä tarkistettava, oliko CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle asetetut julkisen palvelun velvoitteet määritelty selkeästi. Tältä osin komissio toteaa, että julkisen palvelun velvoitteet määritellään selkeästi uudessa sopimuksessa ja sen liitteissä (jotka sisältävät esimerkiksi aluksia koskevat eritelmät kullekin reitille). Korvausta koskevat yksityiskohtaiset säännöt täsmennetään sopimuksessa, vuoden 2009 laissa ja CIPE:n toimintaohjeessa. Lisäksi uuden sopimuksen voimassaoloaika on määritelty selkeästi (12 vuotta), ja sopimuksessa yksilöidään CdI ja myöhemmin SNS julkisen palvelun tuottajaksi sekä täsmennetään järjestelyt mahdollisten liiallisten korvausten välttämiseksi ja perimiseksi takaisin (ks. myös 2.3.4 jakso). Tämän vuoksi komissio katsoo, että ensimmäinen Altmark-kriteeri täyttyy. |
| --- | --- |

(352)

Voidakseen todeta, että ensimmäinen Altmark-kriteeri täyttyy, komission on vielä tarkistettava, oliko CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle asetetut julkisen palvelun velvoitteet määritelty selkeästi. Tältä osin komissio toteaa, että julkisen palvelun velvoitteet määritellään selkeästi uudessa sopimuksessa ja sen liitteissä (jotka sisältävät esimerkiksi aluksia koskevat eritelmät kullekin reitille). Korvausta koskevat yksityiskohtaiset säännöt täsmennetään sopimuksessa, vuoden 2009 laissa ja CIPE:n toimintaohjeessa. Lisäksi uuden sopimuksen voimassaoloaika on määritelty selkeästi (12 vuotta), ja sopimuksessa yksilöidään CdI ja myöhemmin SNS julkisen palvelun tuottajaksi sekä täsmennetään järjestelyt mahdollisten liiallisten korvausten välttämiseksi ja perimiseksi takaisin (ks. myös 2.3.4 jakso). Tämän vuoksi komissio katsoo, että ensimmäinen Altmark-kriteeri täyttyy.

Kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus

| (353) | Asetuksen 135/2009 19 b §:n 21 momentissa säädetään selvästi, että kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus on tarpeen alueellisen jatkuvuuden takaamiseksi saarten kanssa ja ottaen huomioon entisen Tirrenia-konsernin yrityksille, myös Siremarille, asetetut julkisen palvelun velvoitteet. Jos nimittäin julkisen palvelun velvoitteita hoitaville yrityksille ei olisi myönnetty kiinnityspaikkaa koskevaa etuoikeutta, ne saattaisivat (joskus) joutua odottamaan laituriinkiinnittymisvuoroaan ja olisivat tämän takia myöhässä, mikä hankaloittaisi luotettavien ja kätevien yhteyksien varmistamista kansalaisille. Säännöllinen aikataulu on todella tarpeen, jotta voidaan täyttää pienten saarten väestön liikkuvuustarpeet ja edistää kyseisten saarten taloudellista kehitystä. Lisäksi uudessa sopimuksessa asetetaan tiettyjä aikatauluvelvoitteita, kuten muiden liikennevälineiden (esimerkiksi bussien) aikataulujen huomioonottaminen, joten kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus auttaa varmistamaan, että satamat jakavat laituripaikat sekä lähtö- ja saapumisajat siten, että julkisen palvelun tuottaja kykenee täyttämään julkisen palvelun velvoitteensa. Tämä kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus luovutettiin CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle Siremar-liiketoimintayksikön oston jälkeen. Tätä taustaa vasten komissio katsoo, että kyseisen toimenpiteen tarkoituksena on varmistaa, että CdI ja myöhemmin SNS kykenevät täyttämään julkisen palvelun velvoitteensa, joissa on kyse varsinaisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta (ks. johdanto-osan 351 kappale). Näin ollen myös kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus täyttää Altmark-tuomion ensimmäisen edellytyksen. |
| --- | --- |

(353)

Asetuksen 135/2009 19 b §:n 21 momentissa säädetään selvästi, että kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus on tarpeen alueellisen jatkuvuuden takaamiseksi saarten kanssa ja ottaen huomioon entisen Tirrenia-konsernin yrityksille, myös Siremarille, asetetut julkisen palvelun velvoitteet. Jos nimittäin julkisen palvelun velvoitteita hoitaville yrityksille ei olisi myönnetty kiinnityspaikkaa koskevaa etuoikeutta, ne saattaisivat (joskus) joutua odottamaan laituriinkiinnittymisvuoroaan ja olisivat tämän takia myöhässä, mikä hankaloittaisi luotettavien ja kätevien yhteyksien varmistamista kansalaisille. Säännöllinen aikataulu on todella tarpeen, jotta voidaan täyttää pienten saarten väestön liikkuvuustarpeet ja edistää kyseisten saarten taloudellista kehitystä. Lisäksi uudessa sopimuksessa asetetaan tiettyjä aikatauluvelvoitteita, kuten muiden liikennevälineiden (esimerkiksi bussien) aikataulujen huomioonottaminen, joten kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus auttaa varmistamaan, että satamat jakavat laituripaikat sekä lähtö- ja saapumisajat siten, että julkisen palvelun tuottaja kykenee täyttämään julkisen palvelun velvoitteensa. Tämä kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus luovutettiin CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle Siremar-liiketoimintayksikön oston jälkeen. Tätä taustaa vasten komissio katsoo, että kyseisen toimenpiteen tarkoituksena on varmistaa, että CdI ja myöhemmin SNS kykenevät täyttämään julkisen palvelun velvoitteensa, joissa on kyse varsinaisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta (ks. johdanto-osan 351 kappale). Näin ollen myös kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus täyttää Altmark-tuomion ensimmäisen edellytyksen.

8.1.3.2   Toinen Altmark-kriteeri

Toinen Altmark-kriteeri

| (354) | Komissio muistuttaa katsoneensa vuoden 2012 päätöksessä (ks. johdanto-osan 205 kappale) alustavasti, että Altmark-tuomion toinen edellytys täyttyi. |
| --- | --- |

(354)

Komissio muistuttaa katsoneensa vuoden 2012 päätöksessä (ks. johdanto-osan 205 kappale) alustavasti, että Altmark-tuomion toinen edellytys täyttyi.

| (355) | Tätä taustaa vasten komissio toteaa, että korvauksen laskentaperusteena käytetyt parametrit on vahvistettu etukäteen ja toisen Altmark-kriteerin mukaisia avoimuusvaatimuksia noudattaen. |
| --- | --- |

(355)

Tätä taustaa vasten komissio toteaa, että korvauksen laskentaperusteena käytetyt parametrit on vahvistettu etukäteen ja toisen Altmark-kriteerin mukaisia avoimuusvaatimuksia noudattaen.

| (356) | Tarkemmin sanottuna korvauksen laskentaperusteena olleet parametrit selitetään yksityiskohtaisesti CIPE:n toimintaohjeessa ja niitä sovelletaan uudessa sopimuksessa (ja sen liitteissä), kun taas korvauksen enimmäismäärät vahvistetaan vuoden 2009 laissa. Korvauksen laskentamenetelmä, mukaan lukien esimerkiksi huomioon otettavat kustannustekijät, täsmennetään CIPE:n toimintaohjeessa. Koska kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus ei sisällä minkäänlaista rahallista siirtoa palvelun tuottajalle, komissio katsoo tämän toimenpiteen olevan toisen Altmark-kriteerin mukainen. |
| --- | --- |

(356)

Tarkemmin sanottuna korvauksen laskentaperusteena olleet parametrit selitetään yksityiskohtaisesti CIPE:n toimintaohjeessa ja niitä sovelletaan uudessa sopimuksessa (ja sen liitteissä), kun taas korvauksen enimmäismäärät vahvistetaan vuoden 2009 laissa. Korvauksen laskentamenetelmä, mukaan lukien esimerkiksi huomioon otettavat kustannustekijät, täsmennetään CIPE:n toimintaohjeessa. Koska kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus ei sisällä minkäänlaista rahallista siirtoa palvelun tuottajalle, komissio katsoo tämän toimenpiteen olevan toisen Altmark-kriteerin mukainen.

| (357) | Näin ollen komissio katsoo, että Altmark-tuomion toinen edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(357)

Näin ollen komissio katsoo, että Altmark-tuomion toinen edellytys täyttyy.

8.1.3.3   Kolmas Altmark-kriteeri

Kolmas Altmark-kriteeri

| (358) | Kolmannen Altmark-kriteerin mukaan saatu korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi kokonaan tai osittain, kun otetaan huomioon saatavat tulot ja kohtuullinen voitto. |
| --- | --- |

(358)

Kolmannen Altmark-kriteerin mukaan saatu korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi kokonaan tai osittain, kun otetaan huomioon saatavat tulot ja kohtuullinen voitto.

| (359) | Altmark-tuomiossa ei kuitenkaan määritellä tarkasti kohtuullista voittoa. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon mukaan kohtuullisella voitolla olisi katsottava tarkoitettavan sitä pääoman tuottoastetta, jota keskivertoyritys edellyttäisi harkitessaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamista koko toimeksiannon keston ajan, ottaen huomioon riskin suuruus. Riskin suuruus riippuu toimialasta, palvelun tyypistä ja korvausjärjestelmän ominaispiirteistä. |
| --- | --- |

(359)

Altmark-tuomiossa ei kuitenkaan määritellä tarkasti kohtuullista voittoa. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon mukaan kohtuullisella voitolla olisi katsottava tarkoitettavan sitä pääoman tuottoastetta, jota keskivertoyritys edellyttäisi harkitessaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamista koko toimeksiannon keston ajan, ottaen huomioon riskin suuruus. Riskin suuruus riippuu toimialasta, palvelun tyypistä ja korvausjärjestelmän ominaispiirteistä.

| (360) | Komissio esitti vuoden 2012 päätöksessä epäilyjä CdI:lle maksetun korvauksen oikeasuhteisuudesta. Komissio katsoi alustavasti, ettei 6,5 prosentin riskipreemio kuvastanut asianmukaista riskitasoa, koska ensi näkemältä vaikutti siltä, ettei CdI kantanut tällaisten palvelujen tuottamisesta tavallisesti aiheutuvia riskejä. Tarkemmin sanottuna korvauksen laskennassa otettiin kustannustekijöinä huomioon kaikki palvelun tuottamisesta aiheutuneet kustannukset, ja myös muun muassa polttoainehintojen muutokset huomioitiin. Tämän takia komissio katsoi tuolloin, että CdI:lle on mahdollisesti maksettu liiallisia korvauksia. |
| --- | --- |

(360)

Komissio esitti vuoden 2012 päätöksessä epäilyjä CdI:lle maksetun korvauksen oikeasuhteisuudesta. Komissio katsoi alustavasti, ettei 6,5 prosentin riskipreemio kuvastanut asianmukaista riskitasoa, koska ensi näkemältä vaikutti siltä, ettei CdI kantanut tällaisten palvelujen tuottamisesta tavallisesti aiheutuvia riskejä. Tarkemmin sanottuna korvauksen laskennassa otettiin kustannustekijöinä huomioon kaikki palvelun tuottamisesta aiheutuneet kustannukset, ja myös muun muassa polttoainehintojen muutokset huomioitiin. Tämän takia komissio katsoi tuolloin, että CdI:lle on mahdollisesti maksettu liiallisia korvauksia.

| (361) | Komissio toteaa, että tietyt sopimuksessa määrätyn korvausmenetelmän osatekijät näyttävät tosiaan pienentävän CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle aiheutuvaa kaupallista riskiä. Esimerkiksi toimijoille sallittuja enimmäishintoja mukautetaan vuosittain inflaatiokehityksen ja polttoainekustannusten vaihtelun huomioon ottamiseksi. Lisäksi uusi sopimus sisältää tietyt lausekkeet, joiden avulla pyritään säilyttämään kyseisen julkisen palvelun taloudellinen ja rahoituksellinen tasapaino (ks. johdanto-osan 130 kappale). Esimerkiksi siinä tapauksessa, ettei julkisen palvelun korvaus riittäisi kattamaan uuden sopimuksen mukaisten palvelujen tuottamisesta aiheutuvia kustannuksia, kyseisten lausekkeiden nojalla voitaisiin tarkistaa i) palvelujen laajuutta, ii) palvelujen tuottamistapaa (eli alustyyppiä) tai iii) enimmäishintoja. |
| --- | --- |

(361)

Komissio toteaa, että tietyt sopimuksessa määrätyn korvausmenetelmän osatekijät näyttävät tosiaan pienentävän CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle aiheutuvaa kaupallista riskiä. Esimerkiksi toimijoille sallittuja enimmäishintoja mukautetaan vuosittain inflaatiokehityksen ja polttoainekustannusten vaihtelun huomioon ottamiseksi. Lisäksi uusi sopimus sisältää tietyt lausekkeet, joiden avulla pyritään säilyttämään kyseisen julkisen palvelun taloudellinen ja rahoituksellinen tasapaino (ks. johdanto-osan 130 kappale). Esimerkiksi siinä tapauksessa, ettei julkisen palvelun korvaus riittäisi kattamaan uuden sopimuksen mukaisten palvelujen tuottamisesta aiheutuvia kustannuksia, kyseisten lausekkeiden nojalla voitaisiin tarkistaa i) palvelujen laajuutta, ii) palvelujen tuottamistapaa (eli alustyyppiä) tai iii) enimmäishintoja.

| (362) | Edellä mainittuihin lausekkeisiin sovelletaan kuitenkin useita rajoituksia. Uuden sopimuksen 8 artiklassa esimerkiksi määrätään, että julkisen palvelun taloudellinen ja rahoituksellinen tasapaino tarkistetaan vain joka kolmas vuosi. Jos tarkistuksen yhteydessä ilmenee, ettei korvaus riitä kattamaan julkisen palvelun kustannuksia, toimija ja Italian viranomaiset voivat sopia muutoksista vain seuraavien kolmen vuoden ajaksi. Jos julkisen palvelun tuloissa tai kustannuksissa ilmenee odottamattomia rakenteellisia eroja, jotka ovat yli 3 prosenttia suurempia tai pienempiä kuin uudessa sopimuksessa vahvistetut arvot, osapuolet voivat sopimuksen 9 artiklan mukaan pyytää (tietyin ehdoin) taloudellisen ja rahoituksellisen tasapainon tarkistamista. Kummankin edellä mainitun artiklan mukaan tällaisista muutoksista (jos niitä ehdotetaan) sovitaan neuvottelumenettelyssä ja toimijan on hoidettava julkista palvelua muuttumattomana siihen asti, että asiassa päästään sopimukseen. Tämän vuoksi toimija on edelleen osittain alttiina sille riskille, ettei korvaus riitä kattamaan kyseisen palvelun suorittamisesta aiheutuvia kustannuksia. Vaikka uuden sopimuksen 8 ja 9 artiklaa voidaan käyttää taloudellisen ja rahoituksellisen tasapainon palauttamiseksi, se tehdään vain tulevaisuutta silmällä pitäen, eikä korjausta ole mahdollista tehdä taannehtivasti. |
| --- | --- |

(362)

Edellä mainittuihin lausekkeisiin sovelletaan kuitenkin useita rajoituksia. Uuden sopimuksen 8 artiklassa esimerkiksi määrätään, että julkisen palvelun taloudellinen ja rahoituksellinen tasapaino tarkistetaan vain joka kolmas vuosi. Jos tarkistuksen yhteydessä ilmenee, ettei korvaus riitä kattamaan julkisen palvelun kustannuksia, toimija ja Italian viranomaiset voivat sopia muutoksista vain seuraavien kolmen vuoden ajaksi. Jos julkisen palvelun tuloissa tai kustannuksissa ilmenee odottamattomia rakenteellisia eroja, jotka ovat yli 3 prosenttia suurempia tai pienempiä kuin uudessa sopimuksessa vahvistetut arvot, osapuolet voivat sopimuksen 9 artiklan mukaan pyytää (tietyin ehdoin) taloudellisen ja rahoituksellisen tasapainon tarkistamista. Kummankin edellä mainitun artiklan mukaan tällaisista muutoksista (jos niitä ehdotetaan) sovitaan neuvottelumenettelyssä ja toimijan on hoidettava julkista palvelua muuttumattomana siihen asti, että asiassa päästään sopimukseen. Tämän vuoksi toimija on edelleen osittain alttiina sille riskille, ettei korvaus riitä kattamaan kyseisen palvelun suorittamisesta aiheutuvia kustannuksia. Vaikka uuden sopimuksen 8 ja 9 artiklaa voidaan käyttää taloudellisen ja rahoituksellisen tasapainon palauttamiseksi, se tehdään vain tulevaisuutta silmällä pitäen, eikä korjausta ole mahdollista tehdä taannehtivasti.

| (363) | Kuten johdanto-osan 49–58 kappaleessa selitetään, CIPE:n toimintaohjeen mukaan pääoman tuotto lasketaan keskimääräistä pääomakustannusta (WACC) koskevan kaavan avulla käyttämällä 6,5 prosentin riskipreemiota. Erityisesti Siremarin osalta Italia otti tässä kaavassa aluksi huomioon beetakertoimen 0,56. Beetakerroin kuvaa toimijan harjoittaman toiminnan riskiä, ja sen taso osoittaa, että Italia otti pääoman tuoton laskemisessa huomioon sen, että toimijan harjoittaman toiminnan riski on huomattavasti alhaisempi kuin markkinariski. Muodollisen tutkinnan aikana (ks. johdanto-osan 218 kappale) Italia kuitenkin selvensi, että koska vuoden 2009 laki rajoittaa korvauksen määrää, laskutapaa päätettiin yksinkertaistaa soveltamalla 6,5 prosentin tasoa kiinteämääräisenä pääoman tuottoasteena. Italian viranomaiset osoittivat myös, että CIPE:n toimintaohjeessa vahvistetun kokonaismenetelmän soveltaminen olisi johtanut siihen, että pääoman tuotto olisi ollut yli 6,5 prosenttia (8,87 %). Tästä syystä Italia katsoo, että yksinkertaistettu lähestymistapa on konservatiivinen eikä mahdollista CIPE:n toimintaohjeessa vahvistettua tasoa korkeamman korvauksen maksamista toimijalle. |
| --- | --- |

(363)

Kuten johdanto-osan 49–58 kappaleessa selitetään, CIPE:n toimintaohjeen mukaan pääoman tuotto lasketaan keskimääräistä pääomakustannusta (WACC) koskevan kaavan avulla käyttämällä 6,5 prosentin riskipreemiota. Erityisesti Siremarin osalta Italia otti tässä kaavassa aluksi huomioon beetakertoimen 0,56. Beetakerroin kuvaa toimijan harjoittaman toiminnan riskiä, ja sen taso osoittaa, että Italia otti pääoman tuoton laskemisessa huomioon sen, että toimijan harjoittaman toiminnan riski on huomattavasti alhaisempi kuin markkinariski. Muodollisen tutkinnan aikana (ks. johdanto-osan 218 kappale) Italia kuitenkin selvensi, että koska vuoden 2009 laki rajoittaa korvauksen määrää, laskutapaa päätettiin yksinkertaistaa soveltamalla 6,5 prosentin tasoa kiinteämääräisenä pääoman tuottoasteena. Italian viranomaiset osoittivat myös, että CIPE:n toimintaohjeessa vahvistetun kokonaismenetelmän soveltaminen olisi johtanut siihen, että pääoman tuotto olisi ollut yli 6,5 prosenttia (8,87 %). Tästä syystä Italia katsoo, että yksinkertaistettu lähestymistapa on konservatiivinen eikä mahdollista CIPE:n toimintaohjeessa vahvistettua tasoa korkeamman korvauksen maksamista toimijalle.

| (364) | Tätä taustaa vasten komissio on verrannut Tirreniaa ja CIN:ää koskevan vuoden 2020 päätöksen johdanto-osan 363 kappaleessa kyseisen tutkinnan kohteena olevaan yritykseen (CIN:ään) sovellettua sijoitetun pääoman tuottoa (joka oli 6,5 %) verrokkiryhmän vuonna 2011 (CdI:n ensimmäistä toimeksiantoa edeltävänä vuonna) saamaan sijoitetun pääoman mediaanituottoon. Verrokkiryhmä koostui valituista lauttaliikenteen harjoittajista, jotka tarjosivat meriliikenneyhteyksiä Italian sisällä tai Italian ja muiden jäsenvaltioiden välillä (133). Komissio toteaa, että Siremar on kokonsa puolesta CIN:ään verrattavissa oleva toimija. Tarkasteltavat reitit ovat kuitenkin erilaisia kuin CIN:n liikennöimät reitit, koska ne ovat lyhyempiä ja yhdistävät pienempiä saaria. Komissio katsoo, että vaikka verrokkiryhmä on silti merkityksellinen Siremarin kannalta, sen toimintaa voidaan pitää riskialttiimpana, mikä tarkoittaa, ettei korkeampi riskipreemio olisi kohtuuton. Analyysi osoitti, että CdI:n ja myöhemmin SNS:n saama pääoman tuotto on hieman pienempi kuin verrokkiryhmän mediaanituotto. Vertailu siis osoittaa, ettei 6,5 prosentin pääoman tuotto merenkulkualalla ollut kohtuuton CdI:n toimeksiannon alkamista edeltävänä vuonna. |
| --- | --- |

(364)

Tätä taustaa vasten komissio on verrannut Tirreniaa ja CIN:ää koskevan vuoden 2020 päätöksen johdanto-osan 363 kappaleessa kyseisen tutkinnan kohteena olevaan yritykseen (CIN:ään) sovellettua sijoitetun pääoman tuottoa (joka oli 6,5 %) verrokkiryhmän vuonna 2011 (CdI:n ensimmäistä toimeksiantoa edeltävänä vuonna) saamaan sijoitetun pääoman mediaanituottoon. Verrokkiryhmä koostui valituista lauttaliikenteen harjoittajista, jotka tarjosivat meriliikenneyhteyksiä Italian sisällä tai Italian ja muiden jäsenvaltioiden välillä (133). Komissio toteaa, että Siremar on kokonsa puolesta CIN:ään verrattavissa oleva toimija. Tarkasteltavat reitit ovat kuitenkin erilaisia kuin CIN:n liikennöimät reitit, koska ne ovat lyhyempiä ja yhdistävät pienempiä saaria. Komissio katsoo, että vaikka verrokkiryhmä on silti merkityksellinen Siremarin kannalta, sen toimintaa voidaan pitää riskialttiimpana, mikä tarkoittaa, ettei korkeampi riskipreemio olisi kohtuuton. Analyysi osoitti, että CdI:n ja myöhemmin SNS:n saama pääoman tuotto on hieman pienempi kuin verrokkiryhmän mediaanituotto. Vertailu siis osoittaa, ettei 6,5 prosentin pääoman tuotto merenkulkualalla ollut kohtuuton CdI:n toimeksiannon alkamista edeltävänä vuonna.

133

| (365) | Ennen kaikkea komissio toteaa, että riippumatta määrästä, johon toimija olisi oikeutettu edellä mainitun menetelmän perusteella (mukaan lukien pääoman tuotto), käytännössä SNS ei voi koskaan saada enempää kuin vuoden 2009 laissa säädetty enimmäismäärä (joka on 55 694 895 euroa). Sama päti CdI:hin aikana, jona se hoiti uuden sopimuksen mukaisia julkisia palveluja. Tämä enimmäismäärä, joka vahvistettiin vuonna 2009 ja jota ei koskaan mukautettu inflaatioon, oli hyvin todennäköisesti konservatiivinen, koska se oli lähes 17 prosenttia vähemmän kuin määrä, jonka Siremar tarvitsi kyseisen palvelun tuottamiseen samana vuonna (134). Riippumatta siitä, oliko CdI:n tai SNS:n tehtäväksi annettu julkisen palvelun velvoitteita, taulukossa 7 esitetyt todelliset luvut vuosilta 2012–2019 osoittavat, että julkisen palvelun korvaus ei riittänyt yhtenäkään kokonaisena vuonna kattamaan palvelun nettokustannuksia edes 6,5 prosentin pääoman tuotolla (135). Vuonna 2012 CdI sai tosiaan pientä liiallista korvausta, mutta se kuittautui kokonaan ja enemmänkin vuosien 2013 ja 2014 tappioiden myötä. CdI liikennöi palvelua kuitenkin vain elokuusta joulukuuhun. Tämä ajanjakso sisältää kannattavimman kuukauden, jolloin matkailijoiden kysyntä on kaikkein suurin (elokuu), ja se ei sisällä vuoden ensimmäisiä kuukausia, jolloin kysyntä on hyvin pientä. Vastaava huomio koskee myös SNS:n vuonna 2016 saamaa korvausta. SNS:n kyseisenä vuonna saama liiallinen korvaus, joka sekin kuittautui kokonaan ja enemmänkin myöhempinä vuosina, johtui siitä, että SNS liikennöi palvelua vain 11 päivän huhtikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2016 välisenä ajanjaksona, joka ei sisällä vuoden kolmea ensimmäistä kuukautta. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn sopimuksen 47 kohdan mukaisesti komissio arvioi liiallisten korvausten mahdollisuuden koko sopimuksen voimassaoloajalta. Vuosina 2012–2019 SNS:n ja CdI:n yhteensä saama summa oli noin 30,3 miljoonaa euroa pienempi kuin 6,5 prosentin tuottoon perustuvaa menetelmää soveltamalla saatu summa. Tämä luku vahvistaa, etteivät uuden sopimuksen uudelleentarkastelulausekkeet suojaa toimijaa kaikilta julkisen palvelun hoitamiseen liittyviltä riskeiltä. Eri vuosien välisistä vaihteluista huolimatta Siremar-liiketoimintayksikön toteutunut pääoman tuotto koko kaudella (vuoteen 2019 asti) oli noin -4,7 prosenttia, ei 6,5 prosenttia, kuten Italia alun perin ennakoi. CdI:lle ja SNS:lle maksetun korvauksen kokonaismäärä vuosina 2012–2019 vastaa julkisen palvelun tuottamisesta aiheutuneita kustannuksia, vaikka oletettaisiin, että pääoman tuotto on 0 prosenttia. Kuten taulukosta 7 käy ilmi, CdI ja SNS yhteenlaskettuina olivat tarvinneet noin 12,7 miljoonan euron lisäkorvauksen pelkästään nettokustannustensa kattamiseksi. Päätelmä, jonka mukaan uuden sopimuksen uudelleentarkastelulausekkeet eivät suojaa toimijaa kaikilta riskeiltä, pätee myös tarkasteltaessa vain SNS:ää (vuosina 2016–2019): SNS:n saama summa oli noin 23,3 miljoonaa euroa pienempi kuin 6,5 prosentin tuottoon perustuvaa menetelmää soveltamalla saatu summa, SNS:n toteutunut pääoman tuotto on vain -11,8 prosenttia, ei 6,5 prosenttia, kuten Italia alun perin ennakoi, ja SNS olisi tarvinnut noin 15 miljoonan euron lisäkorvauksen pelkästään nettokustannustensa kattamiseksi.














  Julkisen palvelun reitit | 1.8. - 31.12.2012 (CdI) | 2013 (CdI) | 2014 (CdI) | 2015 (CdI) | 11/4/2016 - 31/12/2016 (SNS) | 2017 (SNS) | 2018 (SNS) | 2019 (SNS) | Kaikki yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| – Kustannukset | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| – Kuoletukset | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| = Julkisen palvelun nettokustannukset | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| + Kohtuullinen voitto (6,5 %) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| = Korvauskelpoisuus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| + Tosiasiallinen korvaus | 23,346,079 € | 55,694,895 € | 55,694,895 € | 55,694,895 € | 40,297,059 € | 55,694,895 € | 55,694,895 € | 55,694,895 € | 397,812,508 € |
| = Liiallinen / liian vähäinen korvaus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 30,340,068 € |

(365)

Ennen kaikkea komissio toteaa, että riippumatta määrästä, johon toimija olisi oikeutettu edellä mainitun menetelmän perusteella (mukaan lukien pääoman tuotto), käytännössä SNS ei voi koskaan saada enempää kuin vuoden 2009 laissa säädetty enimmäismäärä (joka on 55 694 895 euroa). Sama päti CdI:hin aikana, jona se hoiti uuden sopimuksen mukaisia julkisia palveluja. Tämä enimmäismäärä, joka vahvistettiin vuonna 2009 ja jota ei koskaan mukautettu inflaatioon, oli hyvin todennäköisesti konservatiivinen, koska se oli lähes 17 prosenttia vähemmän kuin määrä, jonka Siremar tarvitsi kyseisen palvelun tuottamiseen samana vuonna (134). Riippumatta siitä, oliko CdI:n tai SNS:n tehtäväksi annettu julkisen palvelun velvoitteita, taulukossa 7 esitetyt todelliset luvut vuosilta 2012–2019 osoittavat, että julkisen palvelun korvaus ei riittänyt yhtenäkään kokonaisena vuonna kattamaan palvelun nettokustannuksia edes 6,5 prosentin pääoman tuotolla (135). Vuonna 2012 CdI sai tosiaan pientä liiallista korvausta, mutta se kuittautui kokonaan ja enemmänkin vuosien 2013 ja 2014 tappioiden myötä. CdI liikennöi palvelua kuitenkin vain elokuusta joulukuuhun. Tämä ajanjakso sisältää kannattavimman kuukauden, jolloin matkailijoiden kysyntä on kaikkein suurin (elokuu), ja se ei sisällä vuoden ensimmäisiä kuukausia, jolloin kysyntä on hyvin pientä. Vastaava huomio koskee myös SNS:n vuonna 2016 saamaa korvausta. SNS:n kyseisenä vuonna saama liiallinen korvaus, joka sekin kuittautui kokonaan ja enemmänkin myöhempinä vuosina, johtui siitä, että SNS liikennöi palvelua vain 11 päivän huhtikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2016 välisenä ajanjaksona, joka ei sisällä vuoden kolmea ensimmäistä kuukautta. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn sopimuksen 47 kohdan mukaisesti komissio arvioi liiallisten korvausten mahdollisuuden koko sopimuksen voimassaoloajalta. Vuosina 2012–2019 SNS:n ja CdI:n yhteensä saama summa oli noin 30,3 miljoonaa euroa pienempi kuin 6,5 prosentin tuottoon perustuvaa menetelmää soveltamalla saatu summa. Tämä luku vahvistaa, etteivät uuden sopimuksen uudelleentarkastelulausekkeet suojaa toimijaa kaikilta julkisen palvelun hoitamiseen liittyviltä riskeiltä. Eri vuosien välisistä vaihteluista huolimatta Siremar-liiketoimintayksikön toteutunut pääoman tuotto koko kaudella (vuoteen 2019 asti) oli noin -4,7 prosenttia, ei 6,5 prosenttia, kuten Italia alun perin ennakoi. CdI:lle ja SNS:lle maksetun korvauksen kokonaismäärä vuosina 2012–2019 vastaa julkisen palvelun tuottamisesta aiheutuneita kustannuksia, vaikka oletettaisiin, että pääoman tuotto on 0 prosenttia. Kuten taulukosta 7 käy ilmi, CdI ja SNS yhteenlaskettuina olivat tarvinneet noin 12,7 miljoonan euron lisäkorvauksen pelkästään nettokustannustensa kattamiseksi. Päätelmä, jonka mukaan uuden sopimuksen uudelleentarkastelulausekkeet eivät suojaa toimijaa kaikilta riskeiltä, pätee myös tarkasteltaessa vain SNS:ää (vuosina 2016–2019): SNS:n saama summa oli noin 23,3 miljoonaa euroa pienempi kuin 6,5 prosentin tuottoon perustuvaa menetelmää soveltamalla saatu summa, SNS:n toteutunut pääoman tuotto on vain -11,8 prosenttia, ei 6,5 prosenttia, kuten Italia alun perin ennakoi, ja SNS olisi tarvinnut noin 15 miljoonan euron lisäkorvauksen pelkästään nettokustannustensa kattamiseksi.

134

135

Julkisen palvelun reitit

1.8. - 31.12.2012 (CdI)

2013 (CdI)

2014 (CdI)

2015 (CdI)

11/4/2016 - 31/12/2016 (SNS)

2017 (SNS)

2018 (SNS)

2019 (SNS)

Kaikki yhteensä

Tulot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– Kustannukset

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– Kuoletukset

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

= Julkisen palvelun nettokustannukset

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

- Kohtuullinen voitto (6,5 %)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

= Korvauskelpoisuus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

- Tosiasiallinen korvaus

23,346,079 €

55,694,895 €

55,694,895 €

55,694,895 €

40,297,059 €

55,694,895 €

55,694,895 €

55,694,895 €

397,812,508 €

= Liiallinen / liian vähäinen korvaus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 30,340,068 €

Taulukko 7 – CdI:n ja SNS:n toteuttaman julkisen palvelun nettokustannukset vuosina 2012–2019

Taulukko 7 – CdI:n ja SNS:n toteuttaman julkisen palvelun nettokustannukset vuosina 2012–2019

| (366) | Komissio panee myös tyytyväisenä merkille, että uuden sopimuksen 5 artiklan mukaan toimijan on toimitettava Sisilialle vuosittain sisäinen kirjanpitonsa (reittikohtaisesti eriteltynä ja riippumattoman tilintarkastajan vahvistamana), jotta Sisilia voi tarkistaa, onko liiallisia korvauksia maksettu. Myös näin varmistetaan, ettei toimija voi saada liiallisia korvauksia. Italian viranomaiset toimittivat kyseiset kirjanpitotiedot vuosilta 2012–2019, minkä ansiosta komissio saattoi tehdä taulukossa 7 esitetyt laskelmat (136). |
| --- | --- |

(366)

Komissio panee myös tyytyväisenä merkille, että uuden sopimuksen 5 artiklan mukaan toimijan on toimitettava Sisilialle vuosittain sisäinen kirjanpitonsa (reittikohtaisesti eriteltynä ja riippumattoman tilintarkastajan vahvistamana), jotta Sisilia voi tarkistaa, onko liiallisia korvauksia maksettu. Myös näin varmistetaan, ettei toimija voi saada liiallisia korvauksia. Italian viranomaiset toimittivat kyseiset kirjanpitotiedot vuosilta 2012–2019, minkä ansiosta komissio saattoi tehdä taulukossa 7 esitetyt laskelmat (136).

136

| (367) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei toimijalle maksettu julkisen palvelun korvaus ylitä sitä, mikä on tarpeen sille asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kohtuullinen voitto. Komissio katsoo erityisesti, että CIPE:n toimintaohjeessa vahvistettua 6,5 prosentin riskipreemiota on tarkasteltava yhdessä vuoden 2009 laissa säädetyn korvauksen enimmäismäärän kanssa. Tätä silmällä pitäen pääoman tuotto, jota CdI ja myöhemmin SNS saattoi etukäteen odottaa, vastasi riskiä, joka sille aiheutui sen hoitaessa uuden sopimuksen mukaisia julkisia palveluja. Näin ollen komissiolla ei enää ole epäilyksiä Altmark-tuomion kolmannen edellytyksen täyttymisestä. |
| --- | --- |

(367)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei toimijalle maksettu julkisen palvelun korvaus ylitä sitä, mikä on tarpeen sille asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kohtuullinen voitto. Komissio katsoo erityisesti, että CIPE:n toimintaohjeessa vahvistettua 6,5 prosentin riskipreemiota on tarkasteltava yhdessä vuoden 2009 laissa säädetyn korvauksen enimmäismäärän kanssa. Tätä silmällä pitäen pääoman tuotto, jota CdI ja myöhemmin SNS saattoi etukäteen odottaa, vastasi riskiä, joka sille aiheutui sen hoitaessa uuden sopimuksen mukaisia julkisia palveluja. Näin ollen komissiolla ei enää ole epäilyksiä Altmark-tuomion kolmannen edellytyksen täyttymisestä.

| (368) | Kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden ja siitä mahdollisesti johtuvan liiallisen korvauksen osalta Italia on väittänyt, että kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta mahdollisesti johtuvaa rahallista etua ei pystytty määrittämään määrällisesti (ks. johdanto-osan 227 kappale). Joka tapauksessa komissio katsoo, että mikäli kyseinen toimenpide vähentäisi julkisen palvelun tuottajan toimintakustannuksia tai lisäisi sen tuloja, tällaiset vaikutukset näkyisivät toimijan sisäisessä laskennassa. Johdanto-osan 365 kappaleessa esitetty komission analyysi vahvisti, ettei CdI:lle ja SNS:lle yhdessä tarkasteltuna maksettu liiallista korvausta vuosina 2012–2019. Tämä pitää paikkansa myös tarkasteltaessa vain SNS:ää niinä vuosina, kun se hoiti uutta sopimusta (vuodet 2016–2019). Näin ollen komissio katsoo, että kolmas Altmark-kriteeri täytyy myös kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden osalta. |
| --- | --- |

(368)

Kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden ja siitä mahdollisesti johtuvan liiallisen korvauksen osalta Italia on väittänyt, että kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta mahdollisesti johtuvaa rahallista etua ei pystytty määrittämään määrällisesti (ks. johdanto-osan 227 kappale). Joka tapauksessa komissio katsoo, että mikäli kyseinen toimenpide vähentäisi julkisen palvelun tuottajan toimintakustannuksia tai lisäisi sen tuloja, tällaiset vaikutukset näkyisivät toimijan sisäisessä laskennassa. Johdanto-osan 365 kappaleessa esitetty komission analyysi vahvisti, ettei CdI:lle ja SNS:lle yhdessä tarkasteltuna maksettu liiallista korvausta vuosina 2012–2019. Tämä pitää paikkansa myös tarkasteltaessa vain SNS:ää niinä vuosina, kun se hoiti uutta sopimusta (vuodet 2016–2019). Näin ollen komissio katsoo, että kolmas Altmark-kriteeri täytyy myös kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden osalta.

8.1.3.4   Neljäs Altmark-kriteeri

Neljäs Altmark-kriteeri

| (369) | Neljäs Altmark-kriteeri täyttyy, jos yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun hoitamisesta maksettavan korvauksen saaja on valittu julkisella tarjouskilpailulla, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut yhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tai jos korvauksen laskennassa on otettu huomioon tehokkaan yrityksen kustannukset. |
| --- | --- |

(369)

Neljäs Altmark-kriteeri täyttyy, jos yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun hoitamisesta maksettavan korvauksen saaja on valittu julkisella tarjouskilpailulla, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut yhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tai jos korvauksen laskennassa on otettu huomioon tehokkaan yrityksen kustannukset.

| (370) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon 63 kohdan mukaan viranomaisille yksinkertaisin tapa täyttää neljäs Altmark-kriteeri on järjestää avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön julkinen hankintamenettely Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY (137) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (138) mukaisesti. |
| --- | --- |

(370)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon 63 kohdan mukaan viranomaisille yksinkertaisin tapa täyttää neljäs Altmark-kriteeri on järjestää avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön julkinen hankintamenettely Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY (137) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (138) mukaisesti.

137

138

| (371) | Lisäksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon 65 kohdassa todetaan, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella julkinen hankintamenettely sulkee pois valtiontuen olemassaolon vain silloin, kun on mahdollista valita se tarjoaja, joka kykenee tuottamaan tarvittavat palvelut yhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin. |
| --- | --- |

(371)

Lisäksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon 65 kohdassa todetaan, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella julkinen hankintamenettely sulkee pois valtiontuen olemassaolon vain silloin, kun on mahdollista valita se tarjoaja, joka kykenee tuottamaan tarvittavat palvelut yhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin.

| (372) | Komissio huomauttaa, että nyt tarkasteltavassa tapauksessa tarjouskilpailumenettely toteutettiin ennen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (139) (jota sovelletaan meriliikenteen alalla tehtäviä julkisia hankintoja koskeviin sopimuksiin) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU (140) voimaantuloa. Kyseisenä ajankohtana sovellettiin direktiivejä 2004/17/EY ja 2004/18/EY. Direktiiviä 2004/17/EY ei kuitenkaan sovelleta Siremarin tarjoamien palvelujen kaltaisiin meriliikenteen palveluihin (141). |
| --- | --- |

(372)

Komissio huomauttaa, että nyt tarkasteltavassa tapauksessa tarjouskilpailumenettely toteutettiin ennen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (139) (jota sovelletaan meriliikenteen alalla tehtäviä julkisia hankintoja koskeviin sopimuksiin) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU (140) voimaantuloa. Kyseisenä ajankohtana sovellettiin direktiivejä 2004/17/EY ja 2004/18/EY. Direktiiviä 2004/17/EY ei kuitenkaan sovelleta Siremarin tarjoamien palvelujen kaltaisiin meriliikenteen palveluihin (141).

139

140

141

| (373) | Direktiivin 2004/18/EY johdanto-osan 20 kappaleen perusteella meri-, rannikko- tai sisävesiliikenteen julkiset hankintasopimukset kuuluvat kuitenkin kyseisen direktiivin soveltamisalaan. Vesikuljetuspalvelut mainitaan kuitenkin kyseisen direktiivin liitteessä II B, mikä tarkoittaa (142), että niihin sovelletaan ainoastaan direktiivin 23 artiklaa ja 35 artiklan 4 kohtaa. Tästä seuraa, että direktiivin 2004/18/EY mukaan meriliikenteen palveluja koskeviin julkisiin hankintasopimuksiin sovelletaan ainoastaan teknisiä eritelmiä koskevia velvoitteita (23 artikla) sekä velvoitetta lähettää ilmoitus hankintamenettelyn tuloksista (sen jälkeen, kun sopimus on tehty, eli hankintamenettelyn lopussa, ei alussa; 35 artiklan 4 kohta). Muita direktiivin 2004/18/EY sääntöjä – kuten säännöksiä lähetettävien ilmoitusten sisällöstä (36 artiklan 1 kohta) tai säännöksiä valintakriteereistä (45–52 artikla) – ei siis sovelleta meriliikenteen palveluja koskeviin julkisiin hankintasopimuksiin. |
| --- | --- |

(373)

Direktiivin 2004/18/EY johdanto-osan 20 kappaleen perusteella meri-, rannikko- tai sisävesiliikenteen julkiset hankintasopimukset kuuluvat kuitenkin kyseisen direktiivin soveltamisalaan. Vesikuljetuspalvelut mainitaan kuitenkin kyseisen direktiivin liitteessä II B, mikä tarkoittaa (142), että niihin sovelletaan ainoastaan direktiivin 23 artiklaa ja 35 artiklan 4 kohtaa. Tästä seuraa, että direktiivin 2004/18/EY mukaan meriliikenteen palveluja koskeviin julkisiin hankintasopimuksiin sovelletaan ainoastaan teknisiä eritelmiä koskevia velvoitteita (23 artikla) sekä velvoitetta lähettää ilmoitus hankintamenettelyn tuloksista (sen jälkeen, kun sopimus on tehty, eli hankintamenettelyn lopussa, ei alussa; 35 artiklan 4 kohta). Muita direktiivin 2004/18/EY sääntöjä – kuten säännöksiä lähetettävien ilmoitusten sisällöstä (36 artiklan 1 kohta) tai säännöksiä valintakriteereistä (45–52 artikla) – ei siis sovelleta meriliikenteen palveluja koskeviin julkisiin hankintasopimuksiin.

142

| (374) | Direktiiviä 2004/18/EY ei myöskään missään tapauksessa sovelleta sen 1 artiklan 4 kohdassa määriteltyihin palveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin (143). Komissio huomauttaa, että tästä huolimatta palveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin, joihin liittyy tiettyjä rajatylittäviä etuja, sovelletaan edelleen SEUT-sopimuksessa vahvistettuja avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun yleisiä periaatteita. |
| --- | --- |

(374)

Direktiiviä 2004/18/EY ei myöskään missään tapauksessa sovelleta sen 1 artiklan 4 kohdassa määriteltyihin palveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin (143). Komissio huomauttaa, että tästä huolimatta palveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin, joihin liittyy tiettyjä rajatylittäviä etuja, sovelletaan edelleen SEUT-sopimuksessa vahvistettuja avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun yleisiä periaatteita.

143

| (375) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että direktiiviä 2004/18/EY voidaan soveltaa vain julkisiin hankintasopimuksiin, mutta vain silloin, kun kyseessä ei ole palveluja koskeva käyttöoikeussopimus. Lisäksi vain osaa kyseisen direktiivin vaatimuksista voidaan soveltaa tarkasteltavassa tapauksessa, koska siinä on kyse vesikuljetuspalveluista. Tätä taustaa vasten komissio katsoo, ettei se voi tarkastella pelkästään julkisia hankintoja koskevien direktiivien noudattamista määrittääkseen, täyttyykö neljäs Altmark-kriteeri. Tästä syystä komissio arvioi seuraavaksi, perustuiko Italian toteuttama tarjouskilpailumenettely kilpailuun ja oliko se avoin ja syrjimätön. Komissio perustaa tämän arvioinnin asiaan liittyviin ohjeisiin, jotka se antaa valtiontuen käsitettä koskevassa tiedonannossaan (144) (erityisesti sen 89 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa). |
| --- | --- |

(375)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että direktiiviä 2004/18/EY voidaan soveltaa vain julkisiin hankintasopimuksiin, mutta vain silloin, kun kyseessä ei ole palveluja koskeva käyttöoikeussopimus. Lisäksi vain osaa kyseisen direktiivin vaatimuksista voidaan soveltaa tarkasteltavassa tapauksessa, koska siinä on kyse vesikuljetuspalveluista. Tätä taustaa vasten komissio katsoo, ettei se voi tarkastella pelkästään julkisia hankintoja koskevien direktiivien noudattamista määrittääkseen, täyttyykö neljäs Altmark-kriteeri. Tästä syystä komissio arvioi seuraavaksi, perustuiko Italian toteuttama tarjouskilpailumenettely kilpailuun ja oliko se avoin ja syrjimätön. Komissio perustaa tämän arvioinnin asiaan liittyviin ohjeisiin, jotka se antaa valtiontuen käsitettä koskevassa tiedonannossaan (144) (erityisesti sen 89 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa).

144

Tarjousmenettelyn kilpailuun perustuva ja avoin luonne

| (376) | Valtiontuen käsitettä koskevan tiedonannon 90 kohdassa täsmennetään, että tarjouskilpailun on perustuttava kilpailuun (145), jotta kaikki kiinnostuneet ja pätevät tarjousten tekijät voivat osallistua prosessiin. Kyseisen tiedonannon 91 kohdan mukaan menettelyn on myös oltava avoin, jotta kaikki kiinnostuneet tarjoajat saavat tasapuolisesti ja asianmukaisesti tietoja kussakin tarjouskilpailumenettelyn vaiheessa. Samassa kohdassa korostetaan, että tietojen saatavuus, tarjouksen tekijöiden käytettävissä oleva riittävä aika ja valinta- ja myöntämisperusteiden selkeys ovat kaikki keskeisiä tekijöitä avoimessa valintamenettelyssä, sekä todetaan, että tarjouskilpailu täytyy julkistaa riittävästi niin, että kaikki mahdolliset tarjoajat voivat saada siitä tiedon. |
| --- | --- |

(376)

Valtiontuen käsitettä koskevan tiedonannon 90 kohdassa täsmennetään, että tarjouskilpailun on perustuttava kilpailuun (145), jotta kaikki kiinnostuneet ja pätevät tarjousten tekijät voivat osallistua prosessiin. Kyseisen tiedonannon 91 kohdan mukaan menettelyn on myös oltava avoin, jotta kaikki kiinnostuneet tarjoajat saavat tasapuolisesti ja asianmukaisesti tietoja kussakin tarjouskilpailumenettelyn vaiheessa. Samassa kohdassa korostetaan, että tietojen saatavuus, tarjouksen tekijöiden käytettävissä oleva riittävä aika ja valinta- ja myöntämisperusteiden selkeys ovat kaikki keskeisiä tekijöitä avoimessa valintamenettelyssä, sekä todetaan, että tarjouskilpailu täytyy julkistaa riittävästi niin, että kaikki mahdolliset tarjoajat voivat saada siitä tiedon.

145

| (377) | Komissio huomauttaa alustavasti, että vaikka Italian lainsäädännössä (146) annettiin erityishallintojohtajalle mahdollisuus käydä yksityisiä neuvotteluja mahdollisten ostajien kanssa, hän ei käyttänyt tätä mahdollisuutta tarkasteltavassa tapauksessa, paitsi menettelyn toisessa vaiheessa sen jälkeen, kun kiinnostuksenilmaisupyyntö oli julkaistu ja siitä oli ilmoitettu, ja tällöin tarkoituksena oli saada paremmat ehdot CdI:ltä ja SNS:ltä. Avointa tarjouskilpailumenettelyä päätettiin soveltaa, jotta Siremar-liiketoimintayksikkö saataisiin myytyä markkinahintaan ja myynnistä saataisiin siten mahdollisimman suuri voitto. Koska yksityisiä neuvotteluja ei käyty järjestämättä julkista kiinnostuksenilmaisupyyntöä, komission vuoden 2011 päätöksessä tästä mahdollisuudesta ilmaisemat epäilykset ovat poistuneet. |
| --- | --- |

(377)

Komissio huomauttaa alustavasti, että vaikka Italian lainsäädännössä (146) annettiin erityishallintojohtajalle mahdollisuus käydä yksityisiä neuvotteluja mahdollisten ostajien kanssa, hän ei käyttänyt tätä mahdollisuutta tarkasteltavassa tapauksessa, paitsi menettelyn toisessa vaiheessa sen jälkeen, kun kiinnostuksenilmaisupyyntö oli julkaistu ja siitä oli ilmoitettu, ja tällöin tarkoituksena oli saada paremmat ehdot CdI:ltä ja SNS:ltä. Avointa tarjouskilpailumenettelyä päätettiin soveltaa, jotta Siremar-liiketoimintayksikkö saataisiin myytyä markkinahintaan ja myynnistä saataisiin siten mahdollisimman suuri voitto. Koska yksityisiä neuvotteluja ei käyty järjestämättä julkista kiinnostuksenilmaisupyyntöä, komission vuoden 2011 päätöksessä tästä mahdollisuudesta ilmaisemat epäilykset ovat poistuneet.

146

| (378) | Tarkasteltavassa tapauksessa tarjouskilpailumenettely käynnistettiin julkaisemalla Siremar-liiketoimintayksikön ostamista koskeva kiinnostuksenilmaisupyyntö yhdessä kansainvälisessä ja lukuisissa kansallisissa sanomalehdissä sekä tietyillä kyseiseen alaan erikoistuneilla verkkosivustoilla (ks. johdanto-osan 75 kappale). Pyynnössä kehotettiin ”kaikkia niitä, jotka kykenevät takaamaan meriliikenteen palvelujen jatkuvuuden”, ilmaisemaan kiinnostuksensa asettamatta mitään lisäehtoja. Mahdollisille kiinnostuneille osapuolille annettiin myös riittävästi aikaa (eli 16 päivää) ilmaista kiinnostuksensa. Menettelyn seuraavassa vaiheessa eli due diligence -vaiheessa hyväksytyt tarjoajat saivat lähes neljä kuukautta aikaa arvioida kaikki olennaiset tiedot sen määrittämiseksi, halusivatko ne tehdä tarjouksen Siremar-liiketoimintayksiköstä ja millä hinnalla. |
| --- | --- |

(378)

Tarkasteltavassa tapauksessa tarjouskilpailumenettely käynnistettiin julkaisemalla Siremar-liiketoimintayksikön ostamista koskeva kiinnostuksenilmaisupyyntö yhdessä kansainvälisessä ja lukuisissa kansallisissa sanomalehdissä sekä tietyillä kyseiseen alaan erikoistuneilla verkkosivustoilla (ks. johdanto-osan 75 kappale). Pyynnössä kehotettiin ”kaikkia niitä, jotka kykenevät takaamaan meriliikenteen palvelujen jatkuvuuden”, ilmaisemaan kiinnostuksensa asettamatta mitään lisäehtoja. Mahdollisille kiinnostuneille osapuolille annettiin myös riittävästi aikaa (eli 16 päivää) ilmaista kiinnostuksensa. Menettelyn seuraavassa vaiheessa eli due diligence -vaiheessa hyväksytyt tarjoajat saivat lähes neljä kuukautta aikaa arvioida kaikki olennaiset tiedot sen määrittämiseksi, halusivatko ne tehdä tarjouksen Siremar-liiketoimintayksiköstä ja millä hinnalla.

| (379) | Komissio toteaa, että kiinnostuksenilmaisupyynnössä tehtiin selväksi, että Siremar-liiketoimintayksikön myynnissä sovellettaisiin Marzano-menettelyn erityissääntöjä, jotta voitaisiin nimenomaisesti varmistaa julkisen palvelun järjestelmän puitteissa toteutettujen meriliikenteen palvelujen jatkuvuus. Kiinnostuksenilmaisupyynnössä viitattiin lisäksi asetuksen 135/2009 19 b §:ään, jossa täsmennettiin, että tarjouskilpailumenettelyn päätteeksi Siremar-liiketoimintayksikön ostajan kanssa tehdään uusi sopimus. Samassa pykälässä todettiin myös, että tällaisen uuden sopimuksen kesto on enintään 12 vuotta, ja kuvattiin, mitä sopimuksen pitäisi sisältää. Lisäksi samassa pykälässä vahvistettiin Siremarin korvauksen vuotuiseksi enimmäismääräksi 55 694 895 euroa koko uuden sopimuksen voimassaoloajaksi. Lisäksi 19 b §:ssä täsmennettiin, että Siremarin ostaja säilyttää kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden julkisen palvelun reiteillä. |
| --- | --- |

(379)

Komissio toteaa, että kiinnostuksenilmaisupyynnössä tehtiin selväksi, että Siremar-liiketoimintayksikön myynnissä sovellettaisiin Marzano-menettelyn erityissääntöjä, jotta voitaisiin nimenomaisesti varmistaa julkisen palvelun järjestelmän puitteissa toteutettujen meriliikenteen palvelujen jatkuvuus. Kiinnostuksenilmaisupyynnössä viitattiin lisäksi asetuksen 135/2009 19 b §:ään, jossa täsmennettiin, että tarjouskilpailumenettelyn päätteeksi Siremar-liiketoimintayksikön ostajan kanssa tehdään uusi sopimus. Samassa pykälässä todettiin myös, että tällaisen uuden sopimuksen kesto on enintään 12 vuotta, ja kuvattiin, mitä sopimuksen pitäisi sisältää. Lisäksi samassa pykälässä vahvistettiin Siremarin korvauksen vuotuiseksi enimmäismääräksi 55 694 895 euroa koko uuden sopimuksen voimassaoloajaksi. Lisäksi 19 b §:ssä täsmennettiin, että Siremarin ostaja säilyttää kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden julkisen palvelun reiteillä.

| (380) | Kuten vuoden 2011 päätöksessä todettiin, kiinnostuksenilmaisupyyntö ei sisältänyt yksityiskohtaisia tietoja myytävistä omaisuuseristä, tarjouskilpailun voittajan valintaperusteista tai tarjouskilpailumenettelyn seuraavien vaiheiden aikataulusta. Seuraavissa johdanto-osan kappaleissa kuvatuista syistä komissio kuitenkin katsoo, että tarjouskilpailumenettely oli kokonaisuudessaan riittävän avoin. |
| --- | --- |

(380)

Kuten vuoden 2011 päätöksessä todettiin, kiinnostuksenilmaisupyyntö ei sisältänyt yksityiskohtaisia tietoja myytävistä omaisuuseristä, tarjouskilpailun voittajan valintaperusteista tai tarjouskilpailumenettelyn seuraavien vaiheiden aikataulusta. Seuraavissa johdanto-osan kappaleissa kuvatuista syistä komissio kuitenkin katsoo, että tarjouskilpailumenettely oli kokonaisuudessaan riittävän avoin.

| (381) | Ensinnäkin kiinnostuksenilmaisupyynnössä mainittiin, että tarjoajien olisi kyettävä ”takaamaan meriliikenteen palvelujen jatkuvuus”. Tämä oli ainut valintaperuste, jota Italia sovelsi päättäessään, mitkä kiinnostuneet tahot saisivat osallistua tarjouskilpailumenettelyyn. Vaikka kiinnostuksenilmaisupyynnössä ei täsmennetty, miten tarjoajat voisivat osoittaa täyttävänsä tämän vaatimuksen, lähtökohtaisesti tarkoitettiin kaikkia tarkoituksenmukaisia todisteita (147). Komissio huomauttaa, ettei yhtäkään viidestä kiinnostuneesta osapuolesta suljettu pois, mikä viittaa siihen, että ne kaikki olivat tosiasiallisesti toimittaneet asianmukaiset todisteet siitä, että niillä oli riittävät rahavarat palvelun jatkuvuuden varmistamiseksi. Komissio katsoo, että tämä valintaperuste oli selkeä kaikille kiinnostuneille tarjoajille ja että se oli perusteltu asetetun tavoitteen kannalta. |
| --- | --- |

(381)

Ensinnäkin kiinnostuksenilmaisupyynnössä mainittiin, että tarjoajien olisi kyettävä ”takaamaan meriliikenteen palvelujen jatkuvuus”. Tämä oli ainut valintaperuste, jota Italia sovelsi päättäessään, mitkä kiinnostuneet tahot saisivat osallistua tarjouskilpailumenettelyyn. Vaikka kiinnostuksenilmaisupyynnössä ei täsmennetty, miten tarjoajat voisivat osoittaa täyttävänsä tämän vaatimuksen, lähtökohtaisesti tarkoitettiin kaikkia tarkoituksenmukaisia todisteita (147). Komissio huomauttaa, ettei yhtäkään viidestä kiinnostuneesta osapuolesta suljettu pois, mikä viittaa siihen, että ne kaikki olivat tosiasiallisesti toimittaneet asianmukaiset todisteet siitä, että niillä oli riittävät rahavarat palvelun jatkuvuuden varmistamiseksi. Komissio katsoo, että tämä valintaperuste oli selkeä kaikille kiinnostuneille tarjoajille ja että se oli perusteltu asetetun tavoitteen kannalta.

147

| (382) | Toiseksi, kuten selitetään johdanto-osan 379 kappaleessa, viittaus asetukseen 135/2009 teki kiinnostuneille tarjoajille selväksi, että tarjouskilpailumenettelyn päätyttyä tehtäisiin uusi sopimus (jonka kesto on enintään 12 vuotta) ja että julkisen palvelun korvauksen vuotuiseksi enimmäismääräksi oli vahvistettu 55 694 895 euroa. Lisäksi kiinnostuksenilmaisupyynnössä ilmoitettiin, että tavoitteena oli myydä julkisen palvelun tuottamisesta vastaava liiketoimintayksikkö. Kuten Italia on vahvistanut, kaikki olennaiset tiedot myynnin kohteesta, mukaan lukien ostajan ja valtion välillä tehtävän sopimuksen luonnos, asetettiin kaikkien niiden viiden toimijan saataville, jotka osallistuivat due diligence -vaiheeseen. Näin kyseiset toimijat saattoivat päättää, tekisivätkö ne tarjouksen ja jos tekisivät, millä hinnalla. Komissio huomauttaa, että yksityisten toimijoiden välisissä myyntimenettelyissä on tavanomaista, että kaupallisesti arkaluonteisia tietoja on saatavilla vain due diligence -vaiheessa. Samasta syystä asianomaisten osapuolten oli allekirjoitettava salassapitosopimukset ennen kuin ne saivat oikeuden tutustua asiaa koskeviin asiakirjoihin (ks. johdanto-osan 76 kappale). Tällä perusteella komissio katsoo, että kiinnostuksenilmaisupyynnöstä kävi riittävän selvästi ilmi (148), että myynti koski sekä Siremar-liiketoimintayksikköä että sen kanssa yhteensidottua uutta sopimusta. Kiinnostuksensa ilmaisseille osapuolille annettiin oikeus tutustua kaikkiin tarvittaviin tietoihin, jotta ne voivat päättää mahdollisen tarjouksen tekemisestä. |
| --- | --- |

(382)

Toiseksi, kuten selitetään johdanto-osan 379 kappaleessa, viittaus asetukseen 135/2009 teki kiinnostuneille tarjoajille selväksi, että tarjouskilpailumenettelyn päätyttyä tehtäisiin uusi sopimus (jonka kesto on enintään 12 vuotta) ja että julkisen palvelun korvauksen vuotuiseksi enimmäismääräksi oli vahvistettu 55 694 895 euroa. Lisäksi kiinnostuksenilmaisupyynnössä ilmoitettiin, että tavoitteena oli myydä julkisen palvelun tuottamisesta vastaava liiketoimintayksikkö. Kuten Italia on vahvistanut, kaikki olennaiset tiedot myynnin kohteesta, mukaan lukien ostajan ja valtion välillä tehtävän sopimuksen luonnos, asetettiin kaikkien niiden viiden toimijan saataville, jotka osallistuivat due diligence -vaiheeseen. Näin kyseiset toimijat saattoivat päättää, tekisivätkö ne tarjouksen ja jos tekisivät, millä hinnalla. Komissio huomauttaa, että yksityisten toimijoiden välisissä myyntimenettelyissä on tavanomaista, että kaupallisesti arkaluonteisia tietoja on saatavilla vain due diligence -vaiheessa. Samasta syystä asianomaisten osapuolten oli allekirjoitettava salassapitosopimukset ennen kuin ne saivat oikeuden tutustua asiaa koskeviin asiakirjoihin (ks. johdanto-osan 76 kappale). Tällä perusteella komissio katsoo, että kiinnostuksenilmaisupyynnöstä kävi riittävän selvästi ilmi (148), että myynti koski sekä Siremar-liiketoimintayksikköä että sen kanssa yhteensidottua uutta sopimusta. Kiinnostuksensa ilmaisseille osapuolille annettiin oikeus tutustua kaikkiin tarvittaviin tietoihin, jotta ne voivat päättää mahdollisen tarjouksen tekemisestä.

148

| (383) | Kolmanneksi komissio huomauttaa seuraavaa tarjouskilpailumenettelyn seuraavien vaiheiden aikataulusta: Kiinnostuksensa ilmaisseita tarjoajia kehotettiin 24 päivänä marraskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä osallistumaan due diligence -menettelyyn. Olennaiset tiedot menettelyn seuraavista konkreettisista vaiheista, kuten menettelyn aikataulusta ja due diligence -vaiheeseen hyväksymistä koskevista perusteista, toimitettiin kiinnostuksen ilmaisseille tarjoajille 2 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä erityishallintojohtajan kirjeellä. Komissio pitää epätodennäköisenä, että tämän tiedon puuttuminen kiinnostuksenilmaisupyynnöstä (149) olisi estänyt mahdollisia tarjoajia ilmaisemasta kiinnostustaan. |
| --- | --- |

(383)

Kolmanneksi komissio huomauttaa seuraavaa tarjouskilpailumenettelyn seuraavien vaiheiden aikataulusta: Kiinnostuksensa ilmaisseita tarjoajia kehotettiin 24 päivänä marraskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä osallistumaan due diligence -menettelyyn. Olennaiset tiedot menettelyn seuraavista konkreettisista vaiheista, kuten menettelyn aikataulusta ja due diligence -vaiheeseen hyväksymistä koskevista perusteista, toimitettiin kiinnostuksen ilmaisseille tarjoajille 2 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä erityishallintojohtajan kirjeellä. Komissio pitää epätodennäköisenä, että tämän tiedon puuttuminen kiinnostuksenilmaisupyynnöstä (149) olisi estänyt mahdollisia tarjoajia ilmaisemasta kiinnostustaan.

149

| (384) | Neljänneksi komissio toteaa, että kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella kuusi osapuolta ilmaisi kiinnostuksensa ostaa Siremar-liiketoimintayksikkö (ks. johdanto-osan 76 ja 77 kappale). Näihin osapuoliin kuuluivat jotkin merkittävimmistä paikallisista lautta- ja laivaliikenteen harjoittajista: Caronte & Tourist SpA ja Ustica Lines SpA (jotka tekivät tarjouksen yhdessä), Riccardo Sanges & C. S.r.l., Traghetti delle Isole SpA ja Mediterranea Holding SpA (jonka osakkaisiin kuului joitakin kokeneita paikallisia toimijoita ja joka muodosti kumppanuuden muiden kanssa CdI:n perustamiseksi). Komission mukaan tämä vahvistaa sen, että kaikille mahdollisille tarjoajille annettiin riittävä mahdollisuus ilmaista kiinnostuksensa osallistua kyseiseen tarjouskilpailumenettelyyn. Komissio huomauttaa tässä yhteydessä, että kiinnostuksensa ilmaisseiden osapuolten ei tarvinnut noudattaa kuormittavia menettelyjä eikä niille oletettavasti myöskään aiheutunut merkittäviä kuluja kiinnostuksensa ilmaisemisesta. Niiden tarvitsi vain osoittaa kykynsä taata meriliikenteen palvelujen jatkuvuus. Kiinnostuksensa ilmaisseet kuusi osapuolta täyttivät myös tämän valintaperusteen, ja ne kutsuttiin näin ollen due diligence -vaiheeseen. Viisi niistä päätti osallistua siihen. Vasta tämän vaiheen jälkeen osapuolten oli päätettävä tarjouksen tekemisestä ja mahdollisesti tarjottavasta hinnasta. |
| --- | --- |

(384)

Neljänneksi komissio toteaa, että kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella kuusi osapuolta ilmaisi kiinnostuksensa ostaa Siremar-liiketoimintayksikkö (ks. johdanto-osan 76 ja 77 kappale). Näihin osapuoliin kuuluivat jotkin merkittävimmistä paikallisista lautta- ja laivaliikenteen harjoittajista: Caronte & Tourist SpA ja Ustica Lines SpA (jotka tekivät tarjouksen yhdessä), Riccardo Sanges & C. S.r.l., Traghetti delle Isole SpA ja Mediterranea Holding SpA (jonka osakkaisiin kuului joitakin kokeneita paikallisia toimijoita ja joka muodosti kumppanuuden muiden kanssa CdI:n perustamiseksi). Komission mukaan tämä vahvistaa sen, että kaikille mahdollisille tarjoajille annettiin riittävä mahdollisuus ilmaista kiinnostuksensa osallistua kyseiseen tarjouskilpailumenettelyyn. Komissio huomauttaa tässä yhteydessä, että kiinnostuksensa ilmaisseiden osapuolten ei tarvinnut noudattaa kuormittavia menettelyjä eikä niille oletettavasti myöskään aiheutunut merkittäviä kuluja kiinnostuksensa ilmaisemisesta. Niiden tarvitsi vain osoittaa kykynsä taata meriliikenteen palvelujen jatkuvuus. Kiinnostuksensa ilmaisseet kuusi osapuolta täyttivät myös tämän valintaperusteen, ja ne kutsuttiin näin ollen due diligence -vaiheeseen. Viisi niistä päätti osallistua siihen. Vasta tämän vaiheen jälkeen osapuolten oli päätettävä tarjouksen tekemisestä ja mahdollisesti tarjottavasta hinnasta.

| (385) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että kokonaisuutena arvioituna tarjouskilpailumenettely perustui kilpailuun ja oli avoin. Erityisesti Siremarin aikomuksesta luopua julkista palvelua hoitavasta liiketoiminnasta (eli Siremar-liiketoimintayksiköstä) ilmoitettiin laajalti, jotta tieto tavoittaisi kaikki mahdolliset tarjoajat olennaisilla alueellisilla tai kansainvälisillä markkinoilla. Lisäksi komissio ottaa huomioon sen, että mahdollisten tarjoajien oli helppo ilmaista kiinnostuksensa eikä niiden tarvinnut sitoutua mihinkään vielä tässä vaiheessa. Niille osapuolille, jotka kykenivät osoittamaan täyttävänsä ainoan valintaperusteen, annettiin kaikki tarvittavat tiedot sekä riittävästi aikaa, jotta niiden oli mahdollista päättää tarjouksen tekemisestä Siremar-liiketoimintayksiköstä sekä tämän mahdollisen tarjouksen hinnasta. Näistä syistä komissio toteaa, ettei se enää epäile, että tarjouskilpailumenettely ei ollut riittävän avoin kiinnostuksenilmaisupyynnön mahdollisten puutteiden takia. |
| --- | --- |

(385)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että kokonaisuutena arvioituna tarjouskilpailumenettely perustui kilpailuun ja oli avoin. Erityisesti Siremarin aikomuksesta luopua julkista palvelua hoitavasta liiketoiminnasta (eli Siremar-liiketoimintayksiköstä) ilmoitettiin laajalti, jotta tieto tavoittaisi kaikki mahdolliset tarjoajat olennaisilla alueellisilla tai kansainvälisillä markkinoilla. Lisäksi komissio ottaa huomioon sen, että mahdollisten tarjoajien oli helppo ilmaista kiinnostuksensa eikä niiden tarvinnut sitoutua mihinkään vielä tässä vaiheessa. Niille osapuolille, jotka kykenivät osoittamaan täyttävänsä ainoan valintaperusteen, annettiin kaikki tarvittavat tiedot sekä riittävästi aikaa, jotta niiden oli mahdollista päättää tarjouksen tekemisestä Siremar-liiketoimintayksiköstä sekä tämän mahdollisen tarjouksen hinnasta. Näistä syistä komissio toteaa, ettei se enää epäile, että tarjouskilpailumenettely ei ollut riittävän avoin kiinnostuksenilmaisupyynnön mahdollisten puutteiden takia.

Tarjouskilpailun syrjimättömyys ja korkeimman hinnan kriteeri

| (386) | Valtiontuen käsitettä koskevan tiedonannon 92 kohdassa korostetaan, että kaikkien tarjoajien syrjimätön kohtelu menettelyn kaikissa vaiheissa ja ennen menettelyä määritetyt puolueettomat valinta- ja myöntämisperusteet ovat välttämättömiä edellytyksiä, joilla varmistetaan, että transaktio on markkinaehtojen mukainen. Samassa kohdassa täsmennetään myös, että tasavertaisen kohtelun takaamiseksi olisi tarjouksia voitava sopimuksen myöntämisperusteiden ansiosta vertailla ja arvioida puolueettomasti. Valtiontuen käsitettä koskevan tiedonannon 95 kohdassa puolestaan todetaan, että kun julkisyhteisöt myyvät omaisuutta, tavaroita ja palveluja, ainoana merkityksellisenä kriteerinä ostajan valitsemiseksi olisi oltava korkein hinta (150), ottaen huomioon myös pyydetyt sopimusjärjestelyt (esimerkiksi myyjän myyntitakuu). |
| --- | --- |

(386)

Valtiontuen käsitettä koskevan tiedonannon 92 kohdassa korostetaan, että kaikkien tarjoajien syrjimätön kohtelu menettelyn kaikissa vaiheissa ja ennen menettelyä määritetyt puolueettomat valinta- ja myöntämisperusteet ovat välttämättömiä edellytyksiä, joilla varmistetaan, että transaktio on markkinaehtojen mukainen. Samassa kohdassa täsmennetään myös, että tasavertaisen kohtelun takaamiseksi olisi tarjouksia voitava sopimuksen myöntämisperusteiden ansiosta vertailla ja arvioida puolueettomasti. Valtiontuen käsitettä koskevan tiedonannon 95 kohdassa puolestaan todetaan, että kun julkisyhteisöt myyvät omaisuutta, tavaroita ja palveluja, ainoana merkityksellisenä kriteerinä ostajan valitsemiseksi olisi oltava korkein hinta (150), ottaen huomioon myös pyydetyt sopimusjärjestelyt (esimerkiksi myyjän myyntitakuu).

150

| (387) | Kuten edellä on todettu (ks. johdanto-osan 378 kappale), kiinnostuksenilmaisupyyntö sisälsi vain yhden valintaperusteen, jonka mukaan tarjoajien oli kyettävä ”takaamaan meriliikenteen palvelujen jatkuvuus”. Kaikki kuusi osapuolta, jotka olivat esittäneet viisi kiinnostuksenilmaisua menettelyyn osallistumisesta, täyttivät myös tämän valintaperusteen, ja ne kutsuttiin näin ollen due diligence -vaiheeseen. Komissio katsoo, että ainut sovellettava valintaperuste oli objektiivinen ja että se oli tehty kiinnostuksenilmaisupyynnössä riittävän selväksi kaikille kiinnostuneille osapuolille. |
| --- | --- |

(387)

Kuten edellä on todettu (ks. johdanto-osan 378 kappale), kiinnostuksenilmaisupyyntö sisälsi vain yhden valintaperusteen, jonka mukaan tarjoajien oli kyettävä ”takaamaan meriliikenteen palvelujen jatkuvuus”. Kaikki kuusi osapuolta, jotka olivat esittäneet viisi kiinnostuksenilmaisua menettelyyn osallistumisesta, täyttivät myös tämän valintaperusteen, ja ne kutsuttiin näin ollen due diligence -vaiheeseen. Komissio katsoo, että ainut sovellettava valintaperuste oli objektiivinen ja että se oli tehty kiinnostuksenilmaisupyynnössä riittävän selväksi kaikille kiinnostuneille osapuolille.

| (388) | Kuudesta mahdollisesta tarjoajasta viisi päätti jatkaa due diligence -vaiheeseen. Kyseinen vaihe toteutettiin marraskuun 2010 ja maaliskuun 2011 välillä, ja sen aikana viidelle mahdolliselle tarjoajalle annettiin pääsy tietokantaan, joka sisälsi kaikki olennaiset tiedot, joiden perusteella oli mahdollista arvioida myytäväksi asetettua liiketoimintayksikköä (ks. johdanto-osan 77 kappale). Erityishallintojohtaja lähetti 2 päivänä helmikuuta 2011 kirjeen, jossa kuvattiin yksityiskohtaisesti tarjouksen tekemistä koskevaa menettelyä ja siihen liittyviä vaatimuksia (johdanto-osan 383 kappale). Kyseisessä kirjeessä esimerkiksi vahvistettiin selkeästi myyntiehdot: sopimusluonnoksessa määriteltyjen julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamista koskevan liiketoimintasuunnitelman laatiminen sekä tarvittavien takuiden antaminen tarjoajan taloudellisen vakauden osoittamiseksi. Italia on vahvistanut, että mikäli se olisi saanut useamman kuin yhden tarjouksen, ainut valintaperuste olisi ollut korkein hinta. Italia käynnisti menettelyn useaan otteeseen uudelleen nimenomaan saadakseen korkeimman mahdollisen hinnan valitsemalla kahdesta hyväksyttävästä ja vertailukelpoisesta tarjouksesta ja luovutti lopulta liiketoimintayksikön CdI:lle lokakuussa 2011 (luovutus saatettiin päätökseen heinäkuussa 2012) ja tämän jälkeen SNS:lle huhtikuussa 2016 (ks. 2.3.3.2 jakso). |
| --- | --- |

(388)

Kuudesta mahdollisesta tarjoajasta viisi päätti jatkaa due diligence -vaiheeseen. Kyseinen vaihe toteutettiin marraskuun 2010 ja maaliskuun 2011 välillä, ja sen aikana viidelle mahdolliselle tarjoajalle annettiin pääsy tietokantaan, joka sisälsi kaikki olennaiset tiedot, joiden perusteella oli mahdollista arvioida myytäväksi asetettua liiketoimintayksikköä (ks. johdanto-osan 77 kappale). Erityishallintojohtaja lähetti 2 päivänä helmikuuta 2011 kirjeen, jossa kuvattiin yksityiskohtaisesti tarjouksen tekemistä koskevaa menettelyä ja siihen liittyviä vaatimuksia (johdanto-osan 383 kappale). Kyseisessä kirjeessä esimerkiksi vahvistettiin selkeästi myyntiehdot: sopimusluonnoksessa määriteltyjen julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamista koskevan liiketoimintasuunnitelman laatiminen sekä tarvittavien takuiden antaminen tarjoajan taloudellisen vakauden osoittamiseksi. Italia on vahvistanut, että mikäli se olisi saanut useamman kuin yhden tarjouksen, ainut valintaperuste olisi ollut korkein hinta. Italia käynnisti menettelyn useaan otteeseen uudelleen nimenomaan saadakseen korkeimman mahdollisen hinnan valitsemalla kahdesta hyväksyttävästä ja vertailukelpoisesta tarjouksesta ja luovutti lopulta liiketoimintayksikön CdI:lle lokakuussa 2011 (luovutus saatettiin päätökseen heinäkuussa 2012) ja tämän jälkeen SNS:lle huhtikuussa 2016 (ks. 2.3.3.2 jakso).

| (389) | Näin ollen komission vuoden 2011 päätöksessä ilmaisemat epäilykset siitä, että asetuksessa 134/2008 sallittaisiin sopimuksen tekeminen muiden kriteerien perusteella, on kumottu. Kaikille osapuolille annettiin asianmukaisesti ja tasavertaisesti tietoa tarjouskilpailumenettelyn eri vaiheissa, joten niiden oli mahdollista tehdä tarjous täysin tietoisina menettelystä ja vaatimuksista. Komissio katsoo myös, että sopimuksen myöntämisperuste mahdollistaa tarjousten objektiivisen vertailun ja arvioinnin. |
| --- | --- |

(389)

Näin ollen komission vuoden 2011 päätöksessä ilmaisemat epäilykset siitä, että asetuksessa 134/2008 sallittaisiin sopimuksen tekeminen muiden kriteerien perusteella, on kumottu. Kaikille osapuolille annettiin asianmukaisesti ja tasavertaisesti tietoa tarjouskilpailumenettelyn eri vaiheissa, joten niiden oli mahdollista tehdä tarjous täysin tietoisina menettelystä ja vaatimuksista. Komissio katsoo myös, että sopimuksen myöntämisperuste mahdollistaa tarjousten objektiivisen vertailun ja arvioinnin.

Sen varmistaminen, että palvelut tuotetaan yhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin

| (390) | Tarkasteltavassa asiassa Italia kilpailutti uuden sopimuksen yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön kanssa tietyin, esimerkiksi työvoiman tasoa koskevin, ehdoin sen sijaan, että tarjouskilpailun kohteena olisi ollut pelkkä uusi sopimus. Vuoden 2012 päätöksessä komissio katsoi alustavasti, että siltä osin kuin tarjoajilla oli jo olemassa asiamukaiset alukset ja miehistöt, niille olisi aiheutunut vähemmän kustannuksia, jos niillä ei olisi ollut velvollisuutta ottaa vastuulleen osaa Siremarin käyttöomaisuudesta ja henkilöstöstä. Tällä perusteella komissio katsoi alustavasti, että uuden sopimuksen kilpailuttaminen ilman velvollisuutta ottaa vastuulleen julkisen palvelun tuottamisessa tarvittavia Siremarin aluksia ja työntekijöitä olisi johtanut yhteisön kannalta vähäisempiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(390)

Tarkasteltavassa asiassa Italia kilpailutti uuden sopimuksen yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön kanssa tietyin, esimerkiksi työvoiman tasoa koskevin, ehdoin sen sijaan, että tarjouskilpailun kohteena olisi ollut pelkkä uusi sopimus. Vuoden 2012 päätöksessä komissio katsoi alustavasti, että siltä osin kuin tarjoajilla oli jo olemassa asiamukaiset alukset ja miehistöt, niille olisi aiheutunut vähemmän kustannuksia, jos niillä ei olisi ollut velvollisuutta ottaa vastuulleen osaa Siremarin käyttöomaisuudesta ja henkilöstöstä. Tällä perusteella komissio katsoi alustavasti, että uuden sopimuksen kilpailuttaminen ilman velvollisuutta ottaa vastuulleen julkisen palvelun tuottamisessa tarvittavia Siremarin aluksia ja työntekijöitä olisi johtanut yhteisön kannalta vähäisempiin kustannuksiin.

| (391) | Koska Siremar oli erityishallintomenettelyyn asetettu suuryritys, yleisessä kansallisessa lainsäädännössä (151) edellytettiin, että ostajan olisi säilytettävä kahden vuoden ajan sama henkilöstömäärä. Tätä taustaa vasten liiketoimintayksikön luovutussopimuksessa määrätään, että CdI:n ja myöhemmin SNS:n on tarjottava työtä (uusien työsopimusten perusteella) Siremarin entisille työntekijöille ja pidättäydyttävä irtisanomisista (152) kahden vuoden ajan. Komissio huomauttaa ensinnäkin, että kyseessä on lakisääteinen vaatimus, jota Italian viranomaiset eivät voineet jättää huomioimatta liiketoimintayksikön luovutusta valmistellessaan ja joka oli ajallisesti rajattu kahteen vuoteen. Komissio huomauttaa myös, että Siremar-liiketoimintayksikkö jatkoi julkisen palvelun toteuttamista uudessa sopimuksessa asetettujen julkisen palvelujen velvoitteiden mukaisesti. Tältä osin Italia on ilmoittanut, että vain julkisen palvelun toteuttamiseksi tarvittava miehistö ja hallintohenkilöstö siirtyivät CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle (153). Koska uuden sopimuksen mukaisesti SNS:lle maksettavan korvauksen on määrä kattaa työvoimakustannukset, komissio katsoo, ettei työllisyystason säilyttämistä koskeva velvoite ole erityisen raskas CdI:n ja myöhemmin SNS:n näkökulmasta. Näin ollen on epätodennäköistä, että tällainen velvoite olisi laskenut kyseisen liiketoimintayksikön myyntihintaa antaen siten taloudellista etua CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle. Lisäksi tämä ratkaisu hyödytti myös Siremaria (ja samalla sen omistajaa Italiaa), koska se välttyi näin maksamasta irtisanomiskustannuksia CdI:n ja myöhemmin SNS:n uudelleenpalkkaaman henkilöstön osalta. Komissio toteaa, että Ecorysin arvion mukaan irtisanomiskustannukset olisivat olleet koko Siremarin henkilöstön osalta yhteensä vähintään 34 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(391)

Koska Siremar oli erityishallintomenettelyyn asetettu suuryritys, yleisessä kansallisessa lainsäädännössä (151) edellytettiin, että ostajan olisi säilytettävä kahden vuoden ajan sama henkilöstömäärä. Tätä taustaa vasten liiketoimintayksikön luovutussopimuksessa määrätään, että CdI:n ja myöhemmin SNS:n on tarjottava työtä (uusien työsopimusten perusteella) Siremarin entisille työntekijöille ja pidättäydyttävä irtisanomisista (152) kahden vuoden ajan. Komissio huomauttaa ensinnäkin, että kyseessä on lakisääteinen vaatimus, jota Italian viranomaiset eivät voineet jättää huomioimatta liiketoimintayksikön luovutusta valmistellessaan ja joka oli ajallisesti rajattu kahteen vuoteen. Komissio huomauttaa myös, että Siremar-liiketoimintayksikkö jatkoi julkisen palvelun toteuttamista uudessa sopimuksessa asetettujen julkisen palvelujen velvoitteiden mukaisesti. Tältä osin Italia on ilmoittanut, että vain julkisen palvelun toteuttamiseksi tarvittava miehistö ja hallintohenkilöstö siirtyivät CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle (153). Koska uuden sopimuksen mukaisesti SNS:lle maksettavan korvauksen on määrä kattaa työvoimakustannukset, komissio katsoo, ettei työllisyystason säilyttämistä koskeva velvoite ole erityisen raskas CdI:n ja myöhemmin SNS:n näkökulmasta. Näin ollen on epätodennäköistä, että tällainen velvoite olisi laskenut kyseisen liiketoimintayksikön myyntihintaa antaen siten taloudellista etua CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle. Lisäksi tämä ratkaisu hyödytti myös Siremaria (ja samalla sen omistajaa Italiaa), koska se välttyi näin maksamasta irtisanomiskustannuksia CdI:n ja myöhemmin SNS:n uudelleenpalkkaaman henkilöstön osalta. Komissio toteaa, että Ecorysin arvion mukaan irtisanomiskustannukset olisivat olleet koko Siremarin henkilöstön osalta yhteensä vähintään 34 miljoonaa euroa.

151

152

153

| (392) | Koska Siremar-liiketoimintayksikön varat ja uusi palveluhankintasopimus (154) oli sidottu yhteen, julkisen palvelun jatkuvuuden varmistamista koskevaa vaatimusta sovelletaan liiketoimintayksikön ostajaan, joka saa näin kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden. Komissio huomauttaa ensinnäkin, että palveluhankintasopimukseen sidottiin vain julkisen palvelun velvoitteen hoitamisessa tarvittavat varat. Nopea lautta, jota ei pidetty tämän kannalta välttämättömänä, myytiinkin erillisessä tarjouskilpailumenettelyssä. Toiseksi komissio katsoo, että seuraavista syistä Siremar-liiketoimintayksikön varojen liittäminen uuteen palveluhankintasopimukseen ei johtanut alhaisempaan hintaan kuin varojen ja sopimuksen myyminen erikseen:






  — | Kuten edellä kävi ilmi, Tirrenian ja Siremarin erityishallintojohtaja järjesti erilliset tarjouskilpailumenettelyt niiden seitsemän aluksen myymiseksi, jotka eivät sisältyneet Tirrenia- tai Siremar-liiketoimintayksikköön. Näistä seitsemästä aluksesta vain yksi saatiin myytyä tarjoajalle, joka aikoi käyttää alusta linjaliikenteessä. Muut kuusi alusta jouduttiin myymään purettavaksi. Lisäksi laivanvälittäjät (155), joita oli pyydetty määrittämään Siremarin alusten arvo, ilmoittivat maaliskuussa 2011, että alukset olivat melko vanhoja ja ne oli rakennettu niiden liikennöimien paikallisten reittien tarpeisiin. Näin ollen niiden markkina-arvo kansainvälisillä markkinoille oli pieni ja niitä voitaisiin käyttää vain muutamilla reiteillä Välimerellä. Näiden syiden ja tuon ajan vaikeiden taloudellisten olosuhteiden vuoksi vaikuttaa epätodennäköiseltä, että kaikki 18 Siremarin alusta olisi saatu myytyä liikennöintitarkoituksiin (eli romutusarvoa korkeammalla hinnalla) (156). Komissio katsoo, että kyseisten alusten ja palveluhankintasopimuksen liittäminen yhteen mahdollisti korkeamman hinnan (157) saamisen Siremarin aluksista, koska vastineeksi näiden alusten käyttämisestä julkisen palvelun reiteillä alusten ostaja sai julkisen palvelun korvausta 12 vuoden ajan. |
| --- | --- | --- |

(392)

Koska Siremar-liiketoimintayksikön varat ja uusi palveluhankintasopimus (154) oli sidottu yhteen, julkisen palvelun jatkuvuuden varmistamista koskevaa vaatimusta sovelletaan liiketoimintayksikön ostajaan, joka saa näin kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden. Komissio huomauttaa ensinnäkin, että palveluhankintasopimukseen sidottiin vain julkisen palvelun velvoitteen hoitamisessa tarvittavat varat. Nopea lautta, jota ei pidetty tämän kannalta välttämättömänä, myytiinkin erillisessä tarjouskilpailumenettelyssä. Toiseksi komissio katsoo, että seuraavista syistä Siremar-liiketoimintayksikön varojen liittäminen uuteen palveluhankintasopimukseen ei johtanut alhaisempaan hintaan kuin varojen ja sopimuksen myyminen erikseen:

154

—

Kuten edellä kävi ilmi, Tirrenian ja Siremarin erityishallintojohtaja järjesti erilliset tarjouskilpailumenettelyt niiden seitsemän aluksen myymiseksi, jotka eivät sisältyneet Tirrenia- tai Siremar-liiketoimintayksikköön. Näistä seitsemästä aluksesta vain yksi saatiin myytyä tarjoajalle, joka aikoi käyttää alusta linjaliikenteessä. Muut kuusi alusta jouduttiin myymään purettavaksi. Lisäksi laivanvälittäjät (155), joita oli pyydetty määrittämään Siremarin alusten arvo, ilmoittivat maaliskuussa 2011, että alukset olivat melko vanhoja ja ne oli rakennettu niiden liikennöimien paikallisten reittien tarpeisiin. Näin ollen niiden markkina-arvo kansainvälisillä markkinoille oli pieni ja niitä voitaisiin käyttää vain muutamilla reiteillä Välimerellä. Näiden syiden ja tuon ajan vaikeiden taloudellisten olosuhteiden vuoksi vaikuttaa epätodennäköiseltä, että kaikki 18 Siremarin alusta olisi saatu myytyä liikennöintitarkoituksiin (eli romutusarvoa korkeammalla hinnalla) (156). Komissio katsoo, että kyseisten alusten ja palveluhankintasopimuksen liittäminen yhteen mahdollisti korkeamman hinnan (157) saamisen Siremarin aluksista, koska vastineeksi näiden alusten käyttämisestä julkisen palvelun reiteillä alusten ostaja sai julkisen palvelun korvausta 12 vuoden ajan.

155

156

157

| — | Vuoden 2012 päätöksessä komissio piti mahdollisena, että sellaiset mahdolliset tarjoajat, joilla oli jo hankittuna tarvittavat alukset ja miehistö, eivät olisi halunneet ostaa Siremarin aluksia ja palkata sen työntekijöitä. Komissio toteaa kuitenkin, että Siremar-liiketoimintayksiköllä oli vuonna 2010 yhteensä noin 500 työntekijää ja 18 alusta. Komissio pitää epätodennäköisenä, että mahdollisilla tarjoajilla olisi ollut valmiina tarvittavat resurssit ja varat, jotka se olisi voinut (uudelleen-)kohdentaa uudessa sopimuksessa määrättyjen julkisen palvelun velvoitteiden hoitamiseen. Näin on etenkin siinä mielessä, että uudessa sopimuksessa asetetaan julkisen palvelun eri reiteillä käytettäville aluksille erityisiä vaatimuksia esimerkiksi kapasiteetin ja nopeuden suhteen. Toimijat, joilla oli tarvittavat resurssit valmiina, käyttivät todennäköisesti kyseisiä resursseja jo muilla reiteillä, joten näiden resurssien kohdentaminen uudelleen uuden sopimuksen mukaisesti olisi väistämättä johtanut tulonmenetyksiin niiden aiemman käyttökohteen osalta. Tältä osin komissio huomauttaa, etteivät SNS tai CdI kumpikaan ole esittäneet komissiolle, että ne olisivat mieluummin ostaneet Siremarin ilman aluksia. |
| --- | --- |

—

Vuoden 2012 päätöksessä komissio piti mahdollisena, että sellaiset mahdolliset tarjoajat, joilla oli jo hankittuna tarvittavat alukset ja miehistö, eivät olisi halunneet ostaa Siremarin aluksia ja palkata sen työntekijöitä. Komissio toteaa kuitenkin, että Siremar-liiketoimintayksiköllä oli vuonna 2010 yhteensä noin 500 työntekijää ja 18 alusta. Komissio pitää epätodennäköisenä, että mahdollisilla tarjoajilla olisi ollut valmiina tarvittavat resurssit ja varat, jotka se olisi voinut (uudelleen-)kohdentaa uudessa sopimuksessa määrättyjen julkisen palvelun velvoitteiden hoitamiseen. Näin on etenkin siinä mielessä, että uudessa sopimuksessa asetetaan julkisen palvelun eri reiteillä käytettäville aluksille erityisiä vaatimuksia esimerkiksi kapasiteetin ja nopeuden suhteen. Toimijat, joilla oli tarvittavat resurssit valmiina, käyttivät todennäköisesti kyseisiä resursseja jo muilla reiteillä, joten näiden resurssien kohdentaminen uudelleen uuden sopimuksen mukaisesti olisi väistämättä johtanut tulonmenetyksiin niiden aiemman käyttökohteen osalta. Tältä osin komissio huomauttaa, etteivät SNS tai CdI kumpikaan ole esittäneet komissiolle, että ne olisivat mieluummin ostaneet Siremarin ilman aluksia.

| (393) | Komissio on teettänyt muodollisen tutkinnan yhteydessä riippumattomalla asiantuntijalla eli Ecorysillä tutkimuksen sen varmistamiseksi, etteivät uuden sopimuksen ja Siremar-liiketoimintayksikön liittäminen yhteen ja työntekijöitä koskeva ehto muodostaneet liian suurta rasitetta CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle (ks. johdanto-osan 117–121 kappale). Ecorysiä pyydettiin määrittämään Siremar-liiketoimintayksikön markkina-arvo ilman mitään ehtoja. Ecorys totesi, että jos Siremar-liiketoimintayksikkö olisi myyty ilman mitään ehtoja ja erityisesti ilman uutta julkisen palvelun hoitamisesta tehtävää sopimusta (ja siten ilman velvoitetta varmistaa kyseisen julkisen palvelun jatkuvuus), yritys olisi myyty sen likvidaatioarvon mukaisesti -0,3 miljoonalla eurolla. Ecorys perusti päätelmänsä siihen olettamukseen, ettei Siremar-liiketoimintayksikkö voinut jatkaa toimintaansa kannattavasti ilman julkisen palvelun korvausta. Ecorys huomautti edellä mainitun likvidaatioarvon olevan tarjouskilpailusta saatua arvoa alhaisempi ja totesi, ettei välitön likvidaatio (mikä tarkoittaisi lähinnä alusten myyntiä) siten ollut toteuttamiskelpoinen vaihtoehto markkinataloustoimijalle. Lisäksi Ecorys vertasi Siremar-liiketoimintayksikön ja useiden vertailukelpoisten lauttayhtiöiden työvoimakustannusten osuutta kokonaistulosta sekä työvoimakustannuksia suhteessa henkilöstömäärään. Analyysin perusteella henkilöstömäärän tai henkilöstökustannusten rakenteen välillä ei ollut sellaisia merkittäviä eroja, jotka olisivat voineet viitata henkilöstön liialliseen määrään tai ylisuuriin työvoimakustannuksiin. Mahdollisella ostajalla olisi siten ollut vain hyvin vähän liikkumavaraa työntekijöiden irtisanomisessa tai korvaamisessa. Tällä perusteella Ecorys totesi, ettei ole olemassa seikkoja, jotka osoittaisivat, että työntekijöitä koskeva ehto olisi vaikuttanut merkittävästi Siremar-liiketoimintayksikön arvoon. Näin ollen komissio katsoo, etteivät uuden sopimuksen liittäminen yhteen Siremar-liiketoimintayksikön kanssa sekä työntekijöitä koskeva ehto alentaneet kyseisen liiketoimintayksikön myyntihintaa. |
| --- | --- |

(393)

Komissio on teettänyt muodollisen tutkinnan yhteydessä riippumattomalla asiantuntijalla eli Ecorysillä tutkimuksen sen varmistamiseksi, etteivät uuden sopimuksen ja Siremar-liiketoimintayksikön liittäminen yhteen ja työntekijöitä koskeva ehto muodostaneet liian suurta rasitetta CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle (ks. johdanto-osan 117–121 kappale). Ecorysiä pyydettiin määrittämään Siremar-liiketoimintayksikön markkina-arvo ilman mitään ehtoja. Ecorys totesi, että jos Siremar-liiketoimintayksikkö olisi myyty ilman mitään ehtoja ja erityisesti ilman uutta julkisen palvelun hoitamisesta tehtävää sopimusta (ja siten ilman velvoitetta varmistaa kyseisen julkisen palvelun jatkuvuus), yritys olisi myyty sen likvidaatioarvon mukaisesti -0,3 miljoonalla eurolla. Ecorys perusti päätelmänsä siihen olettamukseen, ettei Siremar-liiketoimintayksikkö voinut jatkaa toimintaansa kannattavasti ilman julkisen palvelun korvausta. Ecorys huomautti edellä mainitun likvidaatioarvon olevan tarjouskilpailusta saatua arvoa alhaisempi ja totesi, ettei välitön likvidaatio (mikä tarkoittaisi lähinnä alusten myyntiä) siten ollut toteuttamiskelpoinen vaihtoehto markkinataloustoimijalle. Lisäksi Ecorys vertasi Siremar-liiketoimintayksikön ja useiden vertailukelpoisten lauttayhtiöiden työvoimakustannusten osuutta kokonaistulosta sekä työvoimakustannuksia suhteessa henkilöstömäärään. Analyysin perusteella henkilöstömäärän tai henkilöstökustannusten rakenteen välillä ei ollut sellaisia merkittäviä eroja, jotka olisivat voineet viitata henkilöstön liialliseen määrään tai ylisuuriin työvoimakustannuksiin. Mahdollisella ostajalla olisi siten ollut vain hyvin vähän liikkumavaraa työntekijöiden irtisanomisessa tai korvaamisessa. Tällä perusteella Ecorys totesi, ettei ole olemassa seikkoja, jotka osoittaisivat, että työntekijöitä koskeva ehto olisi vaikuttanut merkittävästi Siremar-liiketoimintayksikön arvoon. Näin ollen komissio katsoo, etteivät uuden sopimuksen liittäminen yhteen Siremar-liiketoimintayksikön kanssa sekä työntekijöitä koskeva ehto alentaneet kyseisen liiketoimintayksikön myyntihintaa.

| (394) | Yhteenvetona voidaan todeta, ettei työllisyystason säilyttämistä koskeva ehto ole myyjän asettama, vaan se johtuu ennemminkin yleisestä kansallisesta lainsäädännöstä. Kyseinen ehto ei myöskään ole liian suuri rasite Siremar-liiketoimintayksikön ostajan kannalta, minkä myös komission nimittämä riippumaton asiantuntijataho Ecorys on vahvistanut. Kyseisten varojen ja julkisen palvelun velvoitteen yhteen liittämisestä suoraan seuraavan julkisen palvelun jatkuvuuden takaamista koskevan ehdon ei voida katsoa alentavan hintaa. Kuten edellä on todettu ja kuten Ecorys on vahvistanut, varojen myynti erikseen olisi johtanut alhaisempaan hintaan. Lisäksi on erittäin epätodennäköistä, että olisi löytynyt mahdollisia tarjoajia, jotka olisivat olleet kiinnostuneita ostamaan palveluhankintasopimuksen ilman kyseisiä varoja, kun otetaan huomioon julkisen palvelun suorittamisessa tarvittavien alusten ja miehistön suuri määrä. Näin ollen komissio katsoo, että kuka tahansa markkinatalouden ehdoin toimiva myyjä olisi päättänyt myydä Siremar-liiketoimintayksikön yhdessä uuden palveluhankintasopimuksen kanssa korkeimman mahdollisimman hinnan saadakseen. Tällä perusteella komissio katsoo, ettei Italia ole asettanut sellaisia ehtoja, jotka olisivat todennäköisesti laskeneet hintaa tai joita yksityinen myyjä ei olisi asettanut. Täten komissio toteaa, ettei se enää epäile, että uuden sopimuksen kilpailuttaminen yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön ja työntekijöitä koskeva ehdon kanssa ei voinut johtaa yhteisön kannalta alhaisimpiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(394)

Yhteenvetona voidaan todeta, ettei työllisyystason säilyttämistä koskeva ehto ole myyjän asettama, vaan se johtuu ennemminkin yleisestä kansallisesta lainsäädännöstä. Kyseinen ehto ei myöskään ole liian suuri rasite Siremar-liiketoimintayksikön ostajan kannalta, minkä myös komission nimittämä riippumaton asiantuntijataho Ecorys on vahvistanut. Kyseisten varojen ja julkisen palvelun velvoitteen yhteen liittämisestä suoraan seuraavan julkisen palvelun jatkuvuuden takaamista koskevan ehdon ei voida katsoa alentavan hintaa. Kuten edellä on todettu ja kuten Ecorys on vahvistanut, varojen myynti erikseen olisi johtanut alhaisempaan hintaan. Lisäksi on erittäin epätodennäköistä, että olisi löytynyt mahdollisia tarjoajia, jotka olisivat olleet kiinnostuneita ostamaan palveluhankintasopimuksen ilman kyseisiä varoja, kun otetaan huomioon julkisen palvelun suorittamisessa tarvittavien alusten ja miehistön suuri määrä. Näin ollen komissio katsoo, että kuka tahansa markkinatalouden ehdoin toimiva myyjä olisi päättänyt myydä Siremar-liiketoimintayksikön yhdessä uuden palveluhankintasopimuksen kanssa korkeimman mahdollisimman hinnan saadakseen. Tällä perusteella komissio katsoo, ettei Italia ole asettanut sellaisia ehtoja, jotka olisivat todennäköisesti laskeneet hintaa tai joita yksityinen myyjä ei olisi asettanut. Täten komissio toteaa, ettei se enää epäile, että uuden sopimuksen kilpailuttaminen yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön ja työntekijöitä koskeva ehdon kanssa ei voinut johtaa yhteisön kannalta alhaisimpiin kustannuksiin.

| (395) | Komissio katsoo edellä kuvatun arvioinnin perusteella (ks. johdanto-osan 376–394 kappale), että tarjouskilpailumenettely oli julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön. |
| --- | --- |

(395)

Komissio katsoo edellä kuvatun arvioinnin perusteella (ks. johdanto-osan 376–394 kappale), että tarjouskilpailumenettely oli julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön.

| (396) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon 68 kohdassa kuitenkin todetaan, että ”sellaisia menettelyitä, joissa tehdään ainoastaan yksi tarjous, ei voida pitää riittävinä sen varmistamiseksi, että yhteisö saa tarvitsemansa palvelun vähimmin kustannuksin”. |
| --- | --- |

(396)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon 68 kohdassa kuitenkin todetaan, että ”sellaisia menettelyitä, joissa tehdään ainoastaan yksi tarjous, ei voida pitää riittävinä sen varmistamiseksi, että yhteisö saa tarvitsemansa palvelun vähimmin kustannuksin”.

| (397) | Komissio toteaa tältä osin ensinnäkin, että Siremar-liiketoimintayksikköä ja sen kanssa yhteensidottua uutta sopimusta koskevassa menettelyssä saatiin alun perin kaksi tarjousta. Liiketoimintayksikkö luovutettiin alun perin toiselle näistä tarjoajista eli CdI:lle. Sen jälkeen, kun CdI oli suljettu menettelyn ulkopuolelle Italian hallintotuomioistuinten tuomioiden perusteella, SNS vahvisti menettelyn viimeisessä vaiheessa aiemman tarjouksensa, joka voitaisiin tulkita pohjimmiltaan ainoaksi toimitetuksi hyväksyttäväksi tarjoukseksi. |
| --- | --- |

(397)

Komissio toteaa tältä osin ensinnäkin, että Siremar-liiketoimintayksikköä ja sen kanssa yhteensidottua uutta sopimusta koskevassa menettelyssä saatiin alun perin kaksi tarjousta. Liiketoimintayksikkö luovutettiin alun perin toiselle näistä tarjoajista eli CdI:lle. Sen jälkeen, kun CdI oli suljettu menettelyn ulkopuolelle Italian hallintotuomioistuinten tuomioiden perusteella, SNS vahvisti menettelyn viimeisessä vaiheessa aiemman tarjouksensa, joka voitaisiin tulkita pohjimmiltaan ainoaksi toimitetuksi hyväksyttäväksi tarjoukseksi.

| (398) | Komissio katsoo kuitenkin, että tämän menettelyn erityisissä tosiasiallisissa olosuhteissa asianmukaisen hetken sen arvioimiseksi, toimitettiinko useampi kuin yksi tarjous ja voidaanko näin ollen olettaa, että yhteisö saa tarjouskilpailulla tarvitsemansa palvelun vähimmin kustannuksin, olisi oltava se ajankohta, jolloin SNS:n voittava tarjous alun perin laadittiin, eli toukokuu 2011. Tuolloin SNS arvioi liiketoimintayksikön ja sen kanssa yhteensidotun uuden sopimuksen arvoa ja tuolloin menettelyssä oli kaksi kilpailevaa osapuolta: CdI ja SNS. Lisäksi komissio toteaa, että CdI itse asiassa väliaikaisesti voitti tarjouskilpailun, otti liiketoimintayksikön haltuunsa ja hoiti palvelua vuosina 2012–2016, ennen kuin menettely käynnistettiin uudelleen hallintotuomioistuinten tuomioiden seurauksena ja liiketoimintayksikkö lopulta luovutettiin SNS:lle. Näiden seikkojen perusteella neljännen Altmark-kriteerin noudattamisen arvioinnissa olisi otettava huomioon se, että CdI on myös tehnyt tarjouksen tässä menettelyssä ja että tätä tarjouskilpailua voidaan näin ollen pitää riittävänä sen varmistamiseksi, että yhteisö saa tarvitsemansa palvelun vähimmin kustannuksin. |
| --- | --- |

(398)

Komissio katsoo kuitenkin, että tämän menettelyn erityisissä tosiasiallisissa olosuhteissa asianmukaisen hetken sen arvioimiseksi, toimitettiinko useampi kuin yksi tarjous ja voidaanko näin ollen olettaa, että yhteisö saa tarjouskilpailulla tarvitsemansa palvelun vähimmin kustannuksin, olisi oltava se ajankohta, jolloin SNS:n voittava tarjous alun perin laadittiin, eli toukokuu 2011. Tuolloin SNS arvioi liiketoimintayksikön ja sen kanssa yhteensidotun uuden sopimuksen arvoa ja tuolloin menettelyssä oli kaksi kilpailevaa osapuolta: CdI ja SNS. Lisäksi komissio toteaa, että CdI itse asiassa väliaikaisesti voitti tarjouskilpailun, otti liiketoimintayksikön haltuunsa ja hoiti palvelua vuosina 2012–2016, ennen kuin menettely käynnistettiin uudelleen hallintotuomioistuinten tuomioiden seurauksena ja liiketoimintayksikkö lopulta luovutettiin SNS:lle. Näiden seikkojen perusteella neljännen Altmark-kriteerin noudattamisen arvioinnissa olisi otettava huomioon se, että CdI on myös tehnyt tarjouksen tässä menettelyssä ja että tätä tarjouskilpailua voidaan näin ollen pitää riittävänä sen varmistamiseksi, että yhteisö saa tarvitsemansa palvelun vähimmin kustannuksin.

| (399) | Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, että neljäs Altmark-kriteeri täyttyy tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(399)

Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, että neljäs Altmark-kriteeri täyttyy tässä tapauksessa.

Menettelyyn liittyvät vahvat suojatoimet

| (400) | Toissijaisena perusteluna komissio toteaa, että jos asianmukainen ajankohta sen arvioimiseksi, onko tarjouskilpailulla saavutettu markkinahinta, on SNS:n viimeisen tarjouksen lopullisen hyväksymisen ajankohta eli tammikuu 2016, minkä komissio kiistää, toimitettiin tosiasiassa vain yksi tarjous, koska SNS oli siinä vaiheessa menettelyn ainoa osapuoli. Tällaista tarjouskilpailua ei tavallisesti pidettäisi riittävänä sen varmistamiseksi, ettei voittajalle ole koitunut etua. |
| --- | --- |

(400)

Toissijaisena perusteluna komissio toteaa, että jos asianmukainen ajankohta sen arvioimiseksi, onko tarjouskilpailulla saavutettu markkinahinta, on SNS:n viimeisen tarjouksen lopullisen hyväksymisen ajankohta eli tammikuu 2016, minkä komissio kiistää, toimitettiin tosiasiassa vain yksi tarjous, koska SNS oli siinä vaiheessa menettelyn ainoa osapuoli. Tällaista tarjouskilpailua ei tavallisesti pidettäisi riittävänä sen varmistamiseksi, ettei voittajalle ole koitunut etua.

| (401) | Komissio on kuitenkin lieventänyt yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon 68 kohdassa ilmaistua näkemystä kyseisiä palveluja koskevassa oppaassaan (158), jossa todetaan, että ”tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteikö voi olla tapauksia, joissa menettelyyn liittyvien erityisen vahvojen suojatoimien vuoksi yksi tarjous voi riittää varmistamaan, että palvelu tarjotaan julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin”. |
| --- | --- |

(401)

Komissio on kuitenkin lieventänyt yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon 68 kohdassa ilmaistua näkemystä kyseisiä palveluja koskevassa oppaassaan (158), jossa todetaan, että ”tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteikö voi olla tapauksia, joissa menettelyyn liittyvien erityisen vahvojen suojatoimien vuoksi yksi tarjous voi riittää varmistamaan, että palvelu tarjotaan julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin”.

158

| (402) | Komissio katsoo, että tarkasteltavassa tapauksessa, kuten Tirreniaa ja CIN:ää koskevassa vuoden 2020 päätöksessä arvioidussa Tirrenia-liiketoimintayksikön yksityistämisessä, tällaiset suojatoimet on toteutettu. Tämän osoittavat seuraavat seikat:






  — | Tarjouskilpailumenettely järjestettiin siten, että mahdollisimman moni mahdollinen tarjoaja kiinnostuisi siitä. Mahdollisten tarjoajien ei myöskään tarvinnut noudattaa kuormittavia menettelyjä, eikä niille olisi aiheutunut merkittäviä kuluja kiinnostuksensa ilmaisemisesta. Tämän seurauksena saatiin viisi kiinnostuksen ilmaisua kuudelta italialaiselta yhteisöltä, jotka kaikki kutsuttiin due diligence -vaiheeseen (ks. johdanto-osan 388 kappale). |
| --- | --- | --- |

(402)

Komissio katsoo, että tarkasteltavassa tapauksessa, kuten Tirreniaa ja CIN:ää koskevassa vuoden 2020 päätöksessä arvioidussa Tirrenia-liiketoimintayksikön yksityistämisessä, tällaiset suojatoimet on toteutettu. Tämän osoittavat seuraavat seikat:

—

Tarjouskilpailumenettely järjestettiin siten, että mahdollisimman moni mahdollinen tarjoaja kiinnostuisi siitä. Mahdollisten tarjoajien ei myöskään tarvinnut noudattaa kuormittavia menettelyjä, eikä niille olisi aiheutunut merkittäviä kuluja kiinnostuksensa ilmaisemisesta. Tämän seurauksena saatiin viisi kiinnostuksen ilmaisua kuudelta italialaiselta yhteisöltä, jotka kaikki kutsuttiin due diligence -vaiheeseen (ks. johdanto-osan 388 kappale).

| — | Todellinen kilpailu oli mahdollista tarjouskilpailumenettelyn loppuun asti. Kuusi mahdollista tarjoajaa kutsuttiin due diligence -vaiheeseen. Niistä kaksi (Ustica Lines SpA ja Caronte & Tourist SpA) perustivat yhteisyrityksen ja tekivät sitovan tarjouksen nimellä SNS. Mediterranea, joka yhdisti myös voimansa paikallisten yksityisten toimijoiden kanssa CdI:n perustamiseksi, teki toisen tarjouksen. Komissio katsoo, että kahdella muulla due diligence -vaiheeseen osallistuneella osapuolella oli profiilinsa perusteella syitä olla tosiasiallisesti kiinnostuneita tarjouksen tekemisestä (koska ne toimivat jo aktiivisesti kyseisellä alalla ja/tai Italiassa). |
| --- | --- |

—

Todellinen kilpailu oli mahdollista tarjouskilpailumenettelyn loppuun asti. Kuusi mahdollista tarjoajaa kutsuttiin due diligence -vaiheeseen. Niistä kaksi (Ustica Lines SpA ja Caronte & Tourist SpA) perustivat yhteisyrityksen ja tekivät sitovan tarjouksen nimellä SNS. Mediterranea, joka yhdisti myös voimansa paikallisten yksityisten toimijoiden kanssa CdI:n perustamiseksi, teki toisen tarjouksen. Komissio katsoo, että kahdella muulla due diligence -vaiheeseen osallistuneella osapuolella oli profiilinsa perusteella syitä olla tosiasiallisesti kiinnostuneita tarjouksen tekemisestä (koska ne toimivat jo aktiivisesti kyseisellä alalla ja/tai Italiassa).

| — | Vähimmäishinta määritettiin etukäteen Italian nimittämän riippumattoman asiantuntijan suorittaman arvostuksen perusteella (ks. johdanto-osan 78 kappale). Se oli kaikkien mahdollisten tarjoajien saatavilla tietokannassa ja asetti tarjousten lähtöhinnan suhteellisen korkeaksi. Kuten johdanto-osan 79 kappaleessa todettiin, ensimmäisellä kierroksella ei saatu yhtään sitovaa tarjousta, mikä on osoitus siitä, että Siremar-liiketoimintayksikön vähimmäishinta oli asetettu melko korkeaksi. Vaikka tällainen vähimmäishinta auttoi varmistamaan, että menettely johti yhteisön kannalta vähäisimpiin kustannuksiin, se on samalla saattanut estää kahta muuta mahdollista tarjoajaa tekemästä tarjousta. |
| --- | --- |

—

Vähimmäishinta määritettiin etukäteen Italian nimittämän riippumattoman asiantuntijan suorittaman arvostuksen perusteella (ks. johdanto-osan 78 kappale). Se oli kaikkien mahdollisten tarjoajien saatavilla tietokannassa ja asetti tarjousten lähtöhinnan suhteellisen korkeaksi. Kuten johdanto-osan 79 kappaleessa todettiin, ensimmäisellä kierroksella ei saatu yhtään sitovaa tarjousta, mikä on osoitus siitä, että Siremar-liiketoimintayksikön vähimmäishinta oli asetettu melko korkeaksi. Vaikka tällainen vähimmäishinta auttoi varmistamaan, että menettely johti yhteisön kannalta vähäisimpiin kustannuksiin, se on samalla saattanut estää kahta muuta mahdollista tarjoajaa tekemästä tarjousta.

| — | CdI:n ensimmäinen hyväksyttävä tarjous tallennettiin tietokantaan, ja kaikkia muita tarjoajia kehotettiin nimenomaisesti tekemään parempi tarjous. Erityishallintojohtaja pidensi parempien tarjousten toimittamista koskevaa määräaikaa SNS:n pyynnöstä. Sen jälkeen, kun SNS oli myös toimittanut tarjouksensa, menettely käynnistettiin uudelleen useita kertoja ja joka kerta osapuolia pyydettiin tekemään parempia tarjouksia. Tämä johtui siitä, että saatuja kahta sitovaa tarjousta ei ollut helppo vertailla. Kehotus tehdä parempia tarjouksia on erityisen vahva suojatoimi sen varmistamiseksi, että menettelyssä saadaan mahdollisimman korkea tarjous (ja kustannukset jäävät samalla mahdollisimman alhaisiksi yhteisön kannalta). Se, että tässä menettelyssä oli kaksi vakavasti otettavaa kilpailijaa, ja se, että erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar oli yhteydessä sekä CdI:hin että SNS:ään, viittaa siihen, että kilpailu oli todellista. Se, että tätä kilpailua vääristettiin tilapäisesti vastatakauksella, jonka ansiosta CdI voitti aluksi tarjouskilpailun, ei aseta tätä päätelmää kyseenalaiseksi. Se on päinvastoin yksi osoitus siitä, että tarjoajien välinen kilpailu oli todellista, vaikka kyseisissä erityisissä olosuhteissa ei noudatettu menettelyn sääntöjä. |
| --- | --- |

—

CdI:n ensimmäinen hyväksyttävä tarjous tallennettiin tietokantaan, ja kaikkia muita tarjoajia kehotettiin nimenomaisesti tekemään parempi tarjous. Erityishallintojohtaja pidensi parempien tarjousten toimittamista koskevaa määräaikaa SNS:n pyynnöstä. Sen jälkeen, kun SNS oli myös toimittanut tarjouksensa, menettely käynnistettiin uudelleen useita kertoja ja joka kerta osapuolia pyydettiin tekemään parempia tarjouksia. Tämä johtui siitä, että saatuja kahta sitovaa tarjousta ei ollut helppo vertailla. Kehotus tehdä parempia tarjouksia on erityisen vahva suojatoimi sen varmistamiseksi, että menettelyssä saadaan mahdollisimman korkea tarjous (ja kustannukset jäävät samalla mahdollisimman alhaisiksi yhteisön kannalta). Se, että tässä menettelyssä oli kaksi vakavasti otettavaa kilpailijaa, ja se, että erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar oli yhteydessä sekä CdI:hin että SNS:ään, viittaa siihen, että kilpailu oli todellista. Se, että tätä kilpailua vääristettiin tilapäisesti vastatakauksella, jonka ansiosta CdI voitti aluksi tarjouskilpailun, ei aseta tätä päätelmää kyseenalaiseksi. Se on päinvastoin yksi osoitus siitä, että tarjoajien välinen kilpailu oli todellista, vaikka kyseisissä erityisissä olosuhteissa ei noudatettu menettelyn sääntöjä.

| (403) | Komissio katsoo, että ottaen huomioon edellä kuvatut suojatoimet, joista tärkeimmät olivat vähimmäishinta ja kehotus tehdä korkeampia tarjouksia, kyseinen tarjouskilpailumenettely riitti varmistamaan palvelun toteuttamisen yhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, vaikka menettelyn viimeisessä vaiheessa tehtiin vain yksi hyväksyttävä tarjous. Täydellisyyden vuoksi komissio toteaa, että käsiteltävänä oleva asia eroaa seuraavista tapauksista, joissa myös tehtiin vain yksi tarjous:






  — | Messinan ja Reggio Calabrian välisen meriliikenteen henkilökuljetuksen nopean yhteyden liikennöintiä koskevassa tarjouskilpailumenettelyssä vain Ustica Lines teki tarjouksen. Kyseinen yritys oli myös ainut kiinnostuksensa ilmaissut toimija, joten todellinen kilpailu ei ollut mahdollista. Näin ollen komission oli kyseisessä asiassa väistämättä todettava, ettei neljäs Altmark-kriteeri täyttynyt, ja katsottava julkisen palvelun korvaus valtiontueksi (159). Komissio muistuttaa, että tarkasteltavana olevassa asiassa kiinnostuksensa ilmaisseita osapuolia oli kuusi ja niistä viisi osallistui tarjouskilpailumenettelyn viimeiseen vaiheeseen. |
| --- | --- | --- |

(403)

Komissio katsoo, että ottaen huomioon edellä kuvatut suojatoimet, joista tärkeimmät olivat vähimmäishinta ja kehotus tehdä korkeampia tarjouksia, kyseinen tarjouskilpailumenettely riitti varmistamaan palvelun toteuttamisen yhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, vaikka menettelyn viimeisessä vaiheessa tehtiin vain yksi hyväksyttävä tarjous. Täydellisyyden vuoksi komissio toteaa, että käsiteltävänä oleva asia eroaa seuraavista tapauksista, joissa myös tehtiin vain yksi tarjous:

—

Messinan ja Reggio Calabrian välisen meriliikenteen henkilökuljetuksen nopean yhteyden liikennöintiä koskevassa tarjouskilpailumenettelyssä vain Ustica Lines teki tarjouksen. Kyseinen yritys oli myös ainut kiinnostuksensa ilmaissut toimija, joten todellinen kilpailu ei ollut mahdollista. Näin ollen komission oli kyseisessä asiassa väistämättä todettava, ettei neljäs Altmark-kriteeri täyttynyt, ja katsottava julkisen palvelun korvaus valtiontueksi (159). Komissio muistuttaa, että tarkasteltavana olevassa asiassa kiinnostuksensa ilmaisseita osapuolia oli kuusi ja niistä viisi osallistui tarjouskilpailumenettelyn viimeiseen vaiheeseen.

159

| — | Belgian lehtijakelun toimilupien myöntämistä koskevassa tarjouskilpailumenettelyssä vain bpost (kyseisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun vakiintunut tarjoaja) teki tarjouksen. Alun perin kiinnostuksensa osallistua tarjouskilpailuun ilmaisi kolme yritystä, joista yksi vetäytyi ennen tarjouksen jättämisen määräajan päättymistä ja toinen ilmoitti (kolme päivää sen jälkeen, kun bpost oli jättänyt tarjouksensa), ettei se enää halunnut tehdä tarjousta. Belgian viranomaiset väittivät silti, että tarjouskilpailun aikana oli käyty todellista kilpailua ja että riittävät suojatoimet oli toteutettu sen varmistamiseksi, että tarjouskilpailu johtaisi yhteisön kannalta vähäisimpiin kustannuksiin. Komissio piti kuitenkin suojatoimia riittämättöminä ja totesi näin ollen, ettei neljäs Altmark-kriteeri täyttynyt, sekä katsoi julkisen palvelun olevan valtiontukea (160). Italian viranomaisten soveltama tarjouskilpailumenettely oli avoin, kun taas Belgian viranomaiset järjestivät neuvottelumenettelyn (161), ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon 66 kohdan mukaan tällaisia menettelyjä ”voidaan pitää riittävinä [täyttämään neljännen Altmark-kriteerin] vain poikkeustapauksissa”. Komissio huomauttaa, että tämän merkittävän eron lisäksi myös bpostin tapauksessa toteutetut suojatoimet erosivat täysin nyt tarkasteltavan tapauksen suojatoimista. On syytä todeta, että bpostin tapauksessa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun vakiintunut tuottaja voitti tarjouskilpailun ainoalla tehdyllä tarjouksella ja mukana oli vain yksi mahdollinen kilpailija. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa tarjouskilpailun voitti tarjoaja (SNS), jolla ei ollut yhteyttä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun vakiintuneeseen tuottajaan, ja mukana oli mahdollisia kilpailevia tarjoajia ja edellä mainitut suojatoimet oli toteutettu. Näistä syistä komissio katsoo, etteivät bpost-tapauksen olosuhteet ole verrattavissa nyt tarkasteltavan tapauksen olosuhteisiin. |
| --- | --- |

—

Belgian lehtijakelun toimilupien myöntämistä koskevassa tarjouskilpailumenettelyssä vain bpost (kyseisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun vakiintunut tarjoaja) teki tarjouksen. Alun perin kiinnostuksensa osallistua tarjouskilpailuun ilmaisi kolme yritystä, joista yksi vetäytyi ennen tarjouksen jättämisen määräajan päättymistä ja toinen ilmoitti (kolme päivää sen jälkeen, kun bpost oli jättänyt tarjouksensa), ettei se enää halunnut tehdä tarjousta. Belgian viranomaiset väittivät silti, että tarjouskilpailun aikana oli käyty todellista kilpailua ja että riittävät suojatoimet oli toteutettu sen varmistamiseksi, että tarjouskilpailu johtaisi yhteisön kannalta vähäisimpiin kustannuksiin. Komissio piti kuitenkin suojatoimia riittämättöminä ja totesi näin ollen, ettei neljäs Altmark-kriteeri täyttynyt, sekä katsoi julkisen palvelun olevan valtiontukea (160). Italian viranomaisten soveltama tarjouskilpailumenettely oli avoin, kun taas Belgian viranomaiset järjestivät neuvottelumenettelyn (161), ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon 66 kohdan mukaan tällaisia menettelyjä ”voidaan pitää riittävinä [täyttämään neljännen Altmark-kriteerin] vain poikkeustapauksissa”. Komissio huomauttaa, että tämän merkittävän eron lisäksi myös bpostin tapauksessa toteutetut suojatoimet erosivat täysin nyt tarkasteltavan tapauksen suojatoimista. On syytä todeta, että bpostin tapauksessa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun vakiintunut tuottaja voitti tarjouskilpailun ainoalla tehdyllä tarjouksella ja mukana oli vain yksi mahdollinen kilpailija. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa tarjouskilpailun voitti tarjoaja (SNS), jolla ei ollut yhteyttä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun vakiintuneeseen tuottajaan, ja mukana oli mahdollisia kilpailevia tarjoajia ja edellä mainitut suojatoimet oli toteutettu. Näistä syistä komissio katsoo, etteivät bpost-tapauksen olosuhteet ole verrattavissa nyt tarkasteltavan tapauksen olosuhteisiin.

160

161

| (404) | Lisäksi komissio toteaa, että Siremar-liiketoimintayksikön myynnissä sovellettu tarjouskilpailumenettely eroaa merkittävästi menettelystä Manner-Ranskan ja Korsikan välisen linjaliikenteen harjoittajan valitsemiseksi (162), jäljempänä ’SNCM-tapaus’, seuraavilla tavoilla:






  — | Ranskan viranomaiset tekivät julkisen palvelun sopimuksen etukäteen ilmoitetun neuvottelumenettelyn perusteella. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon 66 kohdan mukaan tällaisia menettelyjä ”voidaan pitää riittävinä [täyttämään neljännen Altmark-kriteerin] vain poikkeustapauksissa”. Italian viranomaiset käyttivät sitä vastoin avointa tarjouskilpailumenettelyä, jossa yksityisiä neuvotteluja käytiin vain menettelyn viimeisessä vaiheessa, jotta voitiin vertailla ja parantaa jo saatuja tarjouksia. |
| --- | --- | --- |

(404)

Lisäksi komissio toteaa, että Siremar-liiketoimintayksikön myynnissä sovellettu tarjouskilpailumenettely eroaa merkittävästi menettelystä Manner-Ranskan ja Korsikan välisen linjaliikenteen harjoittajan valitsemiseksi (162), jäljempänä ’SNCM-tapaus’, seuraavilla tavoilla:

162

—

Ranskan viranomaiset tekivät julkisen palvelun sopimuksen etukäteen ilmoitetun neuvottelumenettelyn perusteella. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon 66 kohdan mukaan tällaisia menettelyjä ”voidaan pitää riittävinä [täyttämään neljännen Altmark-kriteerin] vain poikkeustapauksissa”. Italian viranomaiset käyttivät sitä vastoin avointa tarjouskilpailumenettelyä, jossa yksityisiä neuvotteluja käytiin vain menettelyn viimeisessä vaiheessa, jotta voitiin vertailla ja parantaa jo saatuja tarjouksia.

| — | Vaikka SNCM-tapauksessa tehtiin kaksi tarjousta, niistä toinen hylättiin yhden valintaperusteen perusteella. Näin ollen noiden kahden tarjouksen ansioita ei edes verrattu keskenään taloudellisesti edullisimman tarjouksen valitsemiseksi. Vaikka tarjouksia esitettiinkin kaksi, ne eivät tämän vuoksi tosiasiassa riittäneet takaamaan tehokasta kilpailua. Siremaria koskevassa tarjouskilpailumenettelyssä viimeiseen vaiheeseen kuitenkin osallistui viisi tarjoajaa ja siinä tehtiin kaksi tarjousta (ks. johdanto-osan 398 kappale). Vaikka katsottaisiin, että neljännen Altmark-kriteerin arvioinnin kannalta vain SNS oli lopulta toimittanut hyväksyttävän tarjouksen, minkä komissio kiistää, todellista kilpailua käytiin menettelyn loppuun asti (ks. johdanto-osan 402 kappale). |
| --- | --- |

—

Vaikka SNCM-tapauksessa tehtiin kaksi tarjousta, niistä toinen hylättiin yhden valintaperusteen perusteella. Näin ollen noiden kahden tarjouksen ansioita ei edes verrattu keskenään taloudellisesti edullisimman tarjouksen valitsemiseksi. Vaikka tarjouksia esitettiinkin kaksi, ne eivät tämän vuoksi tosiasiassa riittäneet takaamaan tehokasta kilpailua. Siremaria koskevassa tarjouskilpailumenettelyssä viimeiseen vaiheeseen kuitenkin osallistui viisi tarjoajaa ja siinä tehtiin kaksi tarjousta (ks. johdanto-osan 398 kappale). Vaikka katsottaisiin, että neljännen Altmark-kriteerin arvioinnin kannalta vain SNS oli lopulta toimittanut hyväksyttävän tarjouksen, minkä komissio kiistää, todellista kilpailua käytiin menettelyn loppuun asti (ks. johdanto-osan 402 kappale).

| — | SNCM-tapauksessa vakiintunut toimija, SNCM/CMN-konserni, teki myös tarjouksen ja sai huomattavan taloudellisen edun, koska sillä oli jo olemassa alukset, jotka täyttivät asiaankuuluvassa julkisen palvelun sopimuksessa annetut tekniset määräykset. Kyseiset vaatimukset edellyttivät tiettyjä SNCM:n aluksia täysin vastaavien alusten rakentamista lähes mittatilaustyönä. Tämä olisi aiheuttanut suuria kustannuksia mahdollisille kiinnostuneille tarjoajille. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa vakiintunut toimija, erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar, ei tehnyt eikä voinut tehdä tarjousta eikä SNS:llä ollut yhteyttä vakiintuneeseen toimijaan. Koska tarjouskilpailu kattoi alukset, jotka täyttivät julkisen palvelun toteuttamisen edellyttämät tekniset määräykset, yhdelläkään mahdollisista tarjoajista ei ollut kilpailuetua muihin nähden. |
| --- | --- |

—

SNCM-tapauksessa vakiintunut toimija, SNCM/CMN-konserni, teki myös tarjouksen ja sai huomattavan taloudellisen edun, koska sillä oli jo olemassa alukset, jotka täyttivät asiaankuuluvassa julkisen palvelun sopimuksessa annetut tekniset määräykset. Kyseiset vaatimukset edellyttivät tiettyjä SNCM:n aluksia täysin vastaavien alusten rakentamista lähes mittatilaustyönä. Tämä olisi aiheuttanut suuria kustannuksia mahdollisille kiinnostuneille tarjoajille. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa vakiintunut toimija, erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar, ei tehnyt eikä voinut tehdä tarjousta eikä SNS:llä ollut yhteyttä vakiintuneeseen toimijaan. Koska tarjouskilpailu kattoi alukset, jotka täyttivät julkisen palvelun toteuttamisen edellyttämät tekniset määräykset, yhdelläkään mahdollisista tarjoajista ei ollut kilpailuetua muihin nähden.

| — | SNCM-tapauksessa komissio myös katsoi, että julkisen palvelun sopimuksen tekopäivän ja palvelujen aloittamispäivän välille jätetty hyvin lyhyt aika (alle kuukausi) muodosti todennäköisesti huomattavan esteen uusille markkinatulokkaille. Komissio toteaa, että Siremaria koskevassa tapauksessa tarjouskilpailumenettelyn ensimmäisestä päättymisestä (lokakuu 2011) kului lähes vuosi siihen, kun CdI aloitti julkisen palvelun hoitamisen (elokuu 2012), ja yli neljä vuotta siihen, kun SNS otti haltuunsa liiketoimintayksikön ja uuden sopimuksen hoitamisen (huhtikuu 2016). |
| --- | --- |

—

SNCM-tapauksessa komissio myös katsoi, että julkisen palvelun sopimuksen tekopäivän ja palvelujen aloittamispäivän välille jätetty hyvin lyhyt aika (alle kuukausi) muodosti todennäköisesti huomattavan esteen uusille markkinatulokkaille. Komissio toteaa, että Siremaria koskevassa tapauksessa tarjouskilpailumenettelyn ensimmäisestä päättymisestä (lokakuu 2011) kului lähes vuosi siihen, kun CdI aloitti julkisen palvelun hoitamisen (elokuu 2012), ja yli neljä vuotta siihen, kun SNS otti haltuunsa liiketoimintayksikön ja uuden sopimuksen hoitamisen (huhtikuu 2016).

| (405) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että myös tämän toissijaisen perustelun mukaan tarkasteltavana olevassa tapauksessa noudatetaan neljättä Altmark-kriteeriä. |
| --- | --- |

(405)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että myös tämän toissijaisen perustelun mukaan tarkasteltavana olevassa tapauksessa noudatetaan neljättä Altmark-kriteeriä.

| (406) | Koska unionin tuomioistuimen Altmark-tuomiossa vahvistamat neljä edellytystä täyttyvät kumulatiivisesti, uuden sopimuksen myöntäminen SNS:lle yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön ja kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden kanssa ei antanut komission mukaan taloudellista etua SNS:lle. |
| --- | --- |

(406)

Koska unionin tuomioistuimen Altmark-tuomiossa vahvistamat neljä edellytystä täyttyvät kumulatiivisesti, uuden sopimuksen myöntäminen SNS:lle yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön ja kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden kanssa ei antanut komission mukaan taloudellista etua SNS:lle.

8.1.3.5   Päätelmät uuden sopimuksen myöntämisestä SNS:lle yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön sekä kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden kanssa

Päätelmät uuden sopimuksen myöntämisestä SNS:lle yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön sekä kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden kanssa

| (407) | Koska kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt edellytykset eivät täyty, komissio toteaa, että uuden sopimuksen myöntäminen SNS:lle yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön ja kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden kanssa ei ole valtiontukea SNS:lle. |
| --- | --- |

(407)

Koska kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt edellytykset eivät täyty, komissio toteaa, että uuden sopimuksen myöntäminen SNS:lle yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön ja kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden kanssa ei ole valtiontukea SNS:lle.

8.1.3.6   CdI:n pääoman korotus

CdI:n pääoman korotus

| (408) | Komissio toteaa, että tämän päätöksen hyväksymishetkellä CdI on epäaktiivinen ja selvitystilassa. Yritys muutti huhtikuussa 2016 annetulla notaarin vahvistamalla päätöksellä nimensä ja yritysmuotonsa Compagnia delle Isole S.p.A:sta muotoon Compagnia delle Isole S.r.l. in liquidazione. Se myös siirsi sääntömääräisen kotipaikkansa Palermosta Napoliin ja nimitti selvittäjän. Siitä alkaen yrityksellä ei ole enää ollut liiketoiminnan tavoitetta eikä se ole harjoittanut mitään kaupallista toimintaa. Se on myös myynyt kaikki aluksensa, eikä sillä ole työntekijöitä (lukuun ottamatta selvitystilassa olevilta yrityksiltä laissa edellytettyjä työntekijöitä). Vaikka likvidaatiomenettely on yhä kesken, komissio katsoo, että mahdollinen kilpailun vääristyminen päättyi sen jälkeen, kun CdI oli lopettanut kaupallisen toiminnan harjoittamisen. Näiden seikkojen perusteella ei ole enää perusteita jatkaa muodollista tutkintamenettelyä niiden yhä keskeneräisten toimenpiteiden osalta, joita arvioidaan tässä kyseistä yritystä koskevassa valtiontukiasiassa. Tämän seurauksena CdI:n pääoman korotusta koskeva tutkinta on muuttunut aiheettomaksi (163). |
| --- | --- |

(408)

Komissio toteaa, että tämän päätöksen hyväksymishetkellä CdI on epäaktiivinen ja selvitystilassa. Yritys muutti huhtikuussa 2016 annetulla notaarin vahvistamalla päätöksellä nimensä ja yritysmuotonsa Compagnia delle Isole S.p.A:sta muotoon Compagnia delle Isole S.r.l. in liquidazione. Se myös siirsi sääntömääräisen kotipaikkansa Palermosta Napoliin ja nimitti selvittäjän. Siitä alkaen yrityksellä ei ole enää ollut liiketoiminnan tavoitetta eikä se ole harjoittanut mitään kaupallista toimintaa. Se on myös myynyt kaikki aluksensa, eikä sillä ole työntekijöitä (lukuun ottamatta selvitystilassa olevilta yrityksiltä laissa edellytettyjä työntekijöitä). Vaikka likvidaatiomenettely on yhä kesken, komissio katsoo, että mahdollinen kilpailun vääristyminen päättyi sen jälkeen, kun CdI oli lopettanut kaupallisen toiminnan harjoittamisen. Näiden seikkojen perusteella ei ole enää perusteita jatkaa muodollista tutkintamenettelyä niiden yhä keskeneräisten toimenpiteiden osalta, joita arvioidaan tässä kyseistä yritystä koskevassa valtiontukiasiassa. Tämän seurauksena CdI:n pääoman korotusta koskeva tutkinta on muuttunut aiheettomaksi (163).

163

8.1.3.7   Vastatakaus

Vastatakaus

| (409) | Kuten vuoden 2012 päätöksen 3.3.2 jaksossa kuvailtiin, komissio katsoi alustavasti, että vastatakaus on saattanut olla tukea CdI:lle ja/tai Unicreditille. Muodollisen tutkinnan aikana saatujen tietojen perusteella komissio toteaa ensinnäkin, että näille kahdelle yritykselle myönnettyä mahdollista valtiontukea olisi arvioitava erikseen, koska niiden roolit prosessissa olivat erilaiset. |
| --- | --- |

(409)

Kuten vuoden 2012 päätöksen 3.3.2 jaksossa kuvailtiin, komissio katsoi alustavasti, että vastatakaus on saattanut olla tukea CdI:lle ja/tai Unicreditille. Muodollisen tutkinnan aikana saatujen tietojen perusteella komissio toteaa ensinnäkin, että näille kahdelle yritykselle myönnettyä mahdollista valtiontukea olisi arvioitava erikseen, koska niiden roolit prosessissa olivat erilaiset.

Tuki Unicreditille

| (410) | Taloudellinen etu: Jotta toimenpidettä voidaan pitää valtiontukena, siitä on aiheuduttava taloudellista etua sen kohteelle. Vuoden 2012 päätöksessään komissio muistutti, että takaustiedonannon mukaan tuen myöntäminen tapahtuu, kun takaus annetaan, ei silloin kun vaaditaan takaussuoritusta tai kun suoritetaan takaussitoumuksen mukaisia maksuja. Takaustiedonannon 2.3.1 kohdassa todetaan myös, että ”[v]aikka tuensaaja yleensä on lainanottaja, tietyissä tilanteissa myös lainanantaja voi saada tuesta suoraa hyötyä”. Lisäksi takaustiedonannossa selvennetään, että takaukset voivat olla valtion suoraan myöntämiä tai ne voidaan myöntää vastatakauksina ensimmäisen tason takaajalle. Takaustiedonannossa selitetään, että näissä olosuhteissa ”[j]os esimerkiksi lainaa tai muuta rahoitussitoumusta koskeva sopimus on jo tehty ja valtiontakaus annetaan jälkikäteen muuttamatta kyseisen lainan tai rahoitussitoumuksen ehtoja tai jos takauksen kohteena olevaa lainaa käytetään saman luottolaitoksen myöntämän toisen, takaamattoman lainan takaisinmaksuun, kyseessä saattaa myös olla tuki lainanantajalle, jos lainan vakuudet paranevat. Jos takaus sisältää tukea lainanantajalle, on muistettava, että tällainen tuki voi periaatteessa olla toimintatuki”. |
| --- | --- |

(410)

Taloudellinen etu: Jotta toimenpidettä voidaan pitää valtiontukena, siitä on aiheuduttava taloudellista etua sen kohteelle. Vuoden 2012 päätöksessään komissio muistutti, että takaustiedonannon mukaan tuen myöntäminen tapahtuu, kun takaus annetaan, ei silloin kun vaaditaan takaussuoritusta tai kun suoritetaan takaussitoumuksen mukaisia maksuja. Takaustiedonannon 2.3.1 kohdassa todetaan myös, että ”[v]aikka tuensaaja yleensä on lainanottaja, tietyissä tilanteissa myös lainanantaja voi saada tuesta suoraa hyötyä”. Lisäksi takaustiedonannossa selvennetään, että takaukset voivat olla valtion suoraan myöntämiä tai ne voidaan myöntää vastatakauksina ensimmäisen tason takaajalle. Takaustiedonannossa selitetään, että näissä olosuhteissa ”[j]os esimerkiksi lainaa tai muuta rahoitussitoumusta koskeva sopimus on jo tehty ja valtiontakaus annetaan jälkikäteen muuttamatta kyseisen lainan tai rahoitussitoumuksen ehtoja tai jos takauksen kohteena olevaa lainaa käytetään saman luottolaitoksen myöntämän toisen, takaamattoman lainan takaisinmaksuun, kyseessä saattaa myös olla tuki lainanantajalle, jos lainan vakuudet paranevat. Jos takaus sisältää tukea lainanantajalle, on muistettava, että tällainen tuki voi periaatteessa olla toimintatuki”.

Taloudellinen etu

| (411) | Tätä taustaa vasten komissio toteaa, että tarkasteltavassa tapauksessa Sisilia myönsi vastatakauksen CdI:lle epäsuorasti eli ensimmäisen tason takaajana toimineen Unicreditin kautta. Sisilia myönsi vastatakauksen Unicreditille Siremar-liiketoimintayksikön ostohinnan lykättyjä maksueriä varten samana päivänä kuin Unicredit myönsi oman takauksensa CdI:lle (ks. 2.3.3.5 jakso). Sisilian myöntämä vastatakaus oli edellytys sille, että Unicredit myönsi takauksensa kyseisin ehdoin, kuten CdS vahvisti päätöksessä 592/14. Takaustiedonannon mukaan vastatakaus olisi tuonut etua Unicreditille, jos rahoitussitoumusta koskeva sopimus olisi jo tehty ja Sisilian takaus olisi myönnetty jälkikäteen muuttamatta kyseisen rahoitussitoumuksen ehtoja. Koska tässä tapauksessa vastatakaus kuitenkin myönnettiin samana päivänä kuin Unicredit myönsi takauksen CdI:lle ja se oli itse asiassa kyseisen takauksen myöntämisehto, ei ole näyttöä siitä, että Unicredit olisi ensimmäisen tason takaajana vähentänyt omaan takaukseensa liittyviä riskejä. Näin ollen komissio katsoo, ettei vastatakaus antanut minkäänlaista etua Unicreditille. |
| --- | --- |

(411)

Tätä taustaa vasten komissio toteaa, että tarkasteltavassa tapauksessa Sisilia myönsi vastatakauksen CdI:lle epäsuorasti eli ensimmäisen tason takaajana toimineen Unicreditin kautta. Sisilia myönsi vastatakauksen Unicreditille Siremar-liiketoimintayksikön ostohinnan lykättyjä maksueriä varten samana päivänä kuin Unicredit myönsi oman takauksensa CdI:lle (ks. 2.3.3.5 jakso). Sisilian myöntämä vastatakaus oli edellytys sille, että Unicredit myönsi takauksensa kyseisin ehdoin, kuten CdS vahvisti päätöksessä 592/14. Takaustiedonannon mukaan vastatakaus olisi tuonut etua Unicreditille, jos rahoitussitoumusta koskeva sopimus olisi jo tehty ja Sisilian takaus olisi myönnetty jälkikäteen muuttamatta kyseisen rahoitussitoumuksen ehtoja. Koska tässä tapauksessa vastatakaus kuitenkin myönnettiin samana päivänä kuin Unicredit myönsi takauksen CdI:lle ja se oli itse asiassa kyseisen takauksen myöntämisehto, ei ole näyttöä siitä, että Unicredit olisi ensimmäisen tason takaajana vähentänyt omaan takaukseensa liittyviä riskejä. Näin ollen komissio katsoo, ettei vastatakaus antanut minkäänlaista etua Unicreditille.

| (412) | Päätelmä: Koska kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt edellytykset eivät täyty, komissio toteaa, että Sisilian myöntämä vastatakaus Unicreditin takaukselle, joka koski Siremar-liiketoimintayksikön ostohinnan maksun lykkäystä, ei ole tukea Unicreditille. |
| --- | --- |

(412)

Päätelmä: Koska kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt edellytykset eivät täyty, komissio toteaa, että Sisilian myöntämä vastatakaus Unicreditin takaukselle, joka koski Siremar-liiketoimintayksikön ostohinnan maksun lykkäystä, ei ole tukea Unicreditille.

Päätelmä

Tuki CdI:lle

| (413) | Komissio muistuttaa, että tämän päätöksen hyväksymishetkellä CdI on epäaktiivinen ja selvitystilassa (ks. johdanto-osan 408 kappale). Vaikka likvidaatiomenettely on yhä kesken, komissio katsoo, että mahdollinen kilpailun vääristyminen päättyi sen jälkeen, kun CdI oli lopettanut kaupallisen toiminnan harjoittamisen. Näiden seikkojen perusteella ei ole enää perusteita jatkaa muodollista tutkintamenettelyä niiden yhä keskeneräisten toimenpiteiden osalta, joita arvioidaan tässä kyseistä yritystä koskevassa valtiontukiasiassa. Tämän seurauksena CdI:lle vastatakauksella myönnettyä mahdollista tukea koskeva tutkinta on muuttunut aiheettomaksi. |
| --- | --- |

(413)

Komissio muistuttaa, että tämän päätöksen hyväksymishetkellä CdI on epäaktiivinen ja selvitystilassa (ks. johdanto-osan 408 kappale). Vaikka likvidaatiomenettely on yhä kesken, komissio katsoo, että mahdollinen kilpailun vääristyminen päättyi sen jälkeen, kun CdI oli lopettanut kaupallisen toiminnan harjoittamisen. Näiden seikkojen perusteella ei ole enää perusteita jatkaa muodollista tutkintamenettelyä niiden yhä keskeneräisten toimenpiteiden osalta, joita arvioidaan tässä kyseistä yritystä koskevassa valtiontukiasiassa. Tämän seurauksena CdI:lle vastatakauksella myönnettyä mahdollista tukea koskeva tutkinta on muuttunut aiheettomaksi.

8.1.4   Vuoden 2010 laissa säädetyt toimenpiteet

Vuoden 2010 laissa säädetyt toimenpiteet

| (414) | Vuoden 2011 päätöksessä komissio katsoi alustavasti, että kaikki vuoden 2010 laissa säädetyt toimenpiteet ovat valtiontukea entisen Tirrenia-konsernin yritysten hyväksi siltä osin kuin tuensaajien oli mahdollistaa hyödyntää kyseisiä toimenpiteitä maksuvalmiustarpeidensa kattamiseksi ja siten yleisen taloudellisen asemansa parantamiseksi. |
| --- | --- |

(414)

Vuoden 2011 päätöksessä komissio katsoi alustavasti, että kaikki vuoden 2010 laissa säädetyt toimenpiteet ovat valtiontukea entisen Tirrenia-konsernin yritysten hyväksi siltä osin kuin tuensaajien oli mahdollistaa hyödyntää kyseisiä toimenpiteitä maksuvalmiustarpeidensa kattamiseksi ja siten yleisen taloudellisen asemansa parantamiseksi.

| (415) | Muodollisen tutkinnan aikana saamiensa tietojen perusteella komissio katsoo, että kyseisiä kolmea toimenpidettä on arvioitava erikseen. |
| --- | --- |

(415)

Muodollisen tutkinnan aikana saamiensa tietojen perusteella komissio katsoo, että kyseisiä kolmea toimenpidettä on arvioitava erikseen.

8.1.4.1   Alusten ajanmukaistamiseen tarkoitettujen varojen mahdollinen käyttö maksuvalmiustarkoituksiin

Alusten ajanmukaistamiseen tarkoitettujen varojen mahdollinen käyttö maksuvalmiustarkoituksiin

| (416) | Koska kriteerit, joita sovelletaan siihen, onko toimenpide valtiontukea, ovat kumulatiivisia, komissio voi aloittaa arviointinsa mistä tahansa kriteeristä. Tässä tapauksessa komissio arvioi ensin, annetaanko toimenpiteellä tosiasiassa etua Siremarille. |
| --- | --- |

(416)

Koska kriteerit, joita sovelletaan siihen, onko toimenpide valtiontukea, ovat kumulatiivisia, komissio voi aloittaa arviointinsa mistä tahansa kriteeristä. Tässä tapauksessa komissio arvioi ensin, annetaanko toimenpiteellä tosiasiassa etua Siremarille.

| (417) | Taloudellinen etu: Komissio toteaa, että Siremar sai 7 215 800 euroa alusten ajanmukaistamiseen kansainvälisten turvallisuusmääräysten noudattamiseksi ja että sen oli vuoden 2010 lain nojalla mahdollista käyttää kyseisiä varoja väliaikaisesti maksuvalmiustarkoituksiin (ks. johdanto-osan 132 kappale). Siremar ei kuitenkaan käyttänyt näitä varoja maksuvalmiustarkoituksiin. Italia päinvastoin vahvisti, että nämä varat käytettiin alusten ajanmukaistamiseen, kuten alun perin oli tarkoituksena (ks. johdanto-osan 228 kappale). Näin ollen komissio toteaa, ettei Siremar käyttänyt näitä varoja maksuvalmiustarkoituksiin eli välttääkseen kustannuksia, jotka olisi tavallisesti maksettu sen omilla varoilla, eikä se näin ollen saanut taloudellista etua tämän toimenpiteen kautta. |
| --- | --- |

(417)

Taloudellinen etu: Komissio toteaa, että Siremar sai 7 215 800 euroa alusten ajanmukaistamiseen kansainvälisten turvallisuusmääräysten noudattamiseksi ja että sen oli vuoden 2010 lain nojalla mahdollista käyttää kyseisiä varoja väliaikaisesti maksuvalmiustarkoituksiin (ks. johdanto-osan 132 kappale). Siremar ei kuitenkaan käyttänyt näitä varoja maksuvalmiustarkoituksiin. Italia päinvastoin vahvisti, että nämä varat käytettiin alusten ajanmukaistamiseen, kuten alun perin oli tarkoituksena (ks. johdanto-osan 228 kappale). Näin ollen komissio toteaa, ettei Siremar käyttänyt näitä varoja maksuvalmiustarkoituksiin eli välttääkseen kustannuksia, jotka olisi tavallisesti maksettu sen omilla varoilla, eikä se näin ollen saanut taloudellista etua tämän toimenpiteen kautta.

| (418) | Koska taloudellista etua koskeva kriteeri ei täyty Siremarin tapauksessa, komissio toteaa, ettei tämä toimenpide ole tukea ja että komission vuoden 2011 päätöksessä esittämät epäilyt ovat poistuneet Siremarin osalta. |
| --- | --- |

(418)

Koska taloudellista etua koskeva kriteeri ei täyty Siremarin tapauksessa, komissio toteaa, ettei tämä toimenpide ole tukea ja että komission vuoden 2011 päätöksessä esittämät epäilyt ovat poistuneet Siremarin osalta.

8.1.4.2   Yksityistämisprosessiin liittyvät verovapautukset

Yksityistämisprosessiin liittyvät verovapautukset

| (419) | Kuten johdanto-osan 133 kappaleessa on kuvattu, vuoden 2010 lain 1 §:n nojalla tietyt toimet ja operaatiot, jotka toteutettiin Tirrenia-konsernin yksityistämiseksi ja jotka määritellään muutoksin vuoden 2009 laiksi muunnetun asetuksen 135/2009 19 b §:n 1–15 momentissa, on vapautettu tällaisista toimista ja operaatioista tavallisesti perittävistä veroista. |
| --- | --- |

(419)

Kuten johdanto-osan 133 kappaleessa on kuvattu, vuoden 2010 lain 1 §:n nojalla tietyt toimet ja operaatiot, jotka toteutettiin Tirrenia-konsernin yksityistämiseksi ja jotka määritellään muutoksin vuoden 2009 laiksi muunnetun asetuksen 135/2009 19 b §:n 1–15 momentissa, on vapautettu tällaisista toimista ja operaatioista tavallisesti perittävistä veroista.

| (420) | Komissio toteaa ensinnäkin, että tämä verovapautus, johon ei liity ehtoja, koskee kahta erillistä luovutusten sarjaa: 1) Tirrenian entisten tytäryhtiöiden Caremarin, Saremarin ja Toremarin luovutusta (erityishallintomenettelyyn asetetulta) Tirrenialta Campanian, Sardinian ja Toscanan alueille sekä 2) Siremar-liiketoimintayksikön luovutusta erityishallintomenettelyyn asetetulta Siremarilta CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle. Vapautus koski rekisteröintiveroa, maa- ja kiinteistörekisteriveroja sekä leimaveroa, jäljempänä yhdessä ’välilliset verot’, arvonlisäveroa ja yhteisöveroa. Tukitoimenpiteen saajina oli myyjä, ostaja tai molemmat. Tässä päätöksessä arvioidaan vain jälkimmäistä luovutusten sarjaa. |
| --- | --- |

(420)

Komissio toteaa ensinnäkin, että tämä verovapautus, johon ei liity ehtoja, koskee kahta erillistä luovutusten sarjaa: 1) Tirrenian entisten tytäryhtiöiden Caremarin, Saremarin ja Toremarin luovutusta (erityishallintomenettelyyn asetetulta) Tirrenialta Campanian, Sardinian ja Toscanan alueille sekä 2) Siremar-liiketoimintayksikön luovutusta erityishallintomenettelyyn asetetulta Siremarilta CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle. Vapautus koski rekisteröintiveroa, maa- ja kiinteistörekisteriveroja sekä leimaveroa, jäljempänä yhdessä ’välilliset verot’, arvonlisäveroa ja yhteisöveroa. Tukitoimenpiteen saajina oli myyjä, ostaja tai molemmat. Tässä päätöksessä arvioidaan vain jälkimmäistä luovutusten sarjaa.

| (421) | Komissio toteaa heti alkuun, että lokakuun 26 päivänä vuonna 1972 annetun presidentin asetuksen nro 633 mukaisesti toimivien yritysten tai liiketoimintayksikköjen luovutuksia toiselle yritykselle ei katsota tavaroiden luovuttamiseksi, joten ne on vapautettu arvonlisäverosta. Näin ollen Siremar-liiketoimintayksikön myynnin kaltaiset liiketoimet eivät kuulu arvonlisäveron soveltamisalaan eikä verovapautus arvonlisäverosta ole voinut antaa Siremarille etua. Lisäksi komissio toteaa välillisten verojen osalta, että Siremar-liiketoimintayksikön myyntiä CdI:lle koskevassa sopimuksessa määrätään selvästi, että ostaja vastaa kaikista liiketoimeen liittyvistä veroista, maksuista ja notaarin kuluista. Italia toimitti myös todisteita siitä, ettei CdI käyttänyt tätä verovapautusta sopimusta rekisteröidessään. Näin ollen komissio hyväksyy sen, ettei CdI ole hyötynyt tästä toimenpiteestä. Luovutusta SNS:lle koskevassa myyntisopimuksessa, joka sisältää saman määräyksen, määrätään kuitenkin myös, että ostajaan sovelletaan kiinteää rekisteröintimaksua vuoden 2010 laissa säädettyjen verovapautusten perusteella. |
| --- | --- |

(421)

Komissio toteaa heti alkuun, että lokakuun 26 päivänä vuonna 1972 annetun presidentin asetuksen nro 633 mukaisesti toimivien yritysten tai liiketoimintayksikköjen luovutuksia toiselle yritykselle ei katsota tavaroiden luovuttamiseksi, joten ne on vapautettu arvonlisäverosta. Näin ollen Siremar-liiketoimintayksikön myynnin kaltaiset liiketoimet eivät kuulu arvonlisäveron soveltamisalaan eikä verovapautus arvonlisäverosta ole voinut antaa Siremarille etua. Lisäksi komissio toteaa välillisten verojen osalta, että Siremar-liiketoimintayksikön myyntiä CdI:lle koskevassa sopimuksessa määrätään selvästi, että ostaja vastaa kaikista liiketoimeen liittyvistä veroista, maksuista ja notaarin kuluista. Italia toimitti myös todisteita siitä, ettei CdI käyttänyt tätä verovapautusta sopimusta rekisteröidessään. Näin ollen komissio hyväksyy sen, ettei CdI ole hyötynyt tästä toimenpiteestä. Luovutusta SNS:lle koskevassa myyntisopimuksessa, joka sisältää saman määräyksen, määrätään kuitenkin myös, että ostajaan sovelletaan kiinteää rekisteröintimaksua vuoden 2010 laissa säädettyjen verovapautusten perusteella.

| (422) | Edellä esitetyn perusteella komissio arvioi seuraavia seikkoja:






  1) | hyötyikö (erityishallintomenettelyyn asetettu) Siremar jotenkin siitä, että se vapautettiin rekisteröintiverosta, maa- ja kiinteistörekisteriveroista sekä leimaverosta (välilliset verot) Siremar-liiketoimintayksikön SNS:lle luovutuksen osalta, ja |
| --- | --- | --- |

(422)

Edellä esitetyn perusteella komissio arvioi seuraavia seikkoja:

1)

hyötyikö (erityishallintomenettelyyn asetettu) Siremar jotenkin siitä, että se vapautettiin rekisteröintiverosta, maa- ja kiinteistörekisteriveroista sekä leimaverosta (välilliset verot) Siremar-liiketoimintayksikön SNS:lle luovutuksen osalta, ja

| 2) | hyötyikö (erityishallintomenettelyyn asetettu) Siremar jotenkin siitä, että se vapautettiin yhteisöverosta Siremar-liiketoimintayksikön luovutuksesta SNS:lle saadun tuoton osalta. |
| --- | --- |

2)

hyötyikö (erityishallintomenettelyyn asetettu) Siremar jotenkin siitä, että se vapautettiin yhteisöverosta Siremar-liiketoimintayksikön luovutuksesta SNS:lle saadun tuoton osalta.

| (423) | Valtion varat: Verovapautus merkitsee jo itsessään valtion varojen menettämistä. Lisäksi kyseiset vapautukset myönnettiin vuoden 2010 lain nojalla (ks. johdanto-osan 133 kappaleen b alakohta), joten kyse on valtion toteuttamista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(423)

Valtion varat: Verovapautus merkitsee jo itsessään valtion varojen menettämistä. Lisäksi kyseiset vapautukset myönnettiin vuoden 2010 lain nojalla (ks. johdanto-osan 133 kappaleen b alakohta), joten kyse on valtion toteuttamista toimenpiteistä.

| (424) | Valikoivuus: Koska myönnetyt verovapautukset koskivat vain entisen Tirrenia-konsernin yksityistämiseen liittyviä operaatioita ja toimia, ne ovat valikoivia. Italia ei ole väittänyt eikä myöskään osoittanut, että kyseiset verovapautukset eivät olisi valikoivia. |
| --- | --- |

(424)

Valikoivuus: Koska myönnetyt verovapautukset koskivat vain entisen Tirrenia-konsernin yksityistämiseen liittyviä operaatioita ja toimia, ne ovat valikoivia. Italia ei ole väittänyt eikä myöskään osoittanut, että kyseiset verovapautukset eivät olisi valikoivia.

| (425) | Taloudellinen etu: Siremar vapautettiin välillisistä veroista Siremar-liiketoimintayksikön luovutukseen SNS:lle liittyvien operaatioiden ja toimien osalta, joten se sai taloudellista etua, jonka määrä vastaa tämän tyyppisistä operaatioista ja toimista tavallisesti kansallisen lainsäädännön nojalla perittävien verojen määrää. |
| --- | --- |

(425)

Taloudellinen etu: Siremar vapautettiin välillisistä veroista Siremar-liiketoimintayksikön luovutukseen SNS:lle liittyvien operaatioiden ja toimien osalta, joten se sai taloudellista etua, jonka määrä vastaa tämän tyyppisistä operaatioista ja toimista tavallisesti kansallisen lainsäädännön nojalla perittävien verojen määrää.

| (426) | Välillisten verojen osalta voidaan todeta, että SNS maksoi kiinteän maksun Siremar-liiketoimintayksikön ostosopimuksen rekisteröinnistä vuoden 2010 lain nojalla, kuten kyseisen sopimuksen 9 artiklassa määrättiin. Näin ollen SNS sai taloudellisen edun, joka vastasi näiden asiakirjojen rekisteröinnistä tavallisesti maksettavan maksun ja tosiasiassa maksetun maksun välistä erotusta. [...] |
| --- | --- |

(426)

Välillisten verojen osalta voidaan todeta, että SNS maksoi kiinteän maksun Siremar-liiketoimintayksikön ostosopimuksen rekisteröinnistä vuoden 2010 lain nojalla, kuten kyseisen sopimuksen 9 artiklassa määrättiin. Näin ollen SNS sai taloudellisen edun, joka vastasi näiden asiakirjojen rekisteröinnistä tavallisesti maksettavan maksun ja tosiasiassa maksetun maksun välistä erotusta. [...]

| (427) | Tarkasteltaessa Siremar-liiketoimintayksikön luovutuksesta ensin CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle saadun tuoton vapautusta yhteisöverosta komissio huomauttaa alustavasti, että asianmukainen hetki sen arvioimiseksi, oliko toimenpide valtiontukea, on toimenpiteen myöntämishetki eli se ajankohta, jolloin tuensaaja saa kansallisen lainsäädännön nojalla oikeuden vastaanottaa tukea kyseisestä toimenpiteestä (164). Käsiteltävässä tapauksessa tämä hetki on se ajankohta, jona vuoden 2010 laki tuli voimaan. Komissio voi tämän jälkeen sääntöjenvastaisesti myönnettyä tukea koskevassa tutkinnassaan ottaa huomioon käytettävissä olevien tietojen perusteella sen, oliko kyseinen tuki jo maksettu vai ei ja voitaisiinko se tulevaisuudessa maksaa kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Tämän perusteella komissio päättää, vaatiiko se, että sisämarkkinoille soveltumattomaksi todettu tuki peritään takaisin, tai vaatiiko se, että jäsenvaltiot eivät maksa sisämarkkinoille soveltumattomaksi todettua tukea tulevaisuudessa, mutta tämä ei aseta kyseenalaiseksi tuen olemassaoloa tuen myöntämishetkellä. |
| --- | --- |

(427)

Tarkasteltaessa Siremar-liiketoimintayksikön luovutuksesta ensin CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle saadun tuoton vapautusta yhteisöverosta komissio huomauttaa alustavasti, että asianmukainen hetki sen arvioimiseksi, oliko toimenpide valtiontukea, on toimenpiteen myöntämishetki eli se ajankohta, jolloin tuensaaja saa kansallisen lainsäädännön nojalla oikeuden vastaanottaa tukea kyseisestä toimenpiteestä (164). Käsiteltävässä tapauksessa tämä hetki on se ajankohta, jona vuoden 2010 laki tuli voimaan. Komissio voi tämän jälkeen sääntöjenvastaisesti myönnettyä tukea koskevassa tutkinnassaan ottaa huomioon käytettävissä olevien tietojen perusteella sen, oliko kyseinen tuki jo maksettu vai ei ja voitaisiinko se tulevaisuudessa maksaa kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Tämän perusteella komissio päättää, vaatiiko se, että sisämarkkinoille soveltumattomaksi todettu tuki peritään takaisin, tai vaatiiko se, että jäsenvaltiot eivät maksa sisämarkkinoille soveltumattomaksi todettua tukea tulevaisuudessa, mutta tämä ei aseta kyseenalaiseksi tuen olemassaoloa tuen myöntämishetkellä.

164

| (428) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa ensinnäkin, että Siremar-liiketoimintayksikön luovutus toteutettiin ensin CdI:n ja myöhemmin SNS:n maksamaa vastiketta vastaan. Liiketoimintayksikön myynti CdI:lle 69,15 miljoonalla eurolla kuitenkin kumottiin (ks. johdanto-osan 99 kappale). Näin ollen siihen liittyvällä vapautuksella ei ollut mitään käytännön vaikutusta, eikä tästä ensimmäisestä luovutuksesta aiheutunut Siremarille minkäänlaista etua. Liiketoimintayksikön myyntiin SNS:lle 55,1 miljoonalla eurolla sovellettaisiin sitä vastoin tavallisesti yhteisöveroa. Kyseisestä verosta vapauttaminen on taloudellinen etu, sillä yrityksen omaisuuden myynnistä saatava tuotto otetaan yleensä huomioon yrityksen yhteisöveron laskennassa. Erityishallintomenettelyyn asetettua Siremaria koskevan maksukyvyttömyysmenettelyn kaltaisessa menettelyssä tuotto lasketaan tuloverolain 183 §:ssä säädettyjen sääntöjen mukaisesti. Kyseisen säännöksen nojalla yrityksen tuotto ajanjaksolla, joka alkaa konkurssimenettelyn alkaessa ja päättyy sen päättyessä, vastaa menettelyn alkamishetkellä yrityksen hallussa olevien varojen ja menettelyn lopussa jäljellä olevien varojen välistä erotusta. Tämän päätöksen hyväksymishetkellä erityishallintomenettelyyn asetettua Siremaria koskevat likvidaatiomenettelyt ovat yhä käynnissä, joten mahdollista verovelkaa ja sen määrää ei ole mahdollista arvioida, koska on epäselvää, peritäänkö yhteisöveroa lainkaan. Johdanto-osan 427 kappaleessa selitetyistä syistä tämä ei kuitenkaan vaikuta taloudellisen edun olemassaolon toteamiseen, koska vuoden 2010 laissa säädettiin ehdoton oikeus verovapautukseen. |
| --- | --- |

(428)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa ensinnäkin, että Siremar-liiketoimintayksikön luovutus toteutettiin ensin CdI:n ja myöhemmin SNS:n maksamaa vastiketta vastaan. Liiketoimintayksikön myynti CdI:lle 69,15 miljoonalla eurolla kuitenkin kumottiin (ks. johdanto-osan 99 kappale). Näin ollen siihen liittyvällä vapautuksella ei ollut mitään käytännön vaikutusta, eikä tästä ensimmäisestä luovutuksesta aiheutunut Siremarille minkäänlaista etua. Liiketoimintayksikön myyntiin SNS:lle 55,1 miljoonalla eurolla sovellettaisiin sitä vastoin tavallisesti yhteisöveroa. Kyseisestä verosta vapauttaminen on taloudellinen etu, sillä yrityksen omaisuuden myynnistä saatava tuotto otetaan yleensä huomioon yrityksen yhteisöveron laskennassa. Erityishallintomenettelyyn asetettua Siremaria koskevan maksukyvyttömyysmenettelyn kaltaisessa menettelyssä tuotto lasketaan tuloverolain 183 §:ssä säädettyjen sääntöjen mukaisesti. Kyseisen säännöksen nojalla yrityksen tuotto ajanjaksolla, joka alkaa konkurssimenettelyn alkaessa ja päättyy sen päättyessä, vastaa menettelyn alkamishetkellä yrityksen hallussa olevien varojen ja menettelyn lopussa jäljellä olevien varojen välistä erotusta. Tämän päätöksen hyväksymishetkellä erityishallintomenettelyyn asetettua Siremaria koskevat likvidaatiomenettelyt ovat yhä käynnissä, joten mahdollista verovelkaa ja sen määrää ei ole mahdollista arvioida, koska on epäselvää, peritäänkö yhteisöveroa lainkaan. Johdanto-osan 427 kappaleessa selitetyistä syistä tämä ei kuitenkaan vaikuta taloudellisen edun olemassaolon toteamiseen, koska vuoden 2010 laissa säädettiin ehdoton oikeus verovapautukseen.

| (429) | Vaikutus kauppaan: Johdanto-osan 312 ja 313 kappaleessa esitettyjen syiden perusteella komissio katsoo, että Siremarin ja SNS:n vapauttaminen tietyistä veroista on omiaan vaikuttamaan unionin kauppaan ja vääristämään kilpailua sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(429)

Vaikutus kauppaan: Johdanto-osan 312 ja 313 kappaleessa esitettyjen syiden perusteella komissio katsoo, että Siremarin ja SNS:n vapauttaminen tietyistä veroista on omiaan vaikuttamaan unionin kauppaan ja vääristämään kilpailua sisämarkkinoilla.

| (430) | Päätelmä: vuoden 2010 laissa säädetyt vapautukset yhteisöverosta Siremar-liiketoimintayksikön myynnistä SNS:lle saadun tuoton osalta sekä välillisistä veroista siltä osin kuin on kyse saman liiketoimintayksikön luovutuksesta SNS:lle ovat valtiontukea Siremarille. SNS:n vuoden 2010 lain nojalla Siremar-liiketoimintayksikön ostosopimuksen rekisteröinnistä maksama kiinteä maksu, jonka se maksoi kansallisen lainsäädännön nojalla tavanomaisesti perittävän maksun sijaan, on valtiontukea SNS:lle. |
| --- | --- |

(430)

Päätelmä: vuoden 2010 laissa säädetyt vapautukset yhteisöverosta Siremar-liiketoimintayksikön myynnistä SNS:lle saadun tuoton osalta sekä välillisistä veroista siltä osin kuin on kyse saman liiketoimintayksikön luovutuksesta SNS:lle ovat valtiontukea Siremarille. SNS:n vuoden 2010 lain nojalla Siremar-liiketoimintayksikön ostosopimuksen rekisteröinnistä maksama kiinteä maksu, jonka se maksoi kansallisen lainsäädännön nojalla tavanomaisesti perittävän maksun sijaan, on valtiontukea SNS:lle.

8.1.4.3   Mahdollisuus käyttää alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitetun rahaston varoja

Mahdollisuus käyttää alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitetun rahaston varoja

| (431) | Vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksissä komissio toi esiin entisen Tirrenia-konsernin yritysten mahdollisuuden käyttää alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitetun rahaston varoja (ks. johdanto-osan 133 kappaleen c alakohta) vallitsevien maksuvalmiustarpeiden kattamiseksi. Muodollisen tutkintamenettelyn aikana Italian viranomaiset kuitenkin selvensivät, ettei kyseisen rahaston varoja ollut tarkoitettu ylimääräiseksi korvaukseksi millekään entisen Tirrenia-konsernin yrityksistä (mukaan lukien Siremar). Sen sijaan kyseiset varat otettiin käyttöön entisen Tirrenia-konsernin yrityksille maksettaviin julkisen palvelun korvauksiin varattujen talousarviomäärärahojen täydentämiseksi siltä varalta, etteivät ne riittäisi. Vuoden 2010 lain 1 §:n 5 b momentin nojalla alueilla oli nimittäin oikeus käyttää alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitettuja varoja rahoittaakseen (osittain) normaalit julkisen palvelun korvaukset ja varmistaakseen siten meriliikenteen palvelujen jatkuvuuden. Toisin sanoen tämä toimenpide koskee ainoastaan varoja, jotka on kohdennettu Italian valtion talousarviosta julkisen palvelun korvauksen maksamiseen. |
| --- | --- |

(431)

Vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksissä komissio toi esiin entisen Tirrenia-konsernin yritysten mahdollisuuden käyttää alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitetun rahaston varoja (ks. johdanto-osan 133 kappaleen c alakohta) vallitsevien maksuvalmiustarpeiden kattamiseksi. Muodollisen tutkintamenettelyn aikana Italian viranomaiset kuitenkin selvensivät, ettei kyseisen rahaston varoja ollut tarkoitettu ylimääräiseksi korvaukseksi millekään entisen Tirrenia-konsernin yrityksistä (mukaan lukien Siremar). Sen sijaan kyseiset varat otettiin käyttöön entisen Tirrenia-konsernin yrityksille maksettaviin julkisen palvelun korvauksiin varattujen talousarviomäärärahojen täydentämiseksi siltä varalta, etteivät ne riittäisi. Vuoden 2010 lain 1 §:n 5 b momentin nojalla alueilla oli nimittäin oikeus käyttää alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitettuja varoja rahoittaakseen (osittain) normaalit julkisen palvelun korvaukset ja varmistaakseen siten meriliikenteen palvelujen jatkuvuuden. Toisin sanoen tämä toimenpide koskee ainoastaan varoja, jotka on kohdennettu Italian valtion talousarviosta julkisen palvelun korvauksen maksamiseen.

| (432) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitetun rahaston varat ovat vain yksi rahoituslähde, jonka ansiosta valtio voi maksaa julkisen palvelun korvauksia (alkuperäisen sopimuksen jatkamisen nojalla), eikä kyse ole toimenpiteestä, josta Siremar voi hyötyä kyseisten julkisen palvelun korvausten lisäksi. Toisin sanoen alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitetun rahaston varat eivät ole valtiontukea Siremarille, joten niitä ei arvioida tässä päätöksessä enempää. |
| --- | --- |

(432)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitetun rahaston varat ovat vain yksi rahoituslähde, jonka ansiosta valtio voi maksaa julkisen palvelun korvauksia (alkuperäisen sopimuksen jatkamisen nojalla), eikä kyse ole toimenpiteestä, josta Siremar voi hyötyä kyseisten julkisen palvelun korvausten lisäksi. Toisin sanoen alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitetun rahaston varat eivät ole valtiontukea Siremarille, joten niitä ei arvioida tässä päätöksessä enempää.

8.1.5   Päätelmä tuen olemassaolosta

Päätelmä tuen olemassaolosta

| (433) | Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio katsoo seuraavaa:






  — | Siremarille maksettu korvaus meriliikenteen reittien liikennöinnistä 1 päivän tammikuuta 2009 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 välisenä aikana ja näillä reiteillä myönnetty kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Siremarille ja ne voidaan myös katsoa uudeksi tueksi; |
| --- | --- | --- |

(433)

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio katsoo seuraavaa:

—

Siremarille maksettu korvaus meriliikenteen reittien liikennöinnistä 1 päivän tammikuuta 2009 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 välisenä aikana ja näillä reiteillä myönnetty kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Siremarille ja ne voidaan myös katsoa uudeksi tueksi;

| — | pelastamistuen jatkaminen 28 päivän elokuuta 2011 ja 18 päivän syyskuuta 2012 väliseksi ajaksi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Siremarille; |
| --- | --- |

—

pelastamistuen jatkaminen 28 päivän elokuuta 2011 ja 18 päivän syyskuuta 2012 väliseksi ajaksi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Siremarille;

| — | uuden sopimuksen myöntäminen CdI:lle 1 päivän elokuuta 2012 ja 11 päivän huhtikuuta 2016 väliseksi ajaksi yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön ja kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden kanssa on kumottu, eikä sitä voitu arvioida erikseen. Uuden sopimuksen myöntäminen SNS:lle 11 päivän huhtikuuta 2016 ja 11 päivän huhtikuuta 2028 väliseksi ajaksi yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön ja kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden kanssa täyttää kaikki neljä Altmark-kriteeriä, eikä se näin ollen ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea SNS:lle. CdI:n pääoman korotusta koskeva tutkinta on muuttunut aiheettomaksi. Vastatakaus ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea Unicreditille. CdI:lle vastatakauksella myönnettyä mahdollista tukea koskeva tutkinta on muuttunut aiheettomaksi; |
| --- | --- |

—

uuden sopimuksen myöntäminen CdI:lle 1 päivän elokuuta 2012 ja 11 päivän huhtikuuta 2016 väliseksi ajaksi yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön ja kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden kanssa on kumottu, eikä sitä voitu arvioida erikseen. Uuden sopimuksen myöntäminen SNS:lle 11 päivän huhtikuuta 2016 ja 11 päivän huhtikuuta 2028 väliseksi ajaksi yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön ja kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden kanssa täyttää kaikki neljä Altmark-kriteeriä, eikä se näin ollen ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea SNS:lle. CdI:n pääoman korotusta koskeva tutkinta on muuttunut aiheettomaksi. Vastatakaus ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea Unicreditille. CdI:lle vastatakauksella myönnettyä mahdollista tukea koskeva tutkinta on muuttunut aiheettomaksi;

| — | koska Siremar ei käyttänyt aluksiin tehtäviin ajanmukaistuksiin myönnettyjä varoja maksuvalmiustarkoituksiin vuoden 2010 nojalla, kyseinen toimenpide ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Siremarille; |
| --- | --- |

—

koska Siremar ei käyttänyt aluksiin tehtäviin ajanmukaistuksiin myönnettyjä varoja maksuvalmiustarkoituksiin vuoden 2010 nojalla, kyseinen toimenpide ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Siremarille;

| — | vuoden 2010 laissa säädetyt vapautukset i) välillisistä veroista Siremar-liiketoimintayksikön luovutuksen osalta ja ii) yhteisöverosta Siremar-liiketoimintayksikön myynnistä saadun tuoton osalta ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Siremarille ja SNS:lle; ja |
| --- | --- |

—

vuoden 2010 laissa säädetyt vapautukset i) välillisistä veroista Siremar-liiketoimintayksikön luovutuksen osalta ja ii) yhteisöverosta Siremar-liiketoimintayksikön myynnistä saadun tuoton osalta ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Siremarille ja SNS:lle; ja

| — | vuoden 2010 laissa säädetty mahdollisuus käyttää alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitetun rahaston varoja maksuvalmiustarpeiden täyttämiseksi ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

—

vuoden 2010 laissa säädetty mahdollisuus käyttää alikäytettyjen alueiden kehittämiseen tarkoitetun rahaston varoja maksuvalmiustarpeiden täyttämiseksi ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

8.2   Tuen sääntöjenmukaisuus

Tuen sääntöjenmukaisuus

| (434) | Kaikki tässä päätöksessä tarkastellut tukitoimenpiteet on pantu täytäntöön ennen komission virallista hyväksyntää. Näin ollen Italia on kyseiset tukitoimenpiteet myöntäessään rikkonut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, koska näitä toimenpiteitä ei ollut vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen tai yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen nojalla (165). |
| --- | --- |

(434)

Kaikki tässä päätöksessä tarkastellut tukitoimenpiteet on pantu täytäntöön ennen komission virallista hyväksyntää. Näin ollen Italia on kyseiset tukitoimenpiteet myöntäessään rikkonut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, koska näitä toimenpiteitä ei ollut vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen tai yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen nojalla (165).

165

8.3   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (435) | Mikäli edellä määritetyt toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa ja 106 artiklan 2 kohdassa vahvistettuihin poikkeuksiin nähden. |
| --- | --- |

(435)

Mikäli edellä määritetyt toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa ja 106 artiklan 2 kohdassa vahvistettuihin poikkeuksiin nähden.

8.3.1   Valtion ja Siremarin välisen alkuperäisen sopimuksen jatkaminen

Valtion ja Siremarin välisen alkuperäisen sopimuksen jatkaminen

8.3.1.1   Sovellettavat säännöt

Sovellettavat säännöt

| (436) | Kuten edellä on todettu, alkuperäisten sopimusten jatkaminen vuoden 2008 lopun jälkeen toteutettiin seuraavien peräkkäisten säädösten nojalla:






  a) | asetuksella 207/2008, joka on muunnettu 27 päivänä helmikuuta 2009 annetuksi laiksi nro 14, jatkettiin alkuperäisiä sopimuksia 1 päivästä joulukuuta 2009joulukuun 31 päivään 2009; |
| --- | --- | --- |

(436)

Kuten edellä on todettu, alkuperäisten sopimusten jatkaminen vuoden 2008 lopun jälkeen toteutettiin seuraavien peräkkäisten säädösten nojalla:

a)

asetuksella 207/2008, joka on muunnettu 27 päivänä helmikuuta 2009 annetuksi laiksi nro 14, jatkettiin alkuperäisiä sopimuksia 1 päivästä joulukuuta 2009joulukuun 31 päivään 2009;

| b) | asetuksella 135/2009, joka on muunnettu vuoden 2009 laiksi, muun muassa jatkettiin alkuperäisiä sopimuksia 1 päivästä tammikuuta 2010syyskuun 30 päivään 2010; ja |
| --- | --- |

b)

asetuksella 135/2009, joka on muunnettu vuoden 2009 laiksi, muun muassa jatkettiin alkuperäisiä sopimuksia 1 päivästä tammikuuta 2010syyskuun 30 päivään 2010; ja

| c) | asetuksella 125/2010, joka on muunnettu vuoden 2010 laiksi, jatkettiin uudelleen alkuperäisiä sopimuksia 1 päivästä lokakuuta 2010 Tirrenian ja Siremarin yksityistämisprosessien päättymiseen asti. |
| --- | --- |

c)

asetuksella 125/2010, joka on muunnettu vuoden 2010 laiksi, jatkettiin uudelleen alkuperäisiä sopimuksia 1 päivästä lokakuuta 2010 Tirrenian ja Siremarin yksityistämisprosessien päättymiseen asti.

| (437) | Tätä taustaa vasten komissio toteaa, että julkisen palvelun korvauksen maksaminen alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella sijoittuu aikaan ennen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden voimaantuloa. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva vuoden 2011 paketti – yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 10 artikla ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 69 kohta – sisältää kuitenkin sääntöjä, joiden mukaan kyseistä pakettia sovelletaan myös tukeen, joka on myönnetty ennen kuin paketti tuli voimaan 31 päivänä tammikuuta 2012. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 10 artiklan b alakohdassa säädetään erityisesti, että

  ”kaikki ennen tämän päätöksen voimaantuloa [eli ennen 31 päivää tammikuuta 2012] käyttöön otettu tuki, joka ei ollut päätöksen 2005/842/EY mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvaa ja jota ei ollut vapautettu ilmoitusvaatimuksesta, mutta joka täyttää tämän päätöksen edellytykset, soveltuu sisämarkkinoille ja on vapautettu ennakkoilmoitusvaatimuksesta”. |
| --- | --- |

(437)

Tätä taustaa vasten komissio toteaa, että julkisen palvelun korvauksen maksaminen alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella sijoittuu aikaan ennen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden voimaantuloa. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva vuoden 2011 paketti – yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 10 artikla ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 69 kohta – sisältää kuitenkin sääntöjä, joiden mukaan kyseistä pakettia sovelletaan myös tukeen, joka on myönnetty ennen kuin paketti tuli voimaan 31 päivänä tammikuuta 2012. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 10 artiklan b alakohdassa säädetään erityisesti, että

”kaikki ennen tämän päätöksen voimaantuloa [eli ennen 31 päivää tammikuuta 2012] käyttöön otettu tuki, joka ei ollut päätöksen 2005/842/EY mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvaa ja jota ei ollut vapautettu ilmoitusvaatimuksesta, mutta joka täyttää tämän päätöksen edellytykset, soveltuu sisämarkkinoille ja on vapautettu ennakkoilmoitusvaatimuksesta”.

| (438) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 68 ja 69 kohdassa täsmennetään, että komissio soveltaa kyseisen tiedonannon periaatteita kaikkiin ilmoitettuihin tukihankkeisiin riippumatta siitä, milloin niistä on ilmoitettu, sekä kaikkeen sääntöjenvastaiseen tukeen, josta se tekee päätöksen 31 päivän tammikuuta 2012 jälkeen, vaikka tuki olisi myönnetty jo ennen 31 päivää tammikuuta 2012. Jälkimmäisessä tapauksessa ei sovelleta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 kohdan määräyksiä. |
| --- | --- |

(438)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 68 ja 69 kohdassa täsmennetään, että komissio soveltaa kyseisen tiedonannon periaatteita kaikkiin ilmoitettuihin tukihankkeisiin riippumatta siitä, milloin niistä on ilmoitettu, sekä kaikkeen sääntöjenvastaiseen tukeen, josta se tekee päätöksen 31 päivän tammikuuta 2012 jälkeen, vaikka tuki olisi myönnetty jo ennen 31 päivää tammikuuta 2012. Jälkimmäisessä tapauksessa ei sovelleta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 kohdan määräyksiä.

| (439) | Näin ollen edellä kuvatut yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen ja kyseisiä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden soveltamisesta annetut säännöt merkitsevät sitä, että Siremarille sopimuksen jatkokaudella maksettua julkisen palvelun korvausta voidaan arvioida yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 paketin nojalla. Jos todetaan, että joko yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen tai yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden olennaisia ehtoja on noudatettu, tämä tukitoimenpide soveltuu sisämarkkinoille koko 1 päivän tammikuuta 2009 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 välisen ajanjakson osalta (166). |
| --- | --- |

(439)

Näin ollen edellä kuvatut yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen ja kyseisiä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden soveltamisesta annetut säännöt merkitsevät sitä, että Siremarille sopimuksen jatkokaudella maksettua julkisen palvelun korvausta voidaan arvioida yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 paketin nojalla. Jos todetaan, että joko yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen tai yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden olennaisia ehtoja on noudatettu, tämä tukitoimenpide soveltuu sisämarkkinoille koko 1 päivän tammikuuta 2009 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 välisen ajanjakson osalta (166).

166

| (440) | Komissio huomauttaa, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehtyä päätöstä, joka tuli voimaan 19 päivänä joulukuuta 2005, samoin kuin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehtyä päätöstä voidaan soveltaa julkisen palvelun korvauksena myönnettävään valtiontukeen vain sellaisten saaria palvelevien meriliikenneyhteyksien osalta, joiden keskimääräinen vuosittainen matkustajamäärä kahtena yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toimeksiantamista edeltäneenä tilikautena oli enintään 300 000 matkustajaa. Italian toimittaman näytön perusteella matkustajamäärä Siremarin alkuperäisen ja sittemmin jatketun sopimuksen mukaisesti liikennöimillä neljällä meriliikenneyhteydellä vuosina 2007 ja 2008 ei keskimäärin ylittänyt kynnysarvoa, joka oli 300 000 matkustajaa vuodessa. Nämä ovat yhdistetyt reitit Trapani–Pantelleria, Porto Empedocle – Pelagian saaret sekä Palermo–Ustica (eli yhdistelmäreitit D1, D4 ja D5 sekä vain matkustajaliikenteen reitti ALD/1). Kaikki muut reitit joko ylittivät kynnysarvon yksinään tarkasteltuina (ALC/6 Lipari–Vulcano–Milazzo) tai kuuluivat yhdistettyyn reittiin, joka ylitti selvästi kynnysarvon (Milazzo – Eolian saaret – Napoli sekä Trapani – Egadin saaret). Näin ollen komissio ei voi arvioida yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen eikä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen perusteella, soveltuuko muista 16 reitistä Siremarille alkuperäisen sopimuksen jatkamisen nojalla 30 päivään heinäkuuta 2012 asti maksettu julkisen palvelun korvaus sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(440)

Komissio huomauttaa, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehtyä päätöstä, joka tuli voimaan 19 päivänä joulukuuta 2005, samoin kuin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehtyä päätöstä voidaan soveltaa julkisen palvelun korvauksena myönnettävään valtiontukeen vain sellaisten saaria palvelevien meriliikenneyhteyksien osalta, joiden keskimääräinen vuosittainen matkustajamäärä kahtena yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toimeksiantamista edeltäneenä tilikautena oli enintään 300 000 matkustajaa. Italian toimittaman näytön perusteella matkustajamäärä Siremarin alkuperäisen ja sittemmin jatketun sopimuksen mukaisesti liikennöimillä neljällä meriliikenneyhteydellä vuosina 2007 ja 2008 ei keskimäärin ylittänyt kynnysarvoa, joka oli 300 000 matkustajaa vuodessa. Nämä ovat yhdistetyt reitit Trapani–Pantelleria, Porto Empedocle – Pelagian saaret sekä Palermo–Ustica (eli yhdistelmäreitit D1, D4 ja D5 sekä vain matkustajaliikenteen reitti ALD/1). Kaikki muut reitit joko ylittivät kynnysarvon yksinään tarkasteltuina (ALC/6 Lipari–Vulcano–Milazzo) tai kuuluivat yhdistettyyn reittiin, joka ylitti selvästi kynnysarvon (Milazzo – Eolian saaret – Napoli sekä Trapani – Egadin saaret). Näin ollen komissio ei voi arvioida yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen eikä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen perusteella, soveltuuko muista 16 reitistä Siremarille alkuperäisen sopimuksen jatkamisen nojalla 30 päivään heinäkuuta 2012 asti maksettu julkisen palvelun korvaus sisämarkkinoille.

| (441) | Näin ollen Siremarille vuodesta 2009 yksityistämisen loppuun saattamiseen asti maksetun julkisen palvelun korvauksen soveltuvuutta sisämarkkinoille olisi normaalisti arvioitava yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluita koskevien vuoden 2011 puitteiden perusteella. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 9 kohdan mukaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettyä korvausta on kuitenkin tarkasteltava vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla. Siremar hyväksyttiin erityishallintomenettelyyn 17 päivänä syyskuuta 2010 ja julistettiin maksukyvyttömäksi 5 päivänä lokakuuta 2010. Näin ollen se oli vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan c alakohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoaja ainakin osan aikaa sopimuksen jatkokaudesta (5 päivästä lokakuuta 2010 lähtien 30 päivänä heinäkuuta 2012 toteutuneeseen myyntiin asti). |
| --- | --- |

(441)

Näin ollen Siremarille vuodesta 2009 yksityistämisen loppuun saattamiseen asti maksetun julkisen palvelun korvauksen soveltuvuutta sisämarkkinoille olisi normaalisti arvioitava yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluita koskevien vuoden 2011 puitteiden perusteella. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 9 kohdan mukaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettyä korvausta on kuitenkin tarkasteltava vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla. Siremar hyväksyttiin erityishallintomenettelyyn 17 päivänä syyskuuta 2010 ja julistettiin maksukyvyttömäksi 5 päivänä lokakuuta 2010. Näin ollen se oli vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan c alakohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoaja ainakin osan aikaa sopimuksen jatkokaudesta (5 päivästä lokakuuta 2010 lähtien 30 päivänä heinäkuuta 2012 toteutuneeseen myyntiin asti).

| (442) | Elokuun 1 päivänä 2014 voimaan tulleita vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoja (167) sovelletaan takautuvasti yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoajille myönnettyyn tukeen. Kyseisten suuntaviivojen mukaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tarjoavalle vaikeuksissa olevalle yritykselle ennen 31 päivää tammikuuta 2012 (jolloin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevat vuoden 2011 puitteet tulivat voimaan) myönnetyn tuen soveltuvuus sisämarkkinoille arvioidaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden nojalla, lukuun ottamatta 9, 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 kohdan määräyksiä (168). Näin ollen samoja sääntöjä sovelletaan koko ajanjaksolla, joka alkaa 1 päivästä tammikuuta 2009 ja päättyy 30 päivänä heinäkuuta 2012 liiketoimintayksikön luovutukseen CdI:lle. |
| --- | --- |

(442)

Elokuun 1 päivänä 2014 voimaan tulleita vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoja (167) sovelletaan takautuvasti yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoajille myönnettyyn tukeen. Kyseisten suuntaviivojen mukaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tarjoavalle vaikeuksissa olevalle yritykselle ennen 31 päivää tammikuuta 2012 (jolloin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevat vuoden 2011 puitteet tulivat voimaan) myönnetyn tuen soveltuvuus sisämarkkinoille arvioidaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden nojalla, lukuun ottamatta 9, 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 kohdan määräyksiä (168). Näin ollen samoja sääntöjä sovelletaan koko ajanjaksolla, joka alkaa 1 päivästä tammikuuta 2009 ja päättyy 30 päivänä heinäkuuta 2012 liiketoimintayksikön luovutukseen CdI:lle.

167

168

| (443) | Koska tarkasteltavina olevista Siremarin reiteistä 16 jää yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 ja vuonna 2011 tehtyjen päätösten soveltamisalan ulkopuolelle sekä tiiviyden ja tehokkuuden vuoksi komissio arvioi ensiksi, täyttääkö julkisen palvelun korvaus, jota Siremarille maksettiin kaikkien 20 meriliikenneyhteyden liikennöinnistä viidellä yhdistetyllä reitillä sopimuksen jatkokaudella, yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden edellytykset, lukuun ottamatta 9, 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 kohdassa annettuja määräyksiä. Vasta tämän ensimmäisen vaiheen jälkeen komissio arvioi (vain niiden yhdistettyjen reittien osalta, joilla 300 000 matkustajan kynnysarvo ei ylittynyt), soveltuiko kyseinen korvaus mahdollisesti sisämarkkinoille ja oliko se vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen nojalla, koska kyse on 19 päivän joulukuuta 2005 ja 31 päivän tammikuuta 2012 välisenä aikana myönnetystä tuesta (ks. johdanto-osan 436 kappale). |
| --- | --- |

(443)

Koska tarkasteltavina olevista Siremarin reiteistä 16 jää yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 ja vuonna 2011 tehtyjen päätösten soveltamisalan ulkopuolelle sekä tiiviyden ja tehokkuuden vuoksi komissio arvioi ensiksi, täyttääkö julkisen palvelun korvaus, jota Siremarille maksettiin kaikkien 20 meriliikenneyhteyden liikennöinnistä viidellä yhdistetyllä reitillä sopimuksen jatkokaudella, yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden edellytykset, lukuun ottamatta 9, 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 kohdassa annettuja määräyksiä. Vasta tämän ensimmäisen vaiheen jälkeen komissio arvioi (vain niiden yhdistettyjen reittien osalta, joilla 300 000 matkustajan kynnysarvo ei ylittynyt), soveltuiko kyseinen korvaus mahdollisesti sisämarkkinoille ja oliko se vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen nojalla, koska kyse on 19 päivän joulukuuta 2005 ja 31 päivän tammikuuta 2012 välisenä aikana myönnetystä tuesta (ks. johdanto-osan 436 kappale).

8.3.1.2   SEUT-sopimuksen 106 artiklassa tarkoitettu varsinainen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu

SEUT-sopimuksen 106 artiklassa tarkoitettu varsinainen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu

| (444) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 12 kohdan mukaan ”[t]uki on myönnettävä varsinaisiin ja oikein määriteltyihin SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin”. Seuraavassa 13 kohdassa täsmennetään, että ”jäsenvaltiot eivät voi liittää erityisiä julkisen palvelun velvoitteita palveluihin, joita tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimivat yritykset jo tarjoavat tai voivat tarjota tyydyttävästi ja valtion määrittämillä yleisen edun mukaisilla ehdoilla, joihin kuuluvat muun muassa hinta, objektiiviset laatuominaisuudet, jatkuvuus ja palvelun saatavuus. Sen kysymyksen osalta, voivatko markkinat tarjota palvelun, komissio voi arvioinnissaan ainoastaan tarkistaa, onko jäsenvaltion käyttämä määritelmä ilmeisen virheellinen, ellei unionin lainsäädännössä säädetä tiukemmasta normista.” Samojen puitteiden 56 kohdassa viitataan lisäksi jäsenvaltion laajaan harkintavaltaan määritellä, minkälaiset palvelut voidaan katsoa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi. |
| --- | --- |

(444)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 12 kohdan mukaan ”[t]uki on myönnettävä varsinaisiin ja oikein määriteltyihin SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin”. Seuraavassa 13 kohdassa täsmennetään, että ”jäsenvaltiot eivät voi liittää erityisiä julkisen palvelun velvoitteita palveluihin, joita tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimivat yritykset jo tarjoavat tai voivat tarjota tyydyttävästi ja valtion määrittämillä yleisen edun mukaisilla ehdoilla, joihin kuuluvat muun muassa hinta, objektiiviset laatuominaisuudet, jatkuvuus ja palvelun saatavuus. Sen kysymyksen osalta, voivatko markkinat tarjota palvelun, komissio voi arvioinnissaan ainoastaan tarkistaa, onko jäsenvaltion käyttämä määritelmä ilmeisen virheellinen, ellei unionin lainsäädännössä säädetä tiukemmasta normista.” Samojen puitteiden 56 kohdassa viitataan lisäksi jäsenvaltion laajaan harkintavaltaan määritellä, minkälaiset palvelut voidaan katsoa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi.

| (445) | Sitä, onko kyseessä varsinainen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu, on myös arvioitava yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon (ks. johdanto-osan 326 ja 341 kappale), meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen (ks. johdanto-osan 328–330 kappale) ja oikeuskäytännön (ks. johdanto-osan 332 ja 333 kappale) valossa. Näin ollen komission on arvioitava sopimuksen jatkokauden osalta seuraavia seikkoja:






  1) | Oliko käyttäjien taholta kysyntää? |
| --- | --- | --- |

(445)

Sitä, onko kyseessä varsinainen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu, on myös arvioitava yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon (ks. johdanto-osan 326 ja 341 kappale), meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen (ks. johdanto-osan 328–330 kappale) ja oikeuskäytännön (ks. johdanto-osan 332 ja 333 kappale) valossa. Näin ollen komission on arvioitava sopimuksen jatkokauden osalta seuraavia seikkoja:

1)

Oliko käyttäjien taholta kysyntää?

| 2) | Oliko markkinoiden toimijoiden mahdollista vastata käyttäjien kysyntään ilman julkisen vallan asettamia velvoitteitta (markkinoiden toimintapuutteen olemassaolo)? |
| --- | --- |

2)

Oliko markkinoiden toimijoiden mahdollista vastata käyttäjien kysyntään ilman julkisen vallan asettamia velvoitteitta (markkinoiden toimintapuutteen olemassaolo)?

| 3) | Olisiko pelkkiin julkisen palvelun velvoitteisiin turvautuminen ollut riittämätön keino tämän puutteen paikkaamiseksi (vähiten haitallinen lähestymistapa)? |
| --- | --- |

3)

Olisiko pelkkiin julkisen palvelun velvoitteisiin turvautuminen ollut riittämätön keino tämän puutteen paikkaamiseksi (vähiten haitallinen lähestymistapa)?

| (446) | Komissio huomauttaa, että Siremarin sopimuksen jatkokaudella liikennöimät julkisen palvelun reitit ovat samat kuin CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle uuden sopimuksen nojalla liikennöitäviksi annetut reitit. Lisäksi komissio on jo kuvaillut ja arvioinut kilpailutilannetta kyseisillä yhdistetyillä reiteillä sopimuksen jatkokaudella. Tämän johdosta seuraavassa arvioinnissa tukeudutaan ja viitataan edellä esitetyn, uutta sopimusta koskevan arvioinnin merkityksellisiin kohtiin (ks. 8.1.3.1 jakso). |
| --- | --- |

(446)

Komissio huomauttaa, että Siremarin sopimuksen jatkokaudella liikennöimät julkisen palvelun reitit ovat samat kuin CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle uuden sopimuksen nojalla liikennöitäviksi annetut reitit. Lisäksi komissio on jo kuvaillut ja arvioinut kilpailutilannetta kyseisillä yhdistetyillä reiteillä sopimuksen jatkokaudella. Tämän johdosta seuraavassa arvioinnissa tukeudutaan ja viitataan edellä esitetyn, uutta sopimusta koskevan arvioinnin merkityksellisiin kohtiin (ks. 8.1.3.1 jakso).

| (447) | Tässä yhteydessä komissio muistuttaa ensinnäkin (ks. johdanto-osan 184 kappale), että Italia asetti alkuperäisessä sopimuksessa vahvistetut julkisen palvelun velvoitteet pääasiassa i) varmistaakseen alueellisen jatkuvuuden Sisilian ja sen pienten saarten välillä sekä ii) edistääkseen taloudellista kehitystä pienillä saarilla säännöllisten ja luotettavien meriliikenteen palvelujen avulla. Komissio on jo todennut, että kyse on todella oikeutetuista yleisen edun mukaisista tavoitteista (ks. johdanto-osan 335 kappale). |
| --- | --- |

(447)

Tässä yhteydessä komissio muistuttaa ensinnäkin (ks. johdanto-osan 184 kappale), että Italia asetti alkuperäisessä sopimuksessa vahvistetut julkisen palvelun velvoitteet pääasiassa i) varmistaakseen alueellisen jatkuvuuden Sisilian ja sen pienten saarten välillä sekä ii) edistääkseen taloudellista kehitystä pienillä saarilla säännöllisten ja luotettavien meriliikenteen palvelujen avulla. Komissio on jo todennut, että kyse on todella oikeutetuista yleisen edun mukaisista tavoitteista (ks. johdanto-osan 335 kappale).

| (448) | Tarkasteltavia reittejä on liikennöity pitkälti muuttumattomina useiden vuosien ajan ja ainakin alkuperäisen sopimuksen voimaantulosta lähtien. Italia vahvisti, ettei Siremarin tehtäväksi sopimuksen jatkokaudella annettujen palvelujen laajuudessa tapahtunut muutoksia. Komissio toteaa, että ennen sopimuksen jatkokautta julkisen palvelun järjestelmän puitteissa liikennöityjä reittejä vähennettiin vuoden 2008 aikana. Erityisesti reitti Mazara del Vallo – Pantelleria, jota Siremar liikennöi kuutena päivänä viikossa Guizzo-nimisellä nopealla lautalla, lakkautettiin ja tiettyjen reittien vuorotiheyttä harvennettiin sesongin aikana liikennöitävien Eolian ja Egadin saaria koskevien yhdistettyjen reittien aikatauluissa. |
| --- | --- |

(448)

Tarkasteltavia reittejä on liikennöity pitkälti muuttumattomina useiden vuosien ajan ja ainakin alkuperäisen sopimuksen voimaantulosta lähtien. Italia vahvisti, ettei Siremarin tehtäväksi sopimuksen jatkokaudella annettujen palvelujen laajuudessa tapahtunut muutoksia. Komissio toteaa, että ennen sopimuksen jatkokautta julkisen palvelun järjestelmän puitteissa liikennöityjä reittejä vähennettiin vuoden 2008 aikana. Erityisesti reitti Mazara del Vallo – Pantelleria, jota Siremar liikennöi kuutena päivänä viikossa Guizzo-nimisellä nopealla lautalla, lakkautettiin ja tiettyjen reittien vuorotiheyttä harvennettiin sesongin aikana liikennöitävien Eolian ja Egadin saaria koskevien yhdistettyjen reittien aikatauluissa.

| (449) | Havainnollistaakseen palvelujen käyttäjien todellista kysyntää Italian viranomaiset toimittivat tilastoja, joista ilmeni, että vuonna 2008, joka oli alkuperäisen sopimuksen viimeinen vuosi ennen sopimuksen jatkamista, Siremar kuljetti viidellä yhdistetyllä reitillä yhteensä 1 821 387 matkustajaa ja 397 626,5 juoksumetriä rahtia. Vuoden 2009 luvuista käy ilmi, että Siremar kuljetti näillä reiteillä 1 513 214 matkustajaa ja 324 540 juoksumetriä rahtia. |
| --- | --- |

(449)

Havainnollistaakseen palvelujen käyttäjien todellista kysyntää Italian viranomaiset toimittivat tilastoja, joista ilmeni, että vuonna 2008, joka oli alkuperäisen sopimuksen viimeinen vuosi ennen sopimuksen jatkamista, Siremar kuljetti viidellä yhdistetyllä reitillä yhteensä 1 821 387 matkustajaa ja 397 626,5 juoksumetriä rahtia. Vuoden 2009 luvuista käy ilmi, että Siremar kuljetti näillä reiteillä 1 513 214 matkustajaa ja 324 540 juoksumetriä rahtia.

| (450) | Nämä luvut olivat vuonna 2010 hieman pienempiä (ks. johdanto-osan 337 kappale) mutta vertailukelpoisia. Tämä osoittaa, että kokonaiskysyntä käyttäjien taholta oli merkittävä ja melko vakaa vuosien mittaan. Italian viranomaiset toimittivat myös yksittäisten reittien yksityiskohtaiset tilastot vuosilta 2007–2019 (169). Komissio toteaa, että matkojen ja matkustajien määrä vaihteli eri yhdistetyillä reiteillä vuosien mittaan. Tämä selittyy kuitenkin sillä, että näiden reittien yhdistämät saaret ovat hyvin pieniä, niillä on vain vähän satamainfrastruktuuria ja ne ovat melko lähellä toisiaan. Tämä tarkoittaa, että aikatauluja on muutettava usein, jotta voidaan vastata käyttäjien kysyntään paikallisella tasolla. Komissio on jo osoittanut (ks. taulukko 5), että kaikilla reiteillä oli käyttäjien kysyntää vuonna 2010. Vastaava analyysi vuosilta 2009 ja 2011 sekä tammikuun ja heinäkuun 2012 väliseltä ajalta (170) ei antanut viitteitä siitä, että lauttapalvelujen käyttäjien kysyntä olisi hävinnyt kyseisillä yhdistetyillä reiteillä. |
| --- | --- |

(450)

Nämä luvut olivat vuonna 2010 hieman pienempiä (ks. johdanto-osan 337 kappale) mutta vertailukelpoisia. Tämä osoittaa, että kokonaiskysyntä käyttäjien taholta oli merkittävä ja melko vakaa vuosien mittaan. Italian viranomaiset toimittivat myös yksittäisten reittien yksityiskohtaiset tilastot vuosilta 2007–2019 (169). Komissio toteaa, että matkojen ja matkustajien määrä vaihteli eri yhdistetyillä reiteillä vuosien mittaan. Tämä selittyy kuitenkin sillä, että näiden reittien yhdistämät saaret ovat hyvin pieniä, niillä on vain vähän satamainfrastruktuuria ja ne ovat melko lähellä toisiaan. Tämä tarkoittaa, että aikatauluja on muutettava usein, jotta voidaan vastata käyttäjien kysyntään paikallisella tasolla. Komissio on jo osoittanut (ks. taulukko 5), että kaikilla reiteillä oli käyttäjien kysyntää vuonna 2010. Vastaava analyysi vuosilta 2009 ja 2011 sekä tammikuun ja heinäkuun 2012 väliseltä ajalta (170) ei antanut viitteitä siitä, että lauttapalvelujen käyttäjien kysyntä olisi hävinnyt kyseisillä yhdistetyillä reiteillä.

169

170

| (451) | Komissio katsoo, että edellä esitetyt tilastot osoittavat selvästi, että matkustaja- ja rahtipalvelujen kysyntä oli todellista kullakin 12 tarkasteltavalla julkisen palvelun reitillä tammikuun 2009 ja heinäkuun 2012 välisenä aikana. Näin ollen voidaan päätellä, että kyseisillä palveluilla vastattiin todelliseen käyttäjien kysyntään ja täytettiin siten todellisia julkisia tarpeita. |
| --- | --- |

(451)

Komissio katsoo, että edellä esitetyt tilastot osoittavat selvästi, että matkustaja- ja rahtipalvelujen kysyntä oli todellista kullakin 12 tarkasteltavalla julkisen palvelun reitillä tammikuun 2009 ja heinäkuun 2012 välisenä aikana. Näin ollen voidaan päätellä, että kyseisillä palveluilla vastattiin todelliseen käyttäjien kysyntään ja täytettiin siten todellisia julkisia tarpeita.

| (452) | Kuten johdanto-osan 341 kappaleessa on selitetty, komission on myös tutkittava, olisivatko nämä palvelut olleet riittämättömiä, jos niiden tarjoaminen olisi jätetty pelkästään markkinavoimien varaan, kun otetaan huomioon Italian alkuperäisen sopimuksen jatkamisen nojalla asettamat vaatimukset. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon 48 kohdassa todetaan tässä yhteydessä, että ”komissio voi arvioinnissaan ainoastaan tarkistaa, onko jäsenvaltio tehnyt ilmeisen virheen”. |
| --- | --- |

(452)

Kuten johdanto-osan 341 kappaleessa on selitetty, komission on myös tutkittava, olisivatko nämä palvelut olleet riittämättömiä, jos niiden tarjoaminen olisi jätetty pelkästään markkinavoimien varaan, kun otetaan huomioon Italian alkuperäisen sopimuksen jatkamisen nojalla asettamat vaatimukset. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan tiedonannon 48 kohdassa todetaan tässä yhteydessä, että ”komissio voi arvioinnissaan ainoastaan tarkistaa, onko jäsenvaltio tehnyt ilmeisen virheen”.

| (453) | Komissio toteaa ensinnäkin, ettei yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittelyssä tehty ilmeisiä virheitä Siremarin osalta vuosina 1992–2008, kuten komission vuoden 2004 päätöksessä vahvistettiin, ja ettei tätä havaintoa kyseenalaistettu vuoden 2009 tuomiossa eikä Tirrenia-konsernia koskevassa vuoden 2020 päätöksessä (ks. johdanto-osan 342 kappale). Lisäksi Italian vaikea taloudellinen tilanne vuosina 2009–2012 olisi todennäköisesti heikentänyt näiden reittien kannattavuutta entisestään. |
| --- | --- |

(453)

Komissio toteaa ensinnäkin, ettei yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittelyssä tehty ilmeisiä virheitä Siremarin osalta vuosina 1992–2008, kuten komission vuoden 2004 päätöksessä vahvistettiin, ja ettei tätä havaintoa kyseenalaistettu vuoden 2009 tuomiossa eikä Tirrenia-konsernia koskevassa vuoden 2020 päätöksessä (ks. johdanto-osan 342 kappale). Lisäksi Italian vaikea taloudellinen tilanne vuosina 2009–2012 olisi todennäköisesti heikentänyt näiden reittien kannattavuutta entisestään.

| (454) | Komissio toteaa myös, että 1 päivän tammikuuta 2009 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 välisenä aikana kaikilla yhdistetyillä reiteillä, joita Siremarin oli liikennöitävä alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella, oli muita toimijoita, jotka tarjosivat meriliikenteen palveluja. Nämä muut toimijat eivät kuitenkaan välttämättä liikennöineet ympärivuotisesti, ja ne liikennöivät usein eri vuorotiheyksin tai erityyppisillä aluksilla ja saivat myös usein julkista korvausta. Komissio on arvioinut jo edellä (ks. johdanto-osan 341–349 kappale) kunkin asiaankuuluvan yhdistetyn reitin osalta, vastasivatko muiden sellaisten toimijoiden, jotka eivät saaneet julkista korvausta, tarjoamat palvelut niitä palveluja, jotka CdI:n ja myöhemmin SNS:n oli tarjottava uuden sopimuksen mukaisesti. Komissio muistuttaa, että arviointi perustui näiden reittien kilpailutilanteeseen 1 päivän tammikuuta 2009 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 välisenä aikana. Koska palvelut, jotka CdI:n ja myöhemmin SNS:n oli toteutettava, ovat liikennöitävien reittien ja vuorotiheyden näkökulmasta hyvin samankaltaisia kuin Siremarilta sopimuksen jatkokaudella edellytetyt palvelut, komission näkemys, jonka mukaan pelkästään markkinavoimat eivät riittäneet täyttämään julkisen palvelun tarpeita, pätee myös Siremariin sopimuksen koko jatkokauden osalta. Komissio toteaa erityisesti, että toimeksiannon aikaan mikään muu toimija ei tarjonnut ympärivuotisia palveluja millään Siremarin liikennöimällä yhdistetyllä reitillä saamatta julkista korvausta. Näiden muiden toimijoiden, joille oli myös asetettu julkisen palvelun velvoitteita, tarjoama palvelu ei ollut vastaava jatkuvuuden, säännöllisyyden, kapasiteetin ja laadun näkökulmasta eikä näin ollen täyttänyt kaikkia Siremarille alkuperäisen sopimuksen (sellaisena kuin se oli jatkettuna) perusteella asetettuja julkisen palvelun velvoitteita. |
| --- | --- |

(454)

Komissio toteaa myös, että 1 päivän tammikuuta 2009 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 välisenä aikana kaikilla yhdistetyillä reiteillä, joita Siremarin oli liikennöitävä alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella, oli muita toimijoita, jotka tarjosivat meriliikenteen palveluja. Nämä muut toimijat eivät kuitenkaan välttämättä liikennöineet ympärivuotisesti, ja ne liikennöivät usein eri vuorotiheyksin tai erityyppisillä aluksilla ja saivat myös usein julkista korvausta. Komissio on arvioinut jo edellä (ks. johdanto-osan 341–349 kappale) kunkin asiaankuuluvan yhdistetyn reitin osalta, vastasivatko muiden sellaisten toimijoiden, jotka eivät saaneet julkista korvausta, tarjoamat palvelut niitä palveluja, jotka CdI:n ja myöhemmin SNS:n oli tarjottava uuden sopimuksen mukaisesti. Komissio muistuttaa, että arviointi perustui näiden reittien kilpailutilanteeseen 1 päivän tammikuuta 2009 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 välisenä aikana. Koska palvelut, jotka CdI:n ja myöhemmin SNS:n oli toteutettava, ovat liikennöitävien reittien ja vuorotiheyden näkökulmasta hyvin samankaltaisia kuin Siremarilta sopimuksen jatkokaudella edellytetyt palvelut, komission näkemys, jonka mukaan pelkästään markkinavoimat eivät riittäneet täyttämään julkisen palvelun tarpeita, pätee myös Siremariin sopimuksen koko jatkokauden osalta. Komissio toteaa erityisesti, että toimeksiannon aikaan mikään muu toimija ei tarjonnut ympärivuotisia palveluja millään Siremarin liikennöimällä yhdistetyllä reitillä saamatta julkista korvausta. Näiden muiden toimijoiden, joille oli myös asetettu julkisen palvelun velvoitteita, tarjoama palvelu ei ollut vastaava jatkuvuuden, säännöllisyyden, kapasiteetin ja laadun näkökulmasta eikä näin ollen täyttänyt kaikkia Siremarille alkuperäisen sopimuksen (sellaisena kuin se oli jatkettuna) perusteella asetettuja julkisen palvelun velvoitteita.

| (455) | Ottaen huomioon yksityistämissuunnitelmat sekä tarpeen varmistaa alkuperäisen sopimuksen perusteella toteutetun julkisen palvelun jatkuvuus Italia päätti jatkaa kyseistä sopimusta muuttumattomana (lukuun ottamatta muutosta, joka koski vuodesta 2010 lähtien sovellettavaa korvausmenetelmää). Komissio hyväksyy sen, ettei johdanto-osan 449–451 kappaleessa kuvattua käyttäjien kysyntää olisi voitu täyttää asettamalla julkisen palvelun velvoitteita kaikille kyseisiä reittejä liikennöiville toimijoille. Siremarin liikennöimillä reiteillä kaikki muiden toimijoiden tarjoamat vertailukelpoiset palvelut saivat myös tukea, eivätkä näiden toimijoiden tarjoamat palvelut joka tapauksessa täyttäneet jatkuvuuden, säännöllisyyden, kapasiteetin ja laadun vaatimuksia koko vuoden aikana. Lisäksi näiden reittien liikennöinti sesongin ulkopuolella on tappiollista, joten ilman julkisen palvelun korvausta niitä liikennöitäisiin todennäköisesti vain sesongin aikana. Ecorys teki saman johtopäätöksen raportissaan ja totesi, että kyseiset reitit eivät ole taloudellisesti kannattavia (ks. johdanto-osan 119 kappale). Lisäksi komissio hyväksyy sen, että Siremarin suunnitellun yksityistämisprosessin huomioon ottaen voimassa olevan palveluhankintasopimuksen jatkaminen oli ainut keino taata julkisen palvelun jatkuvuus kyseisen prosessin loppuun saakka. |
| --- | --- |

(455)

Ottaen huomioon yksityistämissuunnitelmat sekä tarpeen varmistaa alkuperäisen sopimuksen perusteella toteutetun julkisen palvelun jatkuvuus Italia päätti jatkaa kyseistä sopimusta muuttumattomana (lukuun ottamatta muutosta, joka koski vuodesta 2010 lähtien sovellettavaa korvausmenetelmää). Komissio hyväksyy sen, ettei johdanto-osan 449–451 kappaleessa kuvattua käyttäjien kysyntää olisi voitu täyttää asettamalla julkisen palvelun velvoitteita kaikille kyseisiä reittejä liikennöiville toimijoille. Siremarin liikennöimillä reiteillä kaikki muiden toimijoiden tarjoamat vertailukelpoiset palvelut saivat myös tukea, eivätkä näiden toimijoiden tarjoamat palvelut joka tapauksessa täyttäneet jatkuvuuden, säännöllisyyden, kapasiteetin ja laadun vaatimuksia koko vuoden aikana. Lisäksi näiden reittien liikennöinti sesongin ulkopuolella on tappiollista, joten ilman julkisen palvelun korvausta niitä liikennöitäisiin todennäköisesti vain sesongin aikana. Ecorys teki saman johtopäätöksen raportissaan ja totesi, että kyseiset reitit eivät ole taloudellisesti kannattavia (ks. johdanto-osan 119 kappale). Lisäksi komissio hyväksyy sen, että Siremarin suunnitellun yksityistämisprosessin huomioon ottaen voimassa olevan palveluhankintasopimuksen jatkaminen oli ainut keino taata julkisen palvelun jatkuvuus kyseisen prosessin loppuun saakka.

| (456) | Näin ollen komissio katsoo, ettei Italia ole tehnyt ilmeistä virhettä määritellessään Siremarin tehtäväksi sopimuksen jatkokaudella annetut palvelut yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi. Näin ollen komission vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksissä esittämät epäilyt ovat poistuneet. |
| --- | --- |

(456)

Näin ollen komissio katsoo, ettei Italia ole tehnyt ilmeistä virhettä määritellessään Siremarin tehtäväksi sopimuksen jatkokaudella annetut palvelut yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi. Näin ollen komission vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksissä esittämät epäilyt ovat poistuneet.

8.3.1.3   Julkisen palvelun velvoitteet ja korvauksen laskentaa koskevat säännöt täsmentävän toimeksiantoasiakirjan tarve

Julkisen palvelun velvoitteet ja korvauksen laskentaa koskevat säännöt täsmentävän toimeksiantoasiakirjan tarve

| (457) | Kuten yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 2.3 jaksossa todetaan, vastuu SEUT-sopimuksen 106 artiklassa tarkoitetun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamisesta on annettava asianomaiselle yritykselle yhdellä tai useammalla virallisella asiakirjalla. |
| --- | --- |

(457)

Kuten yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 2.3 jaksossa todetaan, vastuu SEUT-sopimuksen 106 artiklassa tarkoitetun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamisesta on annettava asianomaiselle yritykselle yhdellä tai useammalla virallisella asiakirjalla.

| (458) | Asiakirjassa tai asiakirjoissa on kuvattava erityisesti






  a) | julkisen palvelun velvoitteen täsmällinen luonne ja kesto; |
| --- | --- | --- |

(458)

Asiakirjassa tai asiakirjoissa on kuvattava erityisesti

a)

julkisen palvelun velvoitteen täsmällinen luonne ja kesto;

| b) | asianomainen yritys ja alue; |
| --- | --- |

b)

asianomainen yritys ja alue;

| c) | yksinoikeuksien luonne; |
| --- | --- |

c)

yksinoikeuksien luonne;

| d) | korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit; |
| --- | --- |

d)

korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit;

| e) | järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja perimiseksi takaisin. |
| --- | --- |

e)

järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja perimiseksi takaisin.

| (459) | Vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksissä komissio ilmaisi epäilyksensä sen suhteen, sisälsikö toimeksiantoasiakirja kattavan kuvauksen Siremarin julkisen palvelun velvoitteiden luonteesta sopimuksen jatkokaudella. Komissio korosti erityisesti, ettei alkuperäisessä sopimuksessa edellytettyä viisivuotissuunnitelmaa ollut hyväksytty vuosiksi 2000–2004 ja vuosiksi 2005–2008. Komissio kuitenkin muistutti, että toimeksiannon eri osa-alueita on mahdollista kuvata useissa asiakirjoissa ilman, että tämä kyseenalaistaisi velvoitteiden määritelmän asianmukaisuuden. Siremarin toimeksiantoasiakirjaan sisältyivät sopimuksen jatkokaudella alkuperäinen sopimus (sellaisena kuin se oli muutettuna ja jatkettuna ajan mittaan), vahvistetut viisivuotissuunnitelmat, joitakin Italian viranomaisten tekemiä ad hoc -päätöksiä, CIPE:n toimintaohje ja vuoden 2009 laki. |
| --- | --- |

(459)

Vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksissä komissio ilmaisi epäilyksensä sen suhteen, sisälsikö toimeksiantoasiakirja kattavan kuvauksen Siremarin julkisen palvelun velvoitteiden luonteesta sopimuksen jatkokaudella. Komissio korosti erityisesti, ettei alkuperäisessä sopimuksessa edellytettyä viisivuotissuunnitelmaa ollut hyväksytty vuosiksi 2000–2004 ja vuosiksi 2005–2008. Komissio kuitenkin muistutti, että toimeksiannon eri osa-alueita on mahdollista kuvata useissa asiakirjoissa ilman, että tämä kyseenalaistaisi velvoitteiden määritelmän asianmukaisuuden. Siremarin toimeksiantoasiakirjaan sisältyivät sopimuksen jatkokaudella alkuperäinen sopimus (sellaisena kuin se oli muutettuna ja jatkettuna ajan mittaan), vahvistetut viisivuotissuunnitelmat, joitakin Italian viranomaisten tekemiä ad hoc -päätöksiä, CIPE:n toimintaohje ja vuoden 2009 laki.

ad hoc

| (460) | Tätä taustaa vasten komissio huomauttaa, että Siremarin toimeksiantoasiakirjan ytimen muodostavan alkuperäisen sopimuksen (sellaisena kuin se oli muutettuna ajan mittaan) soveltamista jatkettiin useiden asetusten perusteella täysimääräisesti siihen asti, että yksityistämisprosessi saatiin päätökseen (ks. johdanto-osan 436 kappale). Kyseisissä asiakirjoissa täsmennetään, että Siremarille oli annettu hoidettavaksi julkisen palvelun velvoitteita sen yksityistämiseen asti. |
| --- | --- |

(460)

Tätä taustaa vasten komissio huomauttaa, että Siremarin toimeksiantoasiakirjan ytimen muodostavan alkuperäisen sopimuksen (sellaisena kuin se oli muutettuna ajan mittaan) soveltamista jatkettiin useiden asetusten perusteella täysimääräisesti siihen asti, että yksityistämisprosessi saatiin päätökseen (ks. johdanto-osan 436 kappale). Kyseisissä asiakirjoissa täsmennetään, että Siremarille oli annettu hoidettavaksi julkisen palvelun velvoitteita sen yksityistämiseen asti.

| (461) | Alkuperäisen sopimuksen mukaan viisivuotissuunnitelmissa yksilöidään palveluun kuuluvat reitit ja satamat, kyseisillä meriliikenneyhteyksillä käytettävien alusten tyyppi ja kapasiteetti, vuorotiheys ja lippuhinnat, mukaan lukien tuetut hinnat erityisesti pienten saarten asukkaille. Italia totesi kuitenkin, että koska asiaa SA.15631 koskeva komission tutkinta Tirrenia-konsernien yrityksistä (mukaan lukien Siremar) oli kesken vielä vuosina 1999–2004, Italia ei hyväksynyt viisivuotissuunnitelmaa näille yrityksille kaudeksi 2000–2004 (171). Näin ollen viimeinen muodollisesti hyväksytty Siremaria koskeva viisivuotissuunnitelma oli kauden 1995–1999 viisivuotissuunnitelma, ja Siremar jatkoi toimintaansa seuraavina vuosina vuoden 1999 reittiverkon perusteella. Vuoden 2004 päätöksen antamisen jälkeen liikenneministeriö laati suunnitelmaluonnoksen vuosiksi 2005–2008. Suunnitelmassa ei tehty merkittäviä muutoksia reittiverkkoon tai reittien aikatauluihin. Koska alustavat keskustelut ja työ tulevan yksityistämisen puolesta olivat jo alkaneet, Italia päätti kuitenkin olla hyväksymättä suunnitelmaa muodollisesti. Näin ollen alkuperäisessä sopimuksessa Siremarille asetettujen velvoitteiden soveltamista jatkettiin sellaisena kuin ne oli määritelty vuonna 1999 ja vahvistettu vuoden 2004 asetuksessa (ks. johdanto-osan 40 kappale). Jos siis jotakin tiettyä vuoden 2004 aikataulun osa-aluetta (kuten reittiä, vuorotiheyttä tai alustyyppiä) ei päätetty muuttaa, kyseisenä vuonna sovellettuja alkuperäisen sopimuksen määräyksiä sovellettiin täysimääräisesti 1 päivän tammikuuta 2009 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 välisenä aikana. Lisäksi Italia vahvisti, ettei sopimuksen jatkokaudella annettu ainuttakaan ministeriöiden välistä asetusta, jolla olisi muutettu Siremarin ja entisen Tirrenia-konsernin muiden yritysten perimiä hintoja. Tämän perusteella komissio katsoo, että kun otetaan huomioon koko Tirrenia-konsernin ja erityisesti Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisen erityisolosuhteet, Siremarin hoidettavana sopimuksen jatkokaudella olleet julkisen palvelun velvoitteet oli määritelty riittävän selkeästi. |
| --- | --- |

(461)

Alkuperäisen sopimuksen mukaan viisivuotissuunnitelmissa yksilöidään palveluun kuuluvat reitit ja satamat, kyseisillä meriliikenneyhteyksillä käytettävien alusten tyyppi ja kapasiteetti, vuorotiheys ja lippuhinnat, mukaan lukien tuetut hinnat erityisesti pienten saarten asukkaille. Italia totesi kuitenkin, että koska asiaa SA.15631 koskeva komission tutkinta Tirrenia-konsernien yrityksistä (mukaan lukien Siremar) oli kesken vielä vuosina 1999–2004, Italia ei hyväksynyt viisivuotissuunnitelmaa näille yrityksille kaudeksi 2000–2004 (171). Näin ollen viimeinen muodollisesti hyväksytty Siremaria koskeva viisivuotissuunnitelma oli kauden 1995–1999 viisivuotissuunnitelma, ja Siremar jatkoi toimintaansa seuraavina vuosina vuoden 1999 reittiverkon perusteella. Vuoden 2004 päätöksen antamisen jälkeen liikenneministeriö laati suunnitelmaluonnoksen vuosiksi 2005–2008. Suunnitelmassa ei tehty merkittäviä muutoksia reittiverkkoon tai reittien aikatauluihin. Koska alustavat keskustelut ja työ tulevan yksityistämisen puolesta olivat jo alkaneet, Italia päätti kuitenkin olla hyväksymättä suunnitelmaa muodollisesti. Näin ollen alkuperäisessä sopimuksessa Siremarille asetettujen velvoitteiden soveltamista jatkettiin sellaisena kuin ne oli määritelty vuonna 1999 ja vahvistettu vuoden 2004 asetuksessa (ks. johdanto-osan 40 kappale). Jos siis jotakin tiettyä vuoden 2004 aikataulun osa-aluetta (kuten reittiä, vuorotiheyttä tai alustyyppiä) ei päätetty muuttaa, kyseisenä vuonna sovellettuja alkuperäisen sopimuksen määräyksiä sovellettiin täysimääräisesti 1 päivän tammikuuta 2009 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 välisenä aikana. Lisäksi Italia vahvisti, ettei sopimuksen jatkokaudella annettu ainuttakaan ministeriöiden välistä asetusta, jolla olisi muutettu Siremarin ja entisen Tirrenia-konsernin muiden yritysten perimiä hintoja. Tämän perusteella komissio katsoo, että kun otetaan huomioon koko Tirrenia-konsernin ja erityisesti Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisen erityisolosuhteet, Siremarin hoidettavana sopimuksen jatkokaudella olleet julkisen palvelun velvoitteet oli määritelty riittävän selkeästi.

171

| (462) | Komissio totesi jo vuoden 2011 päätöksen johdanto-osan 239 ja 240 kappaleessa, että korvauksen määrän laskennassa tarvittavat parametrit oli vahvistettu etukäteen ja kuvattu selkeästi. Esimerkiksi vuoden 2009 osalta alkuperäinen sopimus sisältää tyhjentävän ja tarkan luettelon huomioon otettavista kustannustekijöistä sekä tiedot toimijan saaman pääoman tuoton laskentamenetelmästä (ks. johdanto-osan 45–47 kappale). CIPE:n toimintaohjeessa puolestaan määritetään asiaankuuluva menetelmä 1 päivän tammikuuta 2010 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 väliselle ajanjaksolle (ks. johdanto-osan 48–58 kappale). CIPE:n toimintaohjeessa täsmennetään huomioon otettavat kustannustekijät ja pääoman tuotto, kun taas vuoden 2009 laissa säädetään Siremarin saaman korvauksen enimmäismääräksi 55 694 895 euroa vuodesta 2010 lähtien. Lisäksi alkuperäisessä sopimuksessa varmistettiin, että korvauksen määrä perustuu julkisen palvelun tuottamisesta aiheutuneisiin tosiasiallisiin kustannuksiin ja tuloihin, ja säädettiin, että korvaus maksettaisiin erissä. Tällä tavalla liialliset korvaukset olivat helposti havaittavissa ja vältettävissä. Valtio voisi tarvittaessa periä Siremarilta takaisin mahdollisen liiallisen korvauksen. |
| --- | --- |

(462)

Komissio totesi jo vuoden 2011 päätöksen johdanto-osan 239 ja 240 kappaleessa, että korvauksen määrän laskennassa tarvittavat parametrit oli vahvistettu etukäteen ja kuvattu selkeästi. Esimerkiksi vuoden 2009 osalta alkuperäinen sopimus sisältää tyhjentävän ja tarkan luettelon huomioon otettavista kustannustekijöistä sekä tiedot toimijan saaman pääoman tuoton laskentamenetelmästä (ks. johdanto-osan 45–47 kappale). CIPE:n toimintaohjeessa puolestaan määritetään asiaankuuluva menetelmä 1 päivän tammikuuta 2010 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 väliselle ajanjaksolle (ks. johdanto-osan 48–58 kappale). CIPE:n toimintaohjeessa täsmennetään huomioon otettavat kustannustekijät ja pääoman tuotto, kun taas vuoden 2009 laissa säädetään Siremarin saaman korvauksen enimmäismääräksi 55 694 895 euroa vuodesta 2010 lähtien. Lisäksi alkuperäisessä sopimuksessa varmistettiin, että korvauksen määrä perustuu julkisen palvelun tuottamisesta aiheutuneisiin tosiasiallisiin kustannuksiin ja tuloihin, ja säädettiin, että korvaus maksettaisiin erissä. Tällä tavalla liialliset korvaukset olivat helposti havaittavissa ja vältettävissä. Valtio voisi tarvittaessa periä Siremarilta takaisin mahdollisen liiallisen korvauksen.

| (463) | Tällä perusteella komissio katsoo, että alkuperäisen sopimuksen jatkokaudella toimeksiantoasiakirjoissa määriteltiin selkeästi julkisen palvelun velvoitteet, niiden kesto, asiaankuuluva yritys ja alue, laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit sekä järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja takaisin maksamiseksi, kuten edellytetään yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluita koskevissa vuoden 2011 puitteissa. |
| --- | --- |

(463)

Tällä perusteella komissio katsoo, että alkuperäisen sopimuksen jatkokaudella toimeksiantoasiakirjoissa määriteltiin selkeästi julkisen palvelun velvoitteet, niiden kesto, asiaankuuluva yritys ja alue, laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit sekä järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja takaisin maksamiseksi, kuten edellytetään yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluita koskevissa vuoden 2011 puitteissa.

8.3.1.4   Toimeksiannon kesto

Toimeksiannon kesto

| (464) | Kuten todetaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 17 kohdassa, ”[t]oimeksiannon kesto olisi perusteltava objektiivisilla kriteereillä kuten tarpeella kuolettaa kiinteä käyttöomaisuus, joka ei ole siirrettävissä. Toimeksiannon kesto ei periaatteessa saisi ylittää sitä ajanjaksoa, joka tarvitaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamiseksi välttämättömien merkittävimpien omaisuuserien kuolettamiseksi”. |
| --- | --- |

(464)

Kuten todetaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 17 kohdassa, ”[t]oimeksiannon kesto olisi perusteltava objektiivisilla kriteereillä kuten tarpeella kuolettaa kiinteä käyttöomaisuus, joka ei ole siirrettävissä. Toimeksiannon kesto ei periaatteessa saisi ylittää sitä ajanjaksoa, joka tarvitaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamiseksi välttämättömien merkittävimpien omaisuuserien kuolettamiseksi”.

| (465) | Italia on todennut, että sopimuksen jatkokauden kesto vastaa ajanjaksoa, joka tarvitaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamiseksi välttämättömien merkittävimpien omaisuuserien eli Siremarin alusten kuolettamiseen. Jatkettuna alkuperäisen sopimuksen kokonaiskesto ylittää juuri ja juuri 23,5 vuotta. Siremarin julkisen palvelun toteuttamiseen käyttämien alusten käyttöikä (172) on 30 vuotta (moottorialukset) ja 20 vuotta (vain matkustajaliikenteeseen tarkoitetut suurnopeusalukset), ja ne kuoletetaan tänä aikana. Lisäksi liiketoimintayksikön yksityistämisen yhteydessä toteutettu asiantuntijan suorittama arvostus viittasi siihen, että alukset olivat melko vanhoja ja ne oli suunniteltu paikallisten palvelujen tarjoamiseen Välimeren alueella. Ne eivät näin ollen olleet helposti siirrettävissä, ja tämän vuoksi pitkä toimeksiantokausi on periaatteessa perusteltu. Lisäksi Italia muistutti, että sopimuksen jatkaminen 1 päivän tammikuuta 2009 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 väliseksi ajaksi oli tarpeen, jotta voitiin varmistaa julkisen palvelun jatkuvuus yksityistämisen loppuun saattamiseen saakka. |
| --- | --- |

(465)

Italia on todennut, että sopimuksen jatkokauden kesto vastaa ajanjaksoa, joka tarvitaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamiseksi välttämättömien merkittävimpien omaisuuserien eli Siremarin alusten kuolettamiseen. Jatkettuna alkuperäisen sopimuksen kokonaiskesto ylittää juuri ja juuri 23,5 vuotta. Siremarin julkisen palvelun toteuttamiseen käyttämien alusten käyttöikä (172) on 30 vuotta (moottorialukset) ja 20 vuotta (vain matkustajaliikenteeseen tarkoitetut suurnopeusalukset), ja ne kuoletetaan tänä aikana. Lisäksi liiketoimintayksikön yksityistämisen yhteydessä toteutettu asiantuntijan suorittama arvostus viittasi siihen, että alukset olivat melko vanhoja ja ne oli suunniteltu paikallisten palvelujen tarjoamiseen Välimeren alueella. Ne eivät näin ollen olleet helposti siirrettävissä, ja tämän vuoksi pitkä toimeksiantokausi on periaatteessa perusteltu. Lisäksi Italia muistutti, että sopimuksen jatkaminen 1 päivän tammikuuta 2009 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 väliseksi ajaksi oli tarpeen, jotta voitiin varmistaa julkisen palvelun jatkuvuus yksityistämisen loppuun saattamiseen saakka.

172

| (466) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimeksiannon kesto on perusteltu riittävästi ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 17 kohtaa on näin ollen noudatettu. |
| --- | --- |

(466)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimeksiannon kesto on perusteltu riittävästi ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 17 kohtaa on näin ollen noudatettu.

8.3.1.5   Direktiivin 2006/111/EY noudattaminen ja erillinen kirjanpito

Direktiivin 2006/111/EY noudattaminen ja erillinen kirjanpito

| (467) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 18 kohdan mukaan ”[t]uki katsotaan sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan perusteella ainoastaan silloin, kun yritys noudattaa soveltuvin osin [jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta annettua] direktiiviä 2006/111/EY (173)”. |
| --- | --- |

(467)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 18 kohdan mukaan ”[t]uki katsotaan sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan perusteella ainoastaan silloin, kun yritys noudattaa soveltuvin osin [jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta annettua] direktiiviä 2006/111/EY (173)”.

173

| (468) | Lisäksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 44 kohdassa edellytetään seuraavaa: ”Jos yritys harjoittaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisen lisäksi muuta toimintaa, sisäisessä kirjanpidossa on eriteltävä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen ja muiden palvelujen tuottamisesta syntyneet menot ja tulot 31 kohdassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.” |
| --- | --- |

(468)

Lisäksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 44 kohdassa edellytetään seuraavaa: ”Jos yritys harjoittaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisen lisäksi muuta toimintaa, sisäisessä kirjanpidossa on eriteltävä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen ja muiden palvelujen tuottamisesta syntyneet menot ja tulot 31 kohdassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.”

| (469) | Komissio toteaa, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden molempien kohtien noudattamisen edellytyksenä on, että palvelun tuottamisen tehtäväksi saaneen yrityksen kirjanpito on asianmukaisesti erillinen. Italia muistutti tässä yhteydessä, että vuoden 2004 päätöksen 2 artiklan mukaan Siremarin oli laadittava erillinen kirjanpito kullekin reitille 1 päivästä tammikuuta 2004 alkaen. PriceWaterhouseCoopers, jäljempänä ’PWC’, oli tehnyt vuoden 2001 päätöksen ja vuoden 2004 päätöksen yhteydessä komission pyynnöstä tutkimuksen, jossa käsiteltiin Siremarin kustannuslaskentaa vuosina 1992–1999. Vuosien 2000 ja 2001 osalta sitä on täydennetty Italian viranomaisten toimittamilla tiedoilla. PWC:n tuolloin antamassa lausunnossa vahvistettiin, että kyseisen kirjanpidon laadinnassa sovellettu menetelmä oli asianmukainen ja vastasi sovellettavaa kirjanpitokäytäntöä. Italian mukaan Siremar on jatkanut kustannuslaskentaa tällä perusteella, joten se on täyttänyt vuoden 2004 päätöksessä asetetut vaatimukset. Italia on myös toimittanut tarkasteltavana olevan ajanjakson osalta todisteena Siremarin reittikohtaisen kirjanpidon vuosilta 2009 ja 2010. |
| --- | --- |

(469)

Komissio toteaa, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden molempien kohtien noudattamisen edellytyksenä on, että palvelun tuottamisen tehtäväksi saaneen yrityksen kirjanpito on asianmukaisesti erillinen. Italia muistutti tässä yhteydessä, että vuoden 2004 päätöksen 2 artiklan mukaan Siremarin oli laadittava erillinen kirjanpito kullekin reitille 1 päivästä tammikuuta 2004 alkaen. PriceWaterhouseCoopers, jäljempänä ’PWC’, oli tehnyt vuoden 2001 päätöksen ja vuoden 2004 päätöksen yhteydessä komission pyynnöstä tutkimuksen, jossa käsiteltiin Siremarin kustannuslaskentaa vuosina 1992–1999. Vuosien 2000 ja 2001 osalta sitä on täydennetty Italian viranomaisten toimittamilla tiedoilla. PWC:n tuolloin antamassa lausunnossa vahvistettiin, että kyseisen kirjanpidon laadinnassa sovellettu menetelmä oli asianmukainen ja vastasi sovellettavaa kirjanpitokäytäntöä. Italian mukaan Siremar on jatkanut kustannuslaskentaa tällä perusteella, joten se on täyttänyt vuoden 2004 päätöksessä asetetut vaatimukset. Italia on myös toimittanut tarkasteltavana olevan ajanjakson osalta todisteena Siremarin reittikohtaisen kirjanpidon vuosilta 2009 ja 2010.

| (470) | Erityishallintojohtaja ei laatinut reittikohtaista kirjanpitoa 1 päivän tammikuuta 2011 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 väliseltä ajalta. Italia kuitenkin vahvisti, ettei Siremar harjoittanut sopimuksen jatkokaudella mitään toimintaa, joka ei olisi kuulunut sen julkisen palvelun velvoitteiden soveltamisalaan. Tämä sulki pois ristikkäistukien mahdollisuuden. Lisäksi erityishallintojohtaja toimitti taloudellisen kehityksen ministeriölle yleiset neljännesvuosittaiset tilinpäätökset koko vuosilta 2011 ja 2012. Nämä tilinpäätökset ovat saatavilla erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin verkkosivulla. Niistä käy ilmi, että liikevoitto oli syyskuun 2010 ja kesäkuun 2012 välisenä aikana negatiivinen (tappiota oli yhteensä 0,7 miljoonaa euroa). Lisäksi syyskuuhun 2012 mennessä nämä tappiot olivat kasvaneet 4,8 miljoonaan euroon. Komissio katsoo, että tämä on vahva osoitus siitä, että erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar ei saanut liiallisia korvauksia 1 päivän tammikuuta 2011 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 välisenä aikana, jolta ei laadittu reittikohtaista kirjanpitoa (ks. myös 8.3.1.6 jakso). Komissio toteaa, että erillisen kirjanpidon kaksi päätavoitetta, jotka ovat liiallisten korvausten ja ristikkäistukien välttäminen, on näin ollen saavutettu myös kyseisen ajanjakson osalta. |
| --- | --- |

(470)

Erityishallintojohtaja ei laatinut reittikohtaista kirjanpitoa 1 päivän tammikuuta 2011 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 väliseltä ajalta. Italia kuitenkin vahvisti, ettei Siremar harjoittanut sopimuksen jatkokaudella mitään toimintaa, joka ei olisi kuulunut sen julkisen palvelun velvoitteiden soveltamisalaan. Tämä sulki pois ristikkäistukien mahdollisuuden. Lisäksi erityishallintojohtaja toimitti taloudellisen kehityksen ministeriölle yleiset neljännesvuosittaiset tilinpäätökset koko vuosilta 2011 ja 2012. Nämä tilinpäätökset ovat saatavilla erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin verkkosivulla. Niistä käy ilmi, että liikevoitto oli syyskuun 2010 ja kesäkuun 2012 välisenä aikana negatiivinen (tappiota oli yhteensä 0,7 miljoonaa euroa). Lisäksi syyskuuhun 2012 mennessä nämä tappiot olivat kasvaneet 4,8 miljoonaan euroon. Komissio katsoo, että tämä on vahva osoitus siitä, että erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar ei saanut liiallisia korvauksia 1 päivän tammikuuta 2011 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 välisenä aikana, jolta ei laadittu reittikohtaista kirjanpitoa (ks. myös 8.3.1.6 jakso). Komissio toteaa, että erillisen kirjanpidon kaksi päätavoitetta, jotka ovat liiallisten korvausten ja ristikkäistukien välttäminen, on näin ollen saavutettu myös kyseisen ajanjakson osalta.

| (471) | Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon erityishallinnon toteuttaman yksityistämisen hyvin erityiset olosuhteet, joissa varmistettiin julkisten palvelujen jatkuvuus, komissio katsoo, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 18 ja 44 kohdassa asetettuja vaatimuksia on noudatettu. |
| --- | --- |

(471)

Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon erityishallinnon toteuttaman yksityistämisen hyvin erityiset olosuhteet, joissa varmistettiin julkisten palvelujen jatkuvuus, komissio katsoo, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 18 ja 44 kohdassa asetettuja vaatimuksia on noudatettu.

8.3.1.6   Korvauksen määrä

Korvauksen määrä

| (472) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 21 kohdassa todetaan, että ”[k]orvauksen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien nettokustannusten kattamiseksi, kohtuullinen voitto mukaan luettuna”. |
| --- | --- |

(472)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 21 kohdassa todetaan, että ”[k]orvauksen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien nettokustannusten kattamiseksi, kohtuullinen voitto mukaan luettuna”.

| (473) | Tarkasteltavana olevassa asiassa ei edellytetä vältettyjen nettokustannusten menetelmän soveltamista, koska ainakin osa korvauksesta on ennen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden voimaantuloa myönnettyä sääntöjenvastaista tukea (174) ja kyseisten puitteiden 69 kohdassa määrätään nimenomaisesti, ettei valtiontuen arvioinnissa tällöin edellytetä tällaista menettelyä. Sen sijaan voidaan käyttää vaihtoehtoisia menetelmiä, kuten kustannusten kohdentamiseen perustuvaa menetelmää. Viimeksi mainitun menetelmän mukaisesti nettokustannukset lasketaan niiden kustannusten ja tulojen erotuksena, joita aiheutuu julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä toimeksiannossa esitetyn määrittelyn ja arvioinnin mukaisesti. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 28–38 kohdassa esitetään yksityiskohtaisemmin, miten tätä menetelmää olisi sovellettava. |
| --- | --- |

(473)

Tarkasteltavana olevassa asiassa ei edellytetä vältettyjen nettokustannusten menetelmän soveltamista, koska ainakin osa korvauksesta on ennen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden voimaantuloa myönnettyä sääntöjenvastaista tukea (174) ja kyseisten puitteiden 69 kohdassa määrätään nimenomaisesti, ettei valtiontuen arvioinnissa tällöin edellytetä tällaista menettelyä. Sen sijaan voidaan käyttää vaihtoehtoisia menetelmiä, kuten kustannusten kohdentamiseen perustuvaa menetelmää. Viimeksi mainitun menetelmän mukaisesti nettokustannukset lasketaan niiden kustannusten ja tulojen erotuksena, joita aiheutuu julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä toimeksiannossa esitetyn määrittelyn ja arvioinnin mukaisesti. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 28–38 kohdassa esitetään yksityiskohtaisemmin, miten tätä menetelmää olisi sovellettava.

174

| (474) | Vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksissä komissio ei voinut päätellä, oliko korvauksen määrä oikeasuhteinen, koska sillä oli edelleen epäilyksiä sen suhteen, voitiinko jotkut Siremarin tehtäväksi annetut julkiset palvelut katsoa varsinaisiksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi. Näitä epäilyksiä on käsitelty 8.3.1.2 jaksossa. |
| --- | --- |

(474)

Vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksissä komissio ei voinut päätellä, oliko korvauksen määrä oikeasuhteinen, koska sillä oli edelleen epäilyksiä sen suhteen, voitiinko jotkut Siremarin tehtäväksi annetut julkiset palvelut katsoa varsinaisiksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi. Näitä epäilyksiä on käsitelty 8.3.1.2 jaksossa.

| (475) | Komissiolla oli epäilyksiä myös vuodesta 2010 lähtien sovelletun 6,5 prosentin riskipreemion suhteen. Komissio kyseenalaisti erityisesti sen, heijastiko kyseinen preemio asianmukaista riskitasoa, sillä Siremar ei ensi näkemältä näyttänyt kantavan riskejä, joita tällaisten palvelujen tarjoamiseen tavallisesti liittyy. Komissio muistuttaakin olleensa vuoden 2011 päätöksessä alustavasti sitä mieltä, että Siremarille on voitu maksaa liiallisia korvauksia julkisen palvelun tehtävien hoitamisesta vain vuodesta 2010 eteenpäin. Tämä tarkoittaa, ettei komission tarvitse arvioida jälkikäteen, maksettiinko vuodesta 2009 (175) liiallisia korvauksia. |
| --- | --- |

(475)

Komissiolla oli epäilyksiä myös vuodesta 2010 lähtien sovelletun 6,5 prosentin riskipreemion suhteen. Komissio kyseenalaisti erityisesti sen, heijastiko kyseinen preemio asianmukaista riskitasoa, sillä Siremar ei ensi näkemältä näyttänyt kantavan riskejä, joita tällaisten palvelujen tarjoamiseen tavallisesti liittyy. Komissio muistuttaakin olleensa vuoden 2011 päätöksessä alustavasti sitä mieltä, että Siremarille on voitu maksaa liiallisia korvauksia julkisen palvelun tehtävien hoitamisesta vain vuodesta 2010 eteenpäin. Tämä tarkoittaa, ettei komission tarvitse arvioida jälkikäteen, maksettiinko vuodesta 2009 (175) liiallisia korvauksia.

175

| (476) | Tämän vuoksi komissio arvioi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 47 kohdan mukaisesti liiallisten korvausten mahdollisuuden koko 1 päivän tammikuuta 2010 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 väliseltä ajalta. Tähän kauteen liittyen komissio panee merkille seuraavat seikat:






  — | Ensinnäkin erityishallinnon toukokuussa 2011 laatimassa raportissa Tirrenian ja Siremarin maksukyvyttömyyden syistä todetaan, että Siremarille alkuperäisen sopimuksen perusteella maksettu julkinen korvaus ennen vuotta 2010 oli keskimäärin 70 miljoonaa euroa vuodessa. Tämä oli 70–75 prosenttia Siremarin liikevaihdosta kyseisenä ajanjaksona. Näin ollen Siremar oli lähes kokonaan riippuvainen julkisesta palvelusta maksettavista korvauksista toimintansa harjoittamiseksi. Koska Siremar turvautui yhä enemmän julkisiin korvauksiin vuosina 1999–2008, vuotuinen korvaus, jonka enimmäismäärä oli 55,7 miljoonaa euroa, ei olisi riittänyt siihen, että Siremar olisi kyennyt täyttämään julkisen palvelun velvoitteensa pitkällä aikavälillä. Raportissa todetaan erityisesti, että alkuperäisen sopimuksen mukainen julkisen korvauksen laskentamenetelmä, jota sovellettiin vuoteen 2009 saakka, oli aina mahdollistanut sen, että Siremar kykeni antamaan kunnon korvauksen tuotantopanoksistaan (pääoma ja työntekijät), vaikka sen pääoman tuottoprosentti oli keskimäärin heikko. Tätä menetelmää ei kuitenkaan sovellettu enää vuodesta 2010 alkaen. Siitä eteenpäin sovellettiin sitä vastoin uutta CIPE:n toimintaohjeessa ja vuoden 2009 laissa vahvistettua menetelmää, johon sisältyi enimmäismäärä, joka oli Siremarin osalta määritetty huomattavasti edellisen vuosikymmenen aikana saatua keskimääräistä korvausta matalammaksi. |
| --- | --- | --- |

(476)

Tämän vuoksi komissio arvioi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 47 kohdan mukaisesti liiallisten korvausten mahdollisuuden koko 1 päivän tammikuuta 2010 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 väliseltä ajalta. Tähän kauteen liittyen komissio panee merkille seuraavat seikat:

—

Ensinnäkin erityishallinnon toukokuussa 2011 laatimassa raportissa Tirrenian ja Siremarin maksukyvyttömyyden syistä todetaan, että Siremarille alkuperäisen sopimuksen perusteella maksettu julkinen korvaus ennen vuotta 2010 oli keskimäärin 70 miljoonaa euroa vuodessa. Tämä oli 70–75 prosenttia Siremarin liikevaihdosta kyseisenä ajanjaksona. Näin ollen Siremar oli lähes kokonaan riippuvainen julkisesta palvelusta maksettavista korvauksista toimintansa harjoittamiseksi. Koska Siremar turvautui yhä enemmän julkisiin korvauksiin vuosina 1999–2008, vuotuinen korvaus, jonka enimmäismäärä oli 55,7 miljoonaa euroa, ei olisi riittänyt siihen, että Siremar olisi kyennyt täyttämään julkisen palvelun velvoitteensa pitkällä aikavälillä. Raportissa todetaan erityisesti, että alkuperäisen sopimuksen mukainen julkisen korvauksen laskentamenetelmä, jota sovellettiin vuoteen 2009 saakka, oli aina mahdollistanut sen, että Siremar kykeni antamaan kunnon korvauksen tuotantopanoksistaan (pääoma ja työntekijät), vaikka sen pääoman tuottoprosentti oli keskimäärin heikko. Tätä menetelmää ei kuitenkaan sovellettu enää vuodesta 2010 alkaen. Siitä eteenpäin sovellettiin sitä vastoin uutta CIPE:n toimintaohjeessa ja vuoden 2009 laissa vahvistettua menetelmää, johon sisältyi enimmäismäärä, joka oli Siremarin osalta määritetty huomattavasti edellisen vuosikymmenen aikana saatua keskimääräistä korvausta matalammaksi.

| — | Toiseksi toimitetuista asiakirjoista käy ilmi, että Siremar oli hakenut noin 66 miljoonan euron korvausta vuodeksi 2010, mutta Italia hyväksyi vain 55,7 miljoonan euron korvauksen. Kyseinen määrä tarkoittaa, että korvaus pieneni 17 prosenttia vuodesta 2009 vuoteen 2010, kun uusi korvauksen laskentamenetelmä ja kiinteä enimmäismäärä tulivat voimaan. Jos vertaillaan vuosia 2008–2009 vuosiin 2010–2011, ero on vieläkin jyrkempi: korvauksen määrä pieneni niiden välillä merkittävästi eli 22 prosenttia. |
| --- | --- |

—

Toiseksi toimitetuista asiakirjoista käy ilmi, että Siremar oli hakenut noin 66 miljoonan euron korvausta vuodeksi 2010, mutta Italia hyväksyi vain 55,7 miljoonan euron korvauksen. Kyseinen määrä tarkoittaa, että korvaus pieneni 17 prosenttia vuodesta 2009 vuoteen 2010, kun uusi korvauksen laskentamenetelmä ja kiinteä enimmäismäärä tulivat voimaan. Jos vertaillaan vuosia 2008–2009 vuosiin 2010–2011, ero on vieläkin jyrkempi: korvauksen määrä pieneni niiden välillä merkittävästi eli 22 prosenttia.

| — | Kolmanneksi komissio toteaa Siremarin laatiman vuoden 2010 reittikohtaisen kirjanpidon perusteella, että Siremar ilmoitti vuonna 2010 positiivisen liiketuloksen, joka oli noin 5,9 miljoonaa euroa. Italia selvensi, että tämä määrä vastasi pääoman tuottoa, joka oli laskettu soveltamalla 7,6 prosentin tuottoastetta 77,5 miljoonan euron sijoitettuun pääomaan. Komissio toteaa, että vuoden 2010 raportoitu sijoitettu pääoma on yli kaksinkertainen verrattuna CdI:n ja myöhemmin SNS:n raportoimaan keskimääräiseen vuotuiseen sijoitettuun pääomaan (ks. alaviite 135) ja että tuottoaste on korkeampi kuin CIPE:n toimintaohjeessa määritetty 6,5 prosentin riskipreemio mutta pienempi kuin CIPE:n menetelmän kattavasta soveltamisesta aiheutuva tuottoaste (eli 8,87 %, ks. johdanto-osan 218 kappale). Jos 6,5 prosentin tuottoastetta olisi sovellettu, pääoman tuotto olisi ollut 5 miljoonaa euroa. Komissio toteaa näin ollen, että Siremarille maksettiin liiallisia korvauksia noin 0,9 miljoonaa euroa vuodelta 2010. |
| --- | --- |

—

Kolmanneksi komissio toteaa Siremarin laatiman vuoden 2010 reittikohtaisen kirjanpidon perusteella, että Siremar ilmoitti vuonna 2010 positiivisen liiketuloksen, joka oli noin 5,9 miljoonaa euroa. Italia selvensi, että tämä määrä vastasi pääoman tuottoa, joka oli laskettu soveltamalla 7,6 prosentin tuottoastetta 77,5 miljoonan euron sijoitettuun pääomaan. Komissio toteaa, että vuoden 2010 raportoitu sijoitettu pääoma on yli kaksinkertainen verrattuna CdI:n ja myöhemmin SNS:n raportoimaan keskimääräiseen vuotuiseen sijoitettuun pääomaan (ks. alaviite 135) ja että tuottoaste on korkeampi kuin CIPE:n toimintaohjeessa määritetty 6,5 prosentin riskipreemio mutta pienempi kuin CIPE:n menetelmän kattavasta soveltamisesta aiheutuva tuottoaste (eli 8,87 %, ks. johdanto-osan 218 kappale). Jos 6,5 prosentin tuottoastetta olisi sovellettu, pääoman tuotto olisi ollut 5 miljoonaa euroa. Komissio toteaa näin ollen, että Siremarille maksettiin liiallisia korvauksia noin 0,9 miljoonaa euroa vuodelta 2010.

| — | Neljänneksi sen jälkeen, kun Siremar asetettiin erityishallintomenettelyyn (tässä tapauksessa likvidaatiomenettelyyn) syyskuussa 2010, tilinpäätöksiä ei laadittu vuosilta 2010, 2011 ja 2012. Sama koskee vuosien 2011 ja 2012 reittikohtaista kirjanpitoa. Sitä vastoin erityishallinto laati ja toimitti sovellettavan lainsäädännön mukaisesti neljännesvuosittaisia raportteja sitä valvoville kansallisille viranomaisille eli taloudellisen kehityksen ministeriölle. Näistä raporteista käy ilmi, että syyskuun 2010 ja kesäkuun 2012 välisen ajan kokonaisliikevoitto oli negatiivinen ja tappiota kertyi 0,7 miljoonaa euroa. Syyskuuhun 2012 mennessä eli sen jälkeen, kun liiketoimintayksikkö oli luovutettu CdI:lle, näiden toiminnasta aiheutuvien tappioiden määrä oli kasvanut 4,8 miljoonaan euroon. Näin ollen Siremarille aiheutui tappioita julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamisesta sinä aikana, kun Siremar-liiketoimintayksikön myyntimenettely oli kesken. Vaikka komissio pitää valitettavana, että vuodelta 2011 ja vuoden 2012 ensimmäiseltä puoliskolta ei laadittu reittikohtaista kirjanpitoa, Italia on vahvistanut, ettei Siremar harjoittanut sopimuksen jatkokaudella mitään palveluja, jotka eivät kuuluneet sen julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamiseen. Koska syyskuun 2010 ja syyskuun 2012 välisen ajanjakson taloudelliset tulokset olivat kokonaisuudessaan negatiivisia, kyseiset asiakirjat viittaavat vahvasti siihen, ettei Siremarille maksettu liiallisia korvauksia sen erityishallintomenettelyyn asettamisen jälkeiseltä ajalta ja että sen vuonna 2010 saama määrältään vähäinen liiallinen korvaus menetettiin seuraavina vuosina. |
| --- | --- |

—

Neljänneksi sen jälkeen, kun Siremar asetettiin erityishallintomenettelyyn (tässä tapauksessa likvidaatiomenettelyyn) syyskuussa 2010, tilinpäätöksiä ei laadittu vuosilta 2010, 2011 ja 2012. Sama koskee vuosien 2011 ja 2012 reittikohtaista kirjanpitoa. Sitä vastoin erityishallinto laati ja toimitti sovellettavan lainsäädännön mukaisesti neljännesvuosittaisia raportteja sitä valvoville kansallisille viranomaisille eli taloudellisen kehityksen ministeriölle. Näistä raporteista käy ilmi, että syyskuun 2010 ja kesäkuun 2012 välisen ajan kokonaisliikevoitto oli negatiivinen ja tappiota kertyi 0,7 miljoonaa euroa. Syyskuuhun 2012 mennessä eli sen jälkeen, kun liiketoimintayksikkö oli luovutettu CdI:lle, näiden toiminnasta aiheutuvien tappioiden määrä oli kasvanut 4,8 miljoonaan euroon. Näin ollen Siremarille aiheutui tappioita julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamisesta sinä aikana, kun Siremar-liiketoimintayksikön myyntimenettely oli kesken. Vaikka komissio pitää valitettavana, että vuodelta 2011 ja vuoden 2012 ensimmäiseltä puoliskolta ei laadittu reittikohtaista kirjanpitoa, Italia on vahvistanut, ettei Siremar harjoittanut sopimuksen jatkokaudella mitään palveluja, jotka eivät kuuluneet sen julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamiseen. Koska syyskuun 2010 ja syyskuun 2012 välisen ajanjakson taloudelliset tulokset olivat kokonaisuudessaan negatiivisia, kyseiset asiakirjat viittaavat vahvasti siihen, ettei Siremarille maksettu liiallisia korvauksia sen erityishallintomenettelyyn asettamisen jälkeiseltä ajalta ja että sen vuonna 2010 saama määrältään vähäinen liiallinen korvaus menetettiin seuraavina vuosina.

| (477) | Kun otetaan huomioon nämä tekijät, Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisen hyvin erityiset olosuhteet sekä Italian viranomaisten toimittamat tiedot, komissio toteaa, että sen havaitsema vuotta 2010 koskeva määrältään vähäinen liiallinen korvaus käytettiin seuraavien vuosien tappioiden kattamiseen. Näin ollen komissio toteaa, ettei Siremarille maksettu liiallisia korvauksia 1 päivän tammikuuta 2010 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 väliselle ajalle kokonaisuutena arvioituna. Koska komissio ilmaisi vuoden 2011 päätöksessä epäilyjä mahdollisista Siremarille maksetuista liiallisista korvauksista vain kyseisen ajanjakson osalta, komissio katsoo, että sen tätä asiaa koskevat epäilyt ovat poistuneet. |
| --- | --- |

(477)

Kun otetaan huomioon nämä tekijät, Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisen hyvin erityiset olosuhteet sekä Italian viranomaisten toimittamat tiedot, komissio toteaa, että sen havaitsema vuotta 2010 koskeva määrältään vähäinen liiallinen korvaus käytettiin seuraavien vuosien tappioiden kattamiseen. Näin ollen komissio toteaa, ettei Siremarille maksettu liiallisia korvauksia 1 päivän tammikuuta 2010 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 väliselle ajalle kokonaisuutena arvioituna. Koska komissio ilmaisi vuoden 2011 päätöksessä epäilyjä mahdollisista Siremarille maksetuista liiallisista korvauksista vain kyseisen ajanjakson osalta, komissio katsoo, että sen tätä asiaa koskevat epäilyt ovat poistuneet.

| (478) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 49 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävä korvaus johda siihen, että yritykset saavat liiallisia korvauksia (sellaisina kuin ne on määritelty kyseisten puitteiden 47 kohdassa). Jäsenvaltioiden on esitettävä tästä todisteet komission pyynnöstä. Lisäksi niiden on tehtävä säännöllisiä tarkastuksia tai huolehdittava siitä, että tarkastuksia tehdään toimeksiannon keston päätyttyä ja joka tapauksessa enintään kolmen vuoden välein. Komissio toteaa tässä yhteydessä, että Italian viranomaiset ovat toimittaneet tarvittavat todisteet (ks. johdanto-osan 469 ja 470 kappale). Siremar on toimittanut vuosina 2009 ja 2010 reittikohtaisen kirjanpidon valvovalle ministeriölle, joka on näin voinut tarkistaa korvauksen määrän. Syyskuun 17 päivästä 2010 eteenpäin Italian valtion nimittämän erityishallintojohtajan läsnäolo auttoi osaltaan estämään liiallisia korvauksia. Erityishallintojohtajan toimintaan sovelletaan kansallisen lainsäädännön tarkkoja sääntöjä sekä siviili- ja rikosoikeudellista vastuuta. Lisäksi komissio muistuttaa, että korvaus maksetaan erissä, että korvauksen loppumaksu lasketaan kyseisen vuoden toteutuneiden kustannusten ja tulojen perusteella ja että ministeriöiden välisen komitean päätöksestä kaikki 25 päivän marraskuuta 2010 jälkeen maksetut liialliset korvaukset vähennetään tulevista tukien ennakkomaksuista (ks. johdanto-osan 43 kappale). Tätä taustaa vasten komissio toteaa, että vaikka Siremarille maksettiin liiallisia korvauksia vuonna 2010, liialliset korvaukset kuitenkin kulutettiin seuraavina vuosina, koska erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar tuotti tappiota (ks. johdanto-osan 476 kappale). Näin ollen liiallisia korvauksia ei myönnetty 1 päivän tammikuuta 2010 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 väliselle ajalle kokonaisuutena arvioituna. Tätä taustaa vasten komissio katsoo, että edellä kuvattuja toimenpiteitä voidaan pitää riittävinä liiallisen korvauksen välttämiseksi ja havaitsemiseksi, kun otetaan huomioon erityishallinnon toteuttaman yksityistämisen hyvin erityiset olosuhteet, joissa varmistettiin julkisten palvelujen jatkuvuus. |
| --- | --- |

(478)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 49 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävä korvaus johda siihen, että yritykset saavat liiallisia korvauksia (sellaisina kuin ne on määritelty kyseisten puitteiden 47 kohdassa). Jäsenvaltioiden on esitettävä tästä todisteet komission pyynnöstä. Lisäksi niiden on tehtävä säännöllisiä tarkastuksia tai huolehdittava siitä, että tarkastuksia tehdään toimeksiannon keston päätyttyä ja joka tapauksessa enintään kolmen vuoden välein. Komissio toteaa tässä yhteydessä, että Italian viranomaiset ovat toimittaneet tarvittavat todisteet (ks. johdanto-osan 469 ja 470 kappale). Siremar on toimittanut vuosina 2009 ja 2010 reittikohtaisen kirjanpidon valvovalle ministeriölle, joka on näin voinut tarkistaa korvauksen määrän. Syyskuun 17 päivästä 2010 eteenpäin Italian valtion nimittämän erityishallintojohtajan läsnäolo auttoi osaltaan estämään liiallisia korvauksia. Erityishallintojohtajan toimintaan sovelletaan kansallisen lainsäädännön tarkkoja sääntöjä sekä siviili- ja rikosoikeudellista vastuuta. Lisäksi komissio muistuttaa, että korvaus maksetaan erissä, että korvauksen loppumaksu lasketaan kyseisen vuoden toteutuneiden kustannusten ja tulojen perusteella ja että ministeriöiden välisen komitean päätöksestä kaikki 25 päivän marraskuuta 2010 jälkeen maksetut liialliset korvaukset vähennetään tulevista tukien ennakkomaksuista (ks. johdanto-osan 43 kappale). Tätä taustaa vasten komissio toteaa, että vaikka Siremarille maksettiin liiallisia korvauksia vuonna 2010, liialliset korvaukset kuitenkin kulutettiin seuraavina vuosina, koska erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar tuotti tappiota (ks. johdanto-osan 476 kappale). Näin ollen liiallisia korvauksia ei myönnetty 1 päivän tammikuuta 2010 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 väliselle ajalle kokonaisuutena arvioituna. Tätä taustaa vasten komissio katsoo, että edellä kuvattuja toimenpiteitä voidaan pitää riittävinä liiallisen korvauksen välttämiseksi ja havaitsemiseksi, kun otetaan huomioon erityishallinnon toteuttaman yksityistämisen hyvin erityiset olosuhteet, joissa varmistettiin julkisten palvelujen jatkuvuus.

| (479) | Edellä kuvailtujen seikkojen perusteella (ks. johdanto-osan 472–478 kappale) komissio toteaa, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 2.8 jakson (Korvauksen määrä) sovellettavat vaatimukset on täytetty. |
| --- | --- |

(479)

Edellä kuvailtujen seikkojen perusteella (ks. johdanto-osan 472–478 kappale) komissio toteaa, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 2.8 jakson (Korvauksen määrä) sovellettavat vaatimukset on täytetty.

8.3.1.7   Kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus

Kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus

| (480) | Asetuksen 135/2009 19 b §:n 21 momentissa säädetään selvästi, että kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus on tarpeen alueellisen jatkuvuuden takaamiseksi saarten kanssa ja ottaen huomioon entisen Tirrenia-konsernin yrityksille, myös Siremarille, asetetut julkisen palvelun velvoitteet. Jos nimittäin julkisen palvelun velvoitteita hoitaville yrityksille ei olisi myönnetty kiinnityspaikkaa koskevaa etuoikeutta, ne saattaisivat (joskus) joutua odottamaan laituriinkiinnittymisvuoroaan ja olisivat tämän takia myöhässä, mikä hankaloittaisi luotettavien ja kätevien yhteyksien varmistamista kansalaisille. Siremarin tapauksessa säännöllinen aikataulu on välttämätön, jotta voidaan täyttää pienten saarten väestön liikkuvuustarpeet ja edistää saarten taloudellista kehitystä. Koska alkuperäisessä sopimuksessa asetetaan Siremarille erityisiä aikatauluvelvoitteita, kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus auttoi myös varmistamaan, että satamat jakoivat laituripaikat sekä lähtö- ja saapumisajat siten, että Siremar kykeni täyttämään julkisen palvelun velvoitteensa. |
| --- | --- |

(480)

Asetuksen 135/2009 19 b §:n 21 momentissa säädetään selvästi, että kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus on tarpeen alueellisen jatkuvuuden takaamiseksi saarten kanssa ja ottaen huomioon entisen Tirrenia-konsernin yrityksille, myös Siremarille, asetetut julkisen palvelun velvoitteet. Jos nimittäin julkisen palvelun velvoitteita hoitaville yrityksille ei olisi myönnetty kiinnityspaikkaa koskevaa etuoikeutta, ne saattaisivat (joskus) joutua odottamaan laituriinkiinnittymisvuoroaan ja olisivat tämän takia myöhässä, mikä hankaloittaisi luotettavien ja kätevien yhteyksien varmistamista kansalaisille. Siremarin tapauksessa säännöllinen aikataulu on välttämätön, jotta voidaan täyttää pienten saarten väestön liikkuvuustarpeet ja edistää saarten taloudellista kehitystä. Koska alkuperäisessä sopimuksessa asetetaan Siremarille erityisiä aikatauluvelvoitteita, kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus auttoi myös varmistamaan, että satamat jakoivat laituripaikat sekä lähtö- ja saapumisajat siten, että Siremar kykeni täyttämään julkisen palvelun velvoitteensa.

| (481) | Tätä taustaa vasten komissio katsoo, että kyseisellä toimenpiteellä on varmistettu, että Siremar kykenee täyttämään julkisen palvelun velvoitteensa, joissa on kyse varsinaisista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista (ks. johdanto-osan 456 kappale). Lisäksi Italian viranomaiset ovat vahvistaneet, että kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus myönnetään vain julkisen palvelun järjestelmän puitteissa liikennöitäessä ja että Siremar ei harjoittanut sopimuksen jatkokaudella mitään palveluja, jotka eivät kuuluneet sen julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamiseen. Komissio on jo arvioinut yksityiskohtaisesti yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen ja Siremarille niiden toteuttamisesta maksettavan korvauksen soveltuvuutta sisämarkkinoille alkuperäisen sopimuksen jatkokaudella (ks. johdanto-osan 444–479 kappale). Näin ollen on komission mukaan riittävää, että se kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden sisämarkkinoille soveltuvuutta arvioidessaan määrittää, voiko kyseinen toimenpide johtaa liiallisiin korvauksiin. |
| --- | --- |

(481)

Tätä taustaa vasten komissio katsoo, että kyseisellä toimenpiteellä on varmistettu, että Siremar kykenee täyttämään julkisen palvelun velvoitteensa, joissa on kyse varsinaisista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista (ks. johdanto-osan 456 kappale). Lisäksi Italian viranomaiset ovat vahvistaneet, että kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus myönnetään vain julkisen palvelun järjestelmän puitteissa liikennöitäessä ja että Siremar ei harjoittanut sopimuksen jatkokaudella mitään palveluja, jotka eivät kuuluneet sen julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamiseen. Komissio on jo arvioinut yksityiskohtaisesti yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen ja Siremarille niiden toteuttamisesta maksettavan korvauksen soveltuvuutta sisämarkkinoille alkuperäisen sopimuksen jatkokaudella (ks. johdanto-osan 444–479 kappale). Näin ollen on komission mukaan riittävää, että se kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden sisämarkkinoille soveltuvuutta arvioidessaan määrittää, voiko kyseinen toimenpide johtaa liiallisiin korvauksiin.

| (482) | Italia väittää, että kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta johtuvan mahdollisen rahallisen edun määrää ei voida arvioida (ks. johdanto-osan 227 kappale). Joka tapauksessa komissio katsoo, että mikäli kyseinen toimenpide vähentäisi julkisen palvelun tuottajan toimintakustannuksia tai lisäisi sen tuloja, tällaiset vaikutukset näkyisivät toimijan sisäisessä laskennassa. Näin ollen edellä kuvatut liiallisen korvauksen tarkastukset, joita Siremarin osalta on tehty (ks. 8.3.1.6 jakso), soveltuvat myös kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta mahdollisesti johtuvien liiallisten korvausten havaitsemiseen. |
| --- | --- |

(482)

Italia väittää, että kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta johtuvan mahdollisen rahallisen edun määrää ei voida arvioida (ks. johdanto-osan 227 kappale). Joka tapauksessa komissio katsoo, että mikäli kyseinen toimenpide vähentäisi julkisen palvelun tuottajan toimintakustannuksia tai lisäisi sen tuloja, tällaiset vaikutukset näkyisivät toimijan sisäisessä laskennassa. Näin ollen edellä kuvatut liiallisen korvauksen tarkastukset, joita Siremarin osalta on tehty (ks. 8.3.1.6 jakso), soveltuvat myös kiinnityspaikkaa koskevasta etuoikeudesta mahdollisesti johtuvien liiallisten korvausten havaitsemiseen.

| (483) | Näin ollen komissio toteaa, että kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus, joka on erottamattomasti yhteydessä Siremarin toteuttamiin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin, soveltuu sisämarkkinoille sekä SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden perusteella. |
| --- | --- |

(483)

Näin ollen komissio toteaa, että kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus, joka on erottamattomasti yhteydessä Siremarin toteuttamiin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin, soveltuu sisämarkkinoille sekä SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden perusteella.

8.3.1.8   Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen noudattaminen

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen noudattaminen

| (484) | Kuten johdanto-osan 440 kappaleessa selitetään, keskimääräinen vuosittainen matkustajamäärä kahtena yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toimeksiantamista edeltäneenä tilikautena oli enintään 300 000 matkustajaa seuraavilla yhdistetyillä reiteillä:






  — | Trapani–Pantelleria (yhdistelmäreitti D4) |
| --- | --- | --- |

(484)

Kuten johdanto-osan 440 kappaleessa selitetään, keskimääräinen vuosittainen matkustajamäärä kahtena yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toimeksiantamista edeltäneenä tilikautena oli enintään 300 000 matkustajaa seuraavilla yhdistetyillä reiteillä:

—

Trapani–Pantelleria (yhdistelmäreitti D4)

| — | Porto Empedocle – Pelagian saaret (yhdistelmäreitti D5) |
| --- | --- |

—

Porto Empedocle – Pelagian saaret (yhdistelmäreitti D5)

| — | Palermo–Ustica (yhdistelmäreitti D1 ja vain matkustajaliikenteen reitti ALD/1). |
| --- | --- |

—

Palermo–Ustica (yhdistelmäreitti D1 ja vain matkustajaliikenteen reitti ALD/1).

| (485) | Näin ollen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan vaatimus täyttyy reittien D1, D4, D5 ja ALD/1 osalta. Lisäksi komissio katsoo, että myös yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 2 artiklan 2 kohdan, jossa edellytetään meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen noudattamista, vaatimus täyttyy (176). Tällä perusteella komissio toteaa, että näitä neljää reittiä voidaan arvioida yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen perusteella. |
| --- | --- |

(485)

Näin ollen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan vaatimus täyttyy reittien D1, D4, D5 ja ALD/1 osalta. Lisäksi komissio katsoo, että myös yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 2 artiklan 2 kohdan, jossa edellytetään meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen noudattamista, vaatimus täyttyy (176). Tällä perusteella komissio toteaa, että näitä neljää reittiä voidaan arvioida yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen perusteella.

176

| (486) | Komissio on jo katsonut edellä (ks. 8.3.1.3 jakso), että alkuperäisen sopimuksen jatkokaudella toimeksiantoasiakirjoissa määriteltiin selkeästi julkisen palvelun velvoitteet, niiden kesto, asiaankuuluva yritys ja alue, korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit sekä järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja takaisin maksamiseksi. Näin ollen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 4 artiklaa (Toimeksi antaminen) on noudatettu reittien D1, D4, D5 ja ALD/1 osalta. |
| --- | --- |

(486)

Komissio on jo katsonut edellä (ks. 8.3.1.3 jakso), että alkuperäisen sopimuksen jatkokaudella toimeksiantoasiakirjoissa määriteltiin selkeästi julkisen palvelun velvoitteet, niiden kesto, asiaankuuluva yritys ja alue, korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit sekä järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja takaisin maksamiseksi. Näin ollen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 4 artiklaa (Toimeksi antaminen) on noudatettu reittien D1, D4, D5 ja ALD/1 osalta.

| (487) | Lisäksi komissio on jo todennut (ks. 8.3.1.6 jakso), että i) Siremar ei saanut liiallista korvausta alkuperäisen sopimuksen jatkokaudella kokonaisuutena arvioituna ja että ii) Italian viranomaiset ovat tehneet säännöllisiä tarkastuksia sen välttämiseksi, että Siremar saisi liiallisia korvauksia. Tällä perusteella komissio katsoo, että reittien D1, D4, D5 ja ALD/1 osalta on noudatettu myös yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 5 artiklaa (Korvaukset) ja 6 artiklaa (Liiallisten korvausten valvonta). |
| --- | --- |

(487)

Lisäksi komissio on jo todennut (ks. 8.3.1.6 jakso), että i) Siremar ei saanut liiallista korvausta alkuperäisen sopimuksen jatkokaudella kokonaisuutena arvioituna ja että ii) Italian viranomaiset ovat tehneet säännöllisiä tarkastuksia sen välttämiseksi, että Siremar saisi liiallisia korvauksia. Tällä perusteella komissio katsoo, että reittien D1, D4, D5 ja ALD/1 osalta on noudatettu myös yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen 5 artiklaa (Korvaukset) ja 6 artiklaa (Liiallisten korvausten valvonta).

| (488) | Kun otetaan huomioon yhteys julkisen palvelun toteuttamiseen ja edellä esitetty arviointi (ks. 8.3.1.7 jakso), myös reittien D1, D4, D5 ja ALD/1 liikennöintiä varten myönnetty kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus täyttää yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen edellytykset. |
| --- | --- |

(488)

Kun otetaan huomioon yhteys julkisen palvelun toteuttamiseen ja edellä esitetty arviointi (ks. 8.3.1.7 jakso), myös reittien D1, D4, D5 ja ALD/1 liikennöintiä varten myönnetty kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus täyttää yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen edellytykset.

8.3.1.9   Päätelmät

Päätelmät

| (489) | Johdanto-osan 436–483 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella komissio toteaa, että Siremarille meriliikenteen palvelujen toteuttamisesta alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella 1 päivän tammikuuta 2009 ja 1 päivän elokuuta 2012 välisellä ajanjaksolla myönnetty korvaus ja siihen erottamattomasti liittyvä kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus täyttävät yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden sovellettavat edellytykset ja soveltuvat siten sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(489)

Johdanto-osan 436–483 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella komissio toteaa, että Siremarille meriliikenteen palvelujen toteuttamisesta alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella 1 päivän tammikuuta 2009 ja 1 päivän elokuuta 2012 välisellä ajanjaksolla myönnetty korvaus ja siihen erottamattomasti liittyvä kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus täyttävät yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden sovellettavat edellytykset ja soveltuvat siten sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan nojalla.

| (490) | Lisäksi komissio toteaa johdanto-osan 484–488 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Siremarille myönnetty korvaus sekä kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus reittien D1, ALD/1, D4 ja D5 liikennöintiä varten soveltuvat sisämarkkinoille ja ovat vapautettuja ilmoitusvelvollisuudesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen nojalla. |
| --- | --- |

(490)

Lisäksi komissio toteaa johdanto-osan 484–488 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Siremarille myönnetty korvaus sekä kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus reittien D1, ALD/1, D4 ja D5 liikennöintiä varten soveltuvat sisämarkkinoille ja ovat vapautettuja ilmoitusvelvollisuudesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen nojalla.

8.3.2   Siremarille myönnetyn pelastamistuen sääntöjenvastainen jatkaminen

Siremarille myönnetyn pelastamistuen sääntöjenvastainen jatkaminen

| (491) | Vuoden 2010 päätöksen perusteella Siremarille myönnetty pelastamistuki oli soveltuvaa sisämarkkinoille siltä osin kuin se rajoittui 28 päivänä elokuuta 2011 päättyneeseen kuuden kuukauden jaksoon. Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan Italian oli kuitenkin toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa joko i) todiste siitä, että laina oli maksettu kokonaan takaisin ja/tai takaus oli päättynyt, tai ii) rakenneuudistussuunnitelma (tai selvitystilasuunnitelma). |
| --- | --- |

(491)

Vuoden 2010 päätöksen perusteella Siremarille myönnetty pelastamistuki oli soveltuvaa sisämarkkinoille siltä osin kuin se rajoittui 28 päivänä elokuuta 2011 päättyneeseen kuuden kuukauden jaksoon. Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaan Italian oli kuitenkin toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa joko i) todiste siitä, että laina oli maksettu kokonaan takaisin ja/tai takaus oli päättynyt, tai ii) rakenneuudistussuunnitelma (tai selvitystilasuunnitelma).

| (492) | Takauksen käyttöönottoa koskeva vaatimus esitettiin 11 päivänä heinäkuuta 2011, ja Siremar maksoi koko summan takaisin valtiolle vasta 18 päivänä syyskuuta 2012 (ks. johdanto-osan 65 kappale). Siten Italia ei voinut toimittaa todistetta siitä, että laina olisi maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai takaus olisi loppunut 28 päivänä elokuuta 2011 päättyneen kuuden kuukauden ajanjakson kuluessa. |
| --- | --- |

(492)

Takauksen käyttöönottoa koskeva vaatimus esitettiin 11 päivänä heinäkuuta 2011, ja Siremar maksoi koko summan takaisin valtiolle vasta 18 päivänä syyskuuta 2012 (ks. johdanto-osan 65 kappale). Siten Italia ei voinut toimittaa todistetta siitä, että laina olisi maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai takaus olisi loppunut 28 päivänä elokuuta 2011 päättyneen kuuden kuukauden ajanjakson kuluessa.

| (493) | Italian muodollisen tutkintamenettelyn aikana toimittamien tietojen mukaan (ks. 4.2 jakso) Siremarin selvitystilasuunnitelma olisi ollut saatavilla erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin verkkosivustolla jo ennen kuin vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistettu kuuden kuukauden määräaika päättyi. Lisäksi Italia väittää, että se piti komission jatkuvasti ajan tasalla Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisprosessin etenemisestä. |
| --- | --- |

(493)

Italian muodollisen tutkintamenettelyn aikana toimittamien tietojen mukaan (ks. 4.2 jakso) Siremarin selvitystilasuunnitelma olisi ollut saatavilla erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin verkkosivustolla jo ennen kuin vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistettu kuuden kuukauden määräaika päättyi. Lisäksi Italia väittää, että se piti komission jatkuvasti ajan tasalla Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisprosessin etenemisestä.

| (494) | Komission asiakirja-aineistosta löytyvät tiedot vahvistavat, että Italian viranomaiset todella toimittivat komissiolle päivitettyä tietoa Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisestä. Lisäksi Italia vahvisti, että Siremarilla oli aikomus maksaa pelastamistuki takaisin ennen kuuden kuukauden määräajan päättämistä yksityistämisestä saaduilla tuotoilla. Italian viranomaiset eivät kuitenkaan toimittaneet komissiolle muodollisesti rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelmaa. Komissio ei ollut tuolloin tietoinen, että selvitystilasuunnitelma oli julkaistu erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin verkkosivustolla. Se, että komissiolle tiedotettiin Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisprosessista, ei myöskään voi korvata selvitystilasuunnitelman muodollista toimittamista. Tarkemmin sanottuna komissiolle on annettava mahdollisuus arvioida, täyttääkö selvitystilasuunnitelma vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen edellytykset, ja tätä varten Italian olisi pitänyt toimittaa sille kyseinen suunnitelma. |
| --- | --- |

(494)

Komission asiakirja-aineistosta löytyvät tiedot vahvistavat, että Italian viranomaiset todella toimittivat komissiolle päivitettyä tietoa Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisestä. Lisäksi Italia vahvisti, että Siremarilla oli aikomus maksaa pelastamistuki takaisin ennen kuuden kuukauden määräajan päättämistä yksityistämisestä saaduilla tuotoilla. Italian viranomaiset eivät kuitenkaan toimittaneet komissiolle muodollisesti rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelmaa. Komissio ei ollut tuolloin tietoinen, että selvitystilasuunnitelma oli julkaistu erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin verkkosivustolla. Se, että komissiolle tiedotettiin Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisprosessista, ei myöskään voi korvata selvitystilasuunnitelman muodollista toimittamista. Tarkemmin sanottuna komissiolle on annettava mahdollisuus arvioida, täyttääkö selvitystilasuunnitelma vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen edellytykset, ja tätä varten Italian olisi pitänyt toimittaa sille kyseinen suunnitelma.

| (495) | Komissio huomauttaa lisäksi lähettäneensä 5 päivänä lokakuuta 2011 kirjeen, jossa se pyysi Italiaa vahvistamaan, että se oli täyttänyt vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa sekä vuoden 2010 päätöksessä asetetut vaatimukset. Komissio lähetti Italialle muistutuskirjeen 28 päivänä marraskuuta 2011 ja sai Italian viranomaisilta vastauksen 12 päivänä joulukuuta 2011. Näin ollen komissio ei saanut ennen viimeksi mainittua päivää (joka oli kuuden kuukauden määräajan päättymisen jälkeen) i) todistetta siitä, että laina oli maksettu kokonaan takaisin ja/tai takaus oli päättynyt, tai ii) rakenneuudistussuunnitelmaa (tai selvitystilasuunnitelmaa). |
| --- | --- |

(495)

Komissio huomauttaa lisäksi lähettäneensä 5 päivänä lokakuuta 2011 kirjeen, jossa se pyysi Italiaa vahvistamaan, että se oli täyttänyt vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa sekä vuoden 2010 päätöksessä asetetut vaatimukset. Komissio lähetti Italialle muistutuskirjeen 28 päivänä marraskuuta 2011 ja sai Italian viranomaisilta vastauksen 12 päivänä joulukuuta 2011. Näin ollen komissio ei saanut ennen viimeksi mainittua päivää (joka oli kuuden kuukauden määräajan päättymisen jälkeen) i) todistetta siitä, että laina oli maksettu kokonaan takaisin ja/tai takaus oli päättynyt, tai ii) rakenneuudistussuunnitelmaa (tai selvitystilasuunnitelmaa).

| (496) | Komission 5 päivänä lokakuuta 2011 päivättyyn kirjeeseen antamassaan vastauksessa Italia vahvisti, että Siremarin oli tarkoitus maksaa pelastamistuki takaisin ennen 28 päivää elokuuta 2011 Tirrenia-liiketoimintayksikön myynnin jälkeen, mutta kyseisen liiketoimintayksikön yksityistämisprosessi oli viivästynyt, koska sulautumiselle tarvittiin komission hyväksyntä. Koska lainan maksaminen takaisin valtiolle edellytti Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisestä saatavan tuoton käyttöä, takaisinmaksu ei ollut mahdollista määräpäivään eli 28 päivään elokuuta 2011 mennessä. Komissio huomauttaa, etteivät Italian viranomaiset viitanneet 12 päivänä joulukuuta 2011 päivätyssä kirjeessään mitenkään Siremarin selvitystilasuunnitelmaan, joka Italian viranomaisten myöhempien huomautusten mukaan olisi saatettu julkisesti saataville jo ennen 28 päivää elokuuta 2011. Sen sijaan Italia pyrki vain selvittämään, miksei takaisinmaksua voitu suorittaa ennen kuuden kuukauden määräajan päättymistä. Jos rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma olisi toimitettu komissiolle ennen 28 päivää elokuuta 2011, Italian viranomaisten ei olisi ollut tarpeen selittää asiaa tällä tavalla. Komissio pitää tätä lisätodisteena siitä, ettei Italia ole toimittanut rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelmaa vaaditun kuuden kuukauden määräajan kuluessa. |
| --- | --- |

(496)

Komission 5 päivänä lokakuuta 2011 päivättyyn kirjeeseen antamassaan vastauksessa Italia vahvisti, että Siremarin oli tarkoitus maksaa pelastamistuki takaisin ennen 28 päivää elokuuta 2011 Tirrenia-liiketoimintayksikön myynnin jälkeen, mutta kyseisen liiketoimintayksikön yksityistämisprosessi oli viivästynyt, koska sulautumiselle tarvittiin komission hyväksyntä. Koska lainan maksaminen takaisin valtiolle edellytti Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisestä saatavan tuoton käyttöä, takaisinmaksu ei ollut mahdollista määräpäivään eli 28 päivään elokuuta 2011 mennessä. Komissio huomauttaa, etteivät Italian viranomaiset viitanneet 12 päivänä joulukuuta 2011 päivätyssä kirjeessään mitenkään Siremarin selvitystilasuunnitelmaan, joka Italian viranomaisten myöhempien huomautusten mukaan olisi saatettu julkisesti saataville jo ennen 28 päivää elokuuta 2011. Sen sijaan Italia pyrki vain selvittämään, miksei takaisinmaksua voitu suorittaa ennen kuuden kuukauden määräajan päättymistä. Jos rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma olisi toimitettu komissiolle ennen 28 päivää elokuuta 2011, Italian viranomaisten ei olisi ollut tarpeen selittää asiaa tällä tavalla. Komissio pitää tätä lisätodisteena siitä, ettei Italia ole toimittanut rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelmaa vaaditun kuuden kuukauden määräajan kuluessa.

| (497) | Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen voidaan todeta, että vaikka komissio oli tietoinen yksityistämisprosessista, Italia ei ole täyttänyt vuoden 2010 päätöksessä antamaansa sitoumusta toimittaa komissiolle rakenneuudistussuunnitelma (tai selvitystilasuunnitelma) kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen hyväksymisestä. Tästä seuraa, että kyseinen pelastamistuki on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi kuuden kuukauden määräajan päättymisestä eli 28 päivästä elokuuta 2011 lukien. Komissio katsoo, ettei tätä sääntöjenvastaisesti jatkettua pelastamistukea voida pitää soveltuvana sisämarkkinoille muilla perusteilla, koska se ei täytä sen paremmin pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen asiaankuuluvia edellytyksiä kuin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden edellytyksiä (177). |
| --- | --- |

(497)

Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen voidaan todeta, että vaikka komissio oli tietoinen yksityistämisprosessista, Italia ei ole täyttänyt vuoden 2010 päätöksessä antamaansa sitoumusta toimittaa komissiolle rakenneuudistussuunnitelma (tai selvitystilasuunnitelma) kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen hyväksymisestä. Tästä seuraa, että kyseinen pelastamistuki on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi kuuden kuukauden määräajan päättymisestä eli 28 päivästä elokuuta 2011 lukien. Komissio katsoo, ettei tätä sääntöjenvastaisesti jatkettua pelastamistukea voida pitää soveltuvana sisämarkkinoille muilla perusteilla, koska se ei täytä sen paremmin pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen asiaankuuluvia edellytyksiä kuin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden edellytyksiä (177).

177

| (498) | Komissio huomauttaa, että tarkasteltavana olevassa asiassa sääntöjenvastaisesti jatkettua pelastamistukea ei myönnetty varsinaisiin ja oikein määriteltyihin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin, kuten edellytetään yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 12 kohdassa. Siremar sai korvauksen julkisen palvelun toteuttamisesta jo alkuperäisen sopimuksen (jatkamisen) perusteella, kun taas pelastamistuki ilmoitettiin ja hyväksyttiin väliaikaisena pelastamistukitoimenpiteenä, ei yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen korvauksena. Näin ollen sitä ei voida todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden perusteella. |
| --- | --- |

(498)

Komissio huomauttaa, että tarkasteltavana olevassa asiassa sääntöjenvastaisesti jatkettua pelastamistukea ei myönnetty varsinaisiin ja oikein määriteltyihin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin, kuten edellytetään yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 12 kohdassa. Siremar sai korvauksen julkisen palvelun toteuttamisesta jo alkuperäisen sopimuksen (jatkamisen) perusteella, kun taas pelastamistuki ilmoitettiin ja hyväksyttiin väliaikaisena pelastamistukitoimenpiteenä, ei yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen korvauksena. Näin ollen sitä ei voida todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden perusteella.

| (499) | Edellä esitettyä taustaa vasten komissio huomauttaa, että erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar maksoi takaisin 15 511 529,35 euroa 18 päivänä syyskuuta 2012. Maksettu summa on suurempi kuin se 15 121 838,33 euron määrä (178), joka olisi pitänyt maksaa takaisin valtiolle jo 11 päivänä heinäkuuta 2011. Koska sääntöjenvastaisesti jatkettu pelastamistuki on kuitenkin todettu soveltumattomaksi sisämarkkinoille, takaisinmaksun on sisällettävä vähintään takaisinperintäkorkosumma. Jos erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin maksama korko on riittämätön, on vielä perittävä takaisin jäljellä oleva korkosumma. |
| --- | --- |

(499)

Edellä esitettyä taustaa vasten komissio huomauttaa, että erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar maksoi takaisin 15 511 529,35 euroa 18 päivänä syyskuuta 2012. Maksettu summa on suurempi kuin se 15 121 838,33 euron määrä (178), joka olisi pitänyt maksaa takaisin valtiolle jo 11 päivänä heinäkuuta 2011. Koska sääntöjenvastaisesti jatkettu pelastamistuki on kuitenkin todettu soveltumattomaksi sisämarkkinoille, takaisinmaksun on sisällettävä vähintään takaisinperintäkorkosumma. Jos erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin maksama korko on riittämätön, on vielä perittävä takaisin jäljellä oleva korkosumma.

178

8.3.3   Yksityistämisprosessiin liittyvät verovapautukset

Yksityistämisprosessiin liittyvät verovapautukset

| (500) | Komissio on todennut edellä (ks. johdanto-osan 419–430 kappale), että vuoden 2010 lakiin perustuvat Siremarin vapautus yhteisöverosta Siremar-liiketoimintayksikön myynnistä saadun tuoton osalta sekä Siremarin ja SNS:n vapautukset välillisistä veroista siltä osin kuin on kyse saman liiketoimintayksikön luovutuksesta ovat valtiontukea Siremarille ja SNS:lle. |
| --- | --- |

(500)

Komissio on todennut edellä (ks. johdanto-osan 419–430 kappale), että vuoden 2010 lakiin perustuvat Siremarin vapautus yhteisöverosta Siremar-liiketoimintayksikön myynnistä saadun tuoton osalta sekä Siremarin ja SNS:n vapautukset välillisistä veroista siltä osin kuin on kyse saman liiketoimintayksikön luovutuksesta ovat valtiontukea Siremarille ja SNS:lle.

| (501) | Molemmissa tapauksissa tuki vastaa tämäntyyppisistä liiketoimista tavallisesti perittävän veron ja tosiasiassa maksetun veron välistä erotusta. Näin ollen tämän valtiontuen soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava SEUT 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa määrättyjen poikkeusten valossa. |
| --- | --- |

(501)

Molemmissa tapauksissa tuki vastaa tämäntyyppisistä liiketoimista tavallisesti perittävän veron ja tosiasiassa maksetun veron välistä erotusta. Näin ollen tämän valtiontuen soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava SEUT 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa määrättyjen poikkeusten valossa.

| (502) | Komissio katsoo ensinnäkin, ettei kumpaakaan kyseisistä vapautuksista voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten perusteella. |
| --- | --- |

(502)

Komissio katsoo ensinnäkin, ettei kumpaakaan kyseisistä vapautuksista voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten perusteella.

| (503) | Toiseksi komissio toteaa, että nämä Siremar-liiketoimintayksikön myyntiin sovelletut verovapautukset ovat kertaluonteisia toimenpiteitä, jotka liittyvät osana Tirrenia-konsernin laajempaa uudelleenjärjestelyä ja yksityistämistä toteutettuun varojensiirtoon. Komissio katsoo, ettei kyseinen tuki liity tällaisenaan erottamattomasti Siremarin ja myöhemmin SNS:n toteuttamiin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin eikä sitä näin ollen pitäisi arvioida samoilla soveltuvuusperusteilla. Nämä vapautukset eivät liity yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen suorittamiseen sellaisena kuin ne määritellään alkuperäisessä tai uudessa sopimuksessa (179). Tästä syystä ei ole mahdollista vedota sisämarkkinoille soveltuvuuden perusteisiin, joista määrätään SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa. |
| --- | --- |

(503)

Toiseksi komissio toteaa, että nämä Siremar-liiketoimintayksikön myyntiin sovelletut verovapautukset ovat kertaluonteisia toimenpiteitä, jotka liittyvät osana Tirrenia-konsernin laajempaa uudelleenjärjestelyä ja yksityistämistä toteutettuun varojensiirtoon. Komissio katsoo, ettei kyseinen tuki liity tällaisenaan erottamattomasti Siremarin ja myöhemmin SNS:n toteuttamiin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin eikä sitä näin ollen pitäisi arvioida samoilla soveltuvuusperusteilla. Nämä vapautukset eivät liity yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen suorittamiseen sellaisena kuin ne määritellään alkuperäisessä tai uudessa sopimuksessa (179). Tästä syystä ei ole mahdollista vedota sisämarkkinoille soveltuvuuden perusteisiin, joista määrätään SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa.

179

| (504) | Näin ollen komissio katsoo, että Siremarin ja SNS:n verovapautukset ovat toimintatukea sellaisten kustannusten alentamiseksi, jotka olisivat muutoin kuluttaneet erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja SNS:n omia varoja, eivätkä ne siksi sovellu sisämarkkinoille (180). |
| --- | --- |

(504)

Näin ollen komissio katsoo, että Siremarin ja SNS:n verovapautukset ovat toimintatukea sellaisten kustannusten alentamiseksi, jotka olisivat muutoin kuluttaneet erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja SNS:n omia varoja, eivätkä ne siksi sovellu sisämarkkinoille (180).

180

8.3.4   Päätelmä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille

Päätelmä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille

| (505) | Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio katsoo seuraavaa:






  — | Siremarille 1 päivän tammikuuta 2009 ja 1 päivän elokuuta 2012 välisenä aikana myönnetty korvaus ja kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus merireittien liikennöintiä varten soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden nojalla sekä neljän kolmeksi yhdistetyksi reitiksi ryhmitellyn reitin osalta myös yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen nojalla; |
| --- | --- | --- |

(505)

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio katsoo seuraavaa:

—

Siremarille 1 päivän tammikuuta 2009 ja 1 päivän elokuuta 2012 välisenä aikana myönnetty korvaus ja kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus merireittien liikennöintiä varten soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden nojalla sekä neljän kolmeksi yhdistetyksi reitiksi ryhmitellyn reitin osalta myös yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen nojalla;

| — | Siremarille myönnettyä pelastamistukea jatkettiin sääntöjenvastaisesti 28 päivän elokuuta 2011 ja 18 päivän syyskuuta 2012 (takaisinmaksupäivä) välisenä aikana, eikä se sovellu sisämarkkinoille; |
| --- | --- |

—

Siremarille myönnettyä pelastamistukea jatkettiin sääntöjenvastaisesti 28 päivän elokuuta 2011 ja 18 päivän syyskuuta 2012 (takaisinmaksupäivä) välisenä aikana, eikä se sovellu sisämarkkinoille;

| — | Siremarille myönnetyt vapautukset välillisistä veroista sellaisten liiketoimien ja muiden toimien osalta, jotka liittyvät Siremar-liiketoimintayksikön luovutukseen SNS:lle, sekä yhteisöverosta kyseisestä luovutuksesta saadun tuoton osalta ovat sisämarkkinoille soveltumatonta toimintatukea Siremarille; |
| --- | --- |

—

Siremarille myönnetyt vapautukset välillisistä veroista sellaisten liiketoimien ja muiden toimien osalta, jotka liittyvät Siremar-liiketoimintayksikön luovutukseen SNS:lle, sekä yhteisöverosta kyseisestä luovutuksesta saadun tuoton osalta ovat sisämarkkinoille soveltumatonta toimintatukea Siremarille;

| — | SNS:n vuoden 2010 lain nojalla Siremar-liiketoimintayksikön ostosopimuksen rekisteröinnistä maksama kiinteä maksu, jonka se maksoi kansallisen lainsäädännön nojalla tavanomaisesti perittävän maksun sijaan, on sisämarkkinoille soveltumatonta toimintatukea SNS:lle. |
| --- | --- |

—

SNS:n vuoden 2010 lain nojalla Siremar-liiketoimintayksikön ostosopimuksen rekisteröinnistä maksama kiinteä maksu, jonka se maksoi kansallisen lainsäädännön nojalla tavanomaisesti perittävän maksun sijaan, on sisämarkkinoille soveltumatonta toimintatukea SNS:lle.

8.4   Vastaus CdI:n huomautuksiin

Vastaus CdI:n huomautuksiin

| (506) | Kuten edellä on kuvattu (ks. 6 jakso), CdI on toimittanut komissiolle kolme huomautusta. Huomautukset toimitettiin sen jälkeen, kun asianomaisille kolmansille osapuolille asetettu määräaika vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksiä koskevien huomautusten esittämiseksi oli päättynyt. |
| --- | --- |

(506)

Kuten edellä on kuvattu (ks. 6 jakso), CdI on toimittanut komissiolle kolme huomautusta. Huomautukset toimitettiin sen jälkeen, kun asianomaisille kolmansille osapuolille asetettu määräaika vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksiä koskevien huomautusten esittämiseksi oli päättynyt.

| (507) | Komissio toteaa seuraavaa CdI:n huomautuksissaan esittämistä väitteistä:






  — | Komissio vahvistaa, että se on ottanut arvioinnissaan huomioon tiedot, jotka CdI toimitti 1 päivän elokuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisenä aikana liikennöimistään reiteistä. |
| --- | --- | --- |

(507)

Komissio toteaa seuraavaa CdI:n huomautuksissaan esittämistä väitteistä:

—

Komissio vahvistaa, että se on ottanut arvioinnissaan huomioon tiedot, jotka CdI toimitti 1 päivän elokuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisenä aikana liikennöimistään reiteistä.

| — | Komissio toteaa Siremar-liiketoimintayksikön myynnistä ja siitä, toteutettiinko se markkinahintaan, että tämän päätöksen hyväksymishetkellä Italian viranomaiset ja CdI ovat jo peruuttaneet sekä alkuperäisen myyntisopimuksen että uuden sopimuksen ja että uusi sopimus yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön kanssa myönnettiin lopulta SNS:lle. Kuten johdanto-osan 295 kappaleessa todetaan, olisi loogisesti mahdotonta tutkia uuden sopimuksen ja sen kanssa yhteensidotun Siremar-liiketoimintayksikön luovuttamista aluksi CdI:lle 1 päivän elokuuta 2012 ja 10 päivän huhtikuuta 2016 väliseksi ajaksi. Näin ollen komissio ei kommentoi CdI:n toimittamia tietoja Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisestä. |
| --- | --- |

—

Komissio toteaa Siremar-liiketoimintayksikön myynnistä ja siitä, toteutettiinko se markkinahintaan, että tämän päätöksen hyväksymishetkellä Italian viranomaiset ja CdI ovat jo peruuttaneet sekä alkuperäisen myyntisopimuksen että uuden sopimuksen ja että uusi sopimus yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön kanssa myönnettiin lopulta SNS:lle. Kuten johdanto-osan 295 kappaleessa todetaan, olisi loogisesti mahdotonta tutkia uuden sopimuksen ja sen kanssa yhteensidotun Siremar-liiketoimintayksikön luovuttamista aluksi CdI:lle 1 päivän elokuuta 2012 ja 10 päivän huhtikuuta 2016 väliseksi ajaksi. Näin ollen komissio ei kommentoi CdI:n toimittamia tietoja Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisestä.

| — | Useissa CdI:n kirjeissä annetaan ymmärtää, että sille uudella sopimuksella 1 päivän elokuuta 2012 ja 10 päivän huhtikuuta 2016 väliseksi ajaksi asetetut julkisen palvelun velvoitteet ovat varsinainen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu. Tämän osalta komissio on todennut johdanto-osan 351 kappaleessa, että kyseiset SNS:n tehtäväksi annetut julkisen palvelun velvoitteet vastaavat todelliseen käyttäjien tarpeeseen, niillä puututaan todelliseen markkinoiden puutteeseen ja niitä voidaan pitää vähiten haitallisena lähestymistapana. Komissio kuitenkin huomauttaa, että koska Italian ja CdI:n välinen uusi sopimus peruutettiin ja julkisen palvelun velvoitteet myönnettiin lopulta SNS:lle, edellä jo esitetyistä syistä ei ole mahdollista arvioida erikseen, muodostavatko uudella sopimuksella CdI:lle asetetut julkisen palvelun velvoitteet varsinaisen yleisen taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun. Näin ollen komissio ei kommentoi CdI:n tästä asiasta toimittamia tietoja. |
| --- | --- |

—

Useissa CdI:n kirjeissä annetaan ymmärtää, että sille uudella sopimuksella 1 päivän elokuuta 2012 ja 10 päivän huhtikuuta 2016 väliseksi ajaksi asetetut julkisen palvelun velvoitteet ovat varsinainen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu. Tämän osalta komissio on todennut johdanto-osan 351 kappaleessa, että kyseiset SNS:n tehtäväksi annetut julkisen palvelun velvoitteet vastaavat todelliseen käyttäjien tarpeeseen, niillä puututaan todelliseen markkinoiden puutteeseen ja niitä voidaan pitää vähiten haitallisena lähestymistapana. Komissio kuitenkin huomauttaa, että koska Italian ja CdI:n välinen uusi sopimus peruutettiin ja julkisen palvelun velvoitteet myönnettiin lopulta SNS:lle, edellä jo esitetyistä syistä ei ole mahdollista arvioida erikseen, muodostavatko uudella sopimuksella CdI:lle asetetut julkisen palvelun velvoitteet varsinaisen yleisen taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun. Näin ollen komissio ei kommentoi CdI:n tästä asiasta toimittamia tietoja.

| — | Komissio on todennut vastatakauksen ja pääoman korotuksen osalta johdanto-osan 408 ja 413 kappaleessa, että näitä toimenpiteitä koskevasta tutkinnasta on tullut aiheeton. Näin ollen komissio ei kommentoi CdI:n näistä toimenpiteistä toimittamia tietoja. |
| --- | --- |

—

Komissio on todennut vastatakauksen ja pääoman korotuksen osalta johdanto-osan 408 ja 413 kappaleessa, että näitä toimenpiteitä koskevasta tutkinnasta on tullut aiheeton. Näin ollen komissio ei kommentoi CdI:n näistä toimenpiteistä toimittamia tietoja.

| — | Komissio toteaa erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välisen taloudellisen jatkuvuuden puuttumisen osalta, että koska Siremar-liiketoimintayksikkö ja uusi sopimus myönnettiin lopulta SNS:lle, edellä jo esitetyistä syistä ei ole tarpeen arvioida erikseen mahdollisen taloudellisen jatkuvuuden olemassaoloa erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välillä. Komissio arvioi sitä vastoin 11 jaksossa mahdollisen taloudellisen jatkuvuuden olemassaoloa erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja SNS:n välillä (181). Komissio toteaa myös lisäperusteluna, että CdI on tällä hetkellä selvitystilassa ja epäaktiivinen. Näin ollen tutkinta, joka koskisi sille mahdollisesti myönnettyä tukea, olisi nykyisessä valtiontukiasiassa aiheeton. Tätä taustaa vasten komissio katsoo, että myös erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välisen mahdollisen taloudellisen jatkuvuuden arviointi olisi aiheeton. Näin ollen komissio ei kommentoi CdI:n toimittamia tietoja erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välisen taloudellisen jatkuvuuden puuttumisesta. |
| --- | --- |

—

Komissio toteaa erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välisen taloudellisen jatkuvuuden puuttumisen osalta, että koska Siremar-liiketoimintayksikkö ja uusi sopimus myönnettiin lopulta SNS:lle, edellä jo esitetyistä syistä ei ole tarpeen arvioida erikseen mahdollisen taloudellisen jatkuvuuden olemassaoloa erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välillä. Komissio arvioi sitä vastoin 11 jaksossa mahdollisen taloudellisen jatkuvuuden olemassaoloa erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja SNS:n välillä (181). Komissio toteaa myös lisäperusteluna, että CdI on tällä hetkellä selvitystilassa ja epäaktiivinen. Näin ollen tutkinta, joka koskisi sille mahdollisesti myönnettyä tukea, olisi nykyisessä valtiontukiasiassa aiheeton. Tätä taustaa vasten komissio katsoo, että myös erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välisen mahdollisen taloudellisen jatkuvuuden arviointi olisi aiheeton. Näin ollen komissio ei kommentoi CdI:n toimittamia tietoja erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välisen taloudellisen jatkuvuuden puuttumisesta.

181

9.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (508) | Komissio katsoo, että Italia on toteuttanut osan tarkasteltavana olevista tukitoimenpiteistä sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio on päättänyt, että Siremarille alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella myönnetty julkisen palvelun korvaus soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan nojalla. Myös kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan nojalla, koska se liittyy erottamattomasti Siremarin toteuttamiin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin. Italia oli vapautettu SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätystä ennakkoilmoitusvelvollisuudesta tarkastelluista 20 reitistä neljän reitin osalta, koska Siremarille näiden neljän reitin liikennöintiä varten myönnetty julkisen palvelun korvaus ja kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus täyttivät yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen edellytykset. |
| --- | --- |

(508)

Komissio katsoo, että Italia on toteuttanut osan tarkasteltavana olevista tukitoimenpiteistä sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio on päättänyt, että Siremarille alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella myönnetty julkisen palvelun korvaus soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan nojalla. Myös kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan nojalla, koska se liittyy erottamattomasti Siremarin toteuttamiin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin. Italia oli vapautettu SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätystä ennakkoilmoitusvelvollisuudesta tarkastelluista 20 reitistä neljän reitin osalta, koska Siremarille näiden neljän reitin liikennöintiä varten myönnetty julkisen palvelun korvaus ja kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus täyttivät yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen edellytykset.

| (509) | Siremarille myönnetty pelastamistuki, jota jatkettiin sääntöjenvastaisesti 28 päivän elokuuta 2011 ja 18 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana, ei kuitenkaan sovellu sisämarkkinoille. Siremarin ja SNS:n vapautus välillisistä veroista sellaisten liiketoimien ja toimien osalta, jotka liittyvät Siremar-liiketoimintayksikön luovutukseen, sekä Siremarin vapautus yhteisöverosta Siremar-liiketoimintayksikön myynnistä saadun tuoton osalta, ovat myös sisämarkkinoille soveltumatonta toimintatukea Siremarille ja SNS:lle. |
| --- | --- |

(509)

Siremarille myönnetty pelastamistuki, jota jatkettiin sääntöjenvastaisesti 28 päivän elokuuta 2011 ja 18 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana, ei kuitenkaan sovellu sisämarkkinoille. Siremarin ja SNS:n vapautus välillisistä veroista sellaisten liiketoimien ja toimien osalta, jotka liittyvät Siremar-liiketoimintayksikön luovutukseen, sekä Siremarin vapautus yhteisöverosta Siremar-liiketoimintayksikön myynnistä saadun tuoton osalta, ovat myös sisämarkkinoille soveltumatonta toimintatukea Siremarille ja SNS:lle.

| (510) | Tämä päätös ei koske tai rajoita mitään muita seikkoja, joita käsitellään vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksissä tai joita asianomaiset osapuolet ovat saattaneet komission tietoon kyseisillä päätöksillä aloitetun tutkinnan aikana. |
| --- | --- |

(510)

Tämä päätös ei koske tai rajoita mitään muita seikkoja, joita käsitellään vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksissä tai joita asianomaiset osapuolet ovat saattaneet komission tietoon kyseisillä päätöksillä aloitetun tutkinnan aikana.

10.   TAKAISINPERINTÄ

TAKAISINPERINTÄ

| (511) | SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissio on toimivaltainen päättämään, että asianomaisen jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä, jos se on todennut tuen soveltumattomaksi sisämarkkinoille (182). Unionin tuomioistuimet ovat myös johdonmukaisesti katsoneet, että jäsenvaltioiden velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki pyritään palauttamaan aikaisempi tilanne (183). |
| --- | --- |

(511)

SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissio on toimivaltainen päättämään, että asianomaisen jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä, jos se on todennut tuen soveltumattomaksi sisämarkkinoille (182). Unionin tuomioistuimet ovat myös johdonmukaisesti katsoneet, että jäsenvaltioiden velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki pyritään palauttamaan aikaisempi tilanne (183).

182

183

| (512) | Unionin tuomioistuin on vahvistanut tässä yhteydessä, että tämä tavoite saavutetaan, kun tuensaaja maksaa takaisin sääntöjenvastaisina tukina myönnetyt määrät ja menettää siten sisämarkkinoilla kilpailijoihin verrattuna saamansa edun, minkä seurauksena tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu (184). |
| --- | --- |

(512)

Unionin tuomioistuin on vahvistanut tässä yhteydessä, että tämä tavoite saavutetaan, kun tuensaaja maksaa takaisin sääntöjenvastaisina tukina myönnetyt määrät ja menettää siten sisämarkkinoilla kilpailijoihin verrattuna saamansa edun, minkä seurauksena tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu (184).

184

| (513) | Neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (185) 16 artiklan 1 kohdassa säädetään oikeuskäytännön mukaisesti, että ”[s]ääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”. |
| --- | --- |

(513)

Neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (185) 16 artiklan 1 kohdassa säädetään oikeuskäytännön mukaisesti, että ”[s]ääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”.

185

| (514) | Koska tarkasteltavana olevat toimenpiteet on toteutettu SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, minkä vuoksi niitä on pidettävä sääntöjenvastaisena ja sisämarkkinoille soveltumattomana tukena, ne on perittävä takaisin, jotta voidaan palauttaa tilanne, joka sisämarkkinoilla vallitsi ennen tuen myöntämistä. Takaisinperinnän on katettava ajanjakso, joka alkaa siitä hetkestä, kun tuki oli tuensaajan käytettävissä, ja päättyy tuen tosiasialliseen takaisinperintään. Takaisinperittävä määrä kerryttää korkoa tuen tosiasialliseen takaisinperintään saakka. |
| --- | --- |

(514)

Koska tarkasteltavana olevat toimenpiteet on toteutettu SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, minkä vuoksi niitä on pidettävä sääntöjenvastaisena ja sisämarkkinoille soveltumattomana tukena, ne on perittävä takaisin, jotta voidaan palauttaa tilanne, joka sisämarkkinoilla vallitsi ennen tuen myöntämistä. Takaisinperinnän on katettava ajanjakso, joka alkaa siitä hetkestä, kun tuki oli tuensaajan käytettävissä, ja päättyy tuen tosiasialliseen takaisinperintään. Takaisinperittävä määrä kerryttää korkoa tuen tosiasialliseen takaisinperintään saakka.

| (515) | Nyt käsiteltävässä asiassa tuensaaja eli erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar on jo maksukyvyttömyysmenettelyssä. Näin ollen tosiasiallinen takaisinperintä voidaan saada aikaan kirjaamalla takaisinperittävään tukeen liittyvä saatava saatavaluetteloon (186). Tällöin saatavien kirjaamista luetteloon on seurattava i) takaisinperittävän kokonaismäärän takaisinperintä tai, jos tähän ei pystytä, ii) yrityksen asettaminen konkurssiin ja sen toiminnan lopullinen lopettaminen. |
| --- | --- |

(515)

Nyt käsiteltävässä asiassa tuensaaja eli erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar on jo maksukyvyttömyysmenettelyssä. Näin ollen tosiasiallinen takaisinperintä voidaan saada aikaan kirjaamalla takaisinperittävään tukeen liittyvä saatava saatavaluetteloon (186). Tällöin saatavien kirjaamista luetteloon on seurattava i) takaisinperittävän kokonaismäärän takaisinperintä tai, jos tähän ei pystytä, ii) yrityksen asettaminen konkurssiin ja sen toiminnan lopullinen lopettaminen.

186

| (516) | Johdanto-osan 505 kappaleessa mainittu erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille ja SNS:lle myönnetty valtiontuki, joka on sisämarkkinoille soveltumatonta, on palautettava Italialle siltä osin kuin se on maksettu. Takaisin on perittävä seuraavat tuet:






  a) | Pelastamistuen pääoma 15 121 838,33 euroa sekä takaisinperintäkorot, jotka kertyvät kahden lainaerän maksupäivistä lukien ja siitä päivästä lukien, jona BIIS esitti valtiontakauksen käyttöönottoa koskevan vaatimuksensa (eli 12 000 000 euron suuruisen ensimmäisen lainaerän osalta 28 päivästä helmikuuta 2011 alkaen, 3 000 000 euron suuruisen toisen lainaerän osalta 23 päivästä maaliskuuta 2011 alkaen ja 121 838,33 euron suuruisen määrän osalta 11 päivästä heinäkuuta 2011 alkaen), siihen saakka, kun takaisinperintä on saatettu loppuun. Komissio panee merkille, että erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar on jo maksanut takaisin tuen pääoman ja osan takaisinperintäkorosta. |
| --- | --- | --- |

(516)

Johdanto-osan 505 kappaleessa mainittu erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille ja SNS:lle myönnetty valtiontuki, joka on sisämarkkinoille soveltumatonta, on palautettava Italialle siltä osin kuin se on maksettu. Takaisin on perittävä seuraavat tuet:

a)

Pelastamistuen pääoma 15 121 838,33 euroa sekä takaisinperintäkorot, jotka kertyvät kahden lainaerän maksupäivistä lukien ja siitä päivästä lukien, jona BIIS esitti valtiontakauksen käyttöönottoa koskevan vaatimuksensa (eli 12 000 000 euron suuruisen ensimmäisen lainaerän osalta 28 päivästä helmikuuta 2011 alkaen, 3 000 000 euron suuruisen toisen lainaerän osalta 23 päivästä maaliskuuta 2011 alkaen ja 121 838,33 euron suuruisen määrän osalta 11 päivästä heinäkuuta 2011 alkaen), siihen saakka, kun takaisinperintä on saatettu loppuun. Komissio panee merkille, että erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar on jo maksanut takaisin tuen pääoman ja osan takaisinperintäkorosta.

| b) | Siltä osin kuin myyjän (erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar) on maksettava välilliset verot liiketoimista ja muista toimista, jotka liittyvät Siremar-liiketoimintayksikön luovutukseen, tuen pääoma vastaa niiden verojen määrää, jotka tavallisesti peritään tämän tyyppisistä liiketoimista. Italian on myös laskettava SNS:n vuoden 2010 lain nojalla Siremar-liiketoimintayksikön ostosopimuksen rekisteröinnistä maksaman kiinteän maksun ja kansallisen lainsäädännön nojalla tavanomaisesti perittävän maksun välinen erotus. [...] Italian on myös toimitettava luettelo kaikista asiakirjoista, joita verovapautus tosiallisesti koski, ja laskettava Siremarilta ja SNS:ltä tavallisesti perittävien verojen ja tosiasiallisesti maksettujen verojen välinen erotus. Näihin määriin on lisättävä takaisinperintäkorko, jota kertyy verovapautuksen kohteena olleiden virallisten asiakirjojen antopäivästä tai -päivistä lukien siihen saakka, kun takaisinperintä on saatettu loppuun. |
| --- | --- |

b)

Siltä osin kuin myyjän (erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar) on maksettava välilliset verot liiketoimista ja muista toimista, jotka liittyvät Siremar-liiketoimintayksikön luovutukseen, tuen pääoma vastaa niiden verojen määrää, jotka tavallisesti peritään tämän tyyppisistä liiketoimista. Italian on myös laskettava SNS:n vuoden 2010 lain nojalla Siremar-liiketoimintayksikön ostosopimuksen rekisteröinnistä maksaman kiinteän maksun ja kansallisen lainsäädännön nojalla tavanomaisesti perittävän maksun välinen erotus. [...] Italian on myös toimitettava luettelo kaikista asiakirjoista, joita verovapautus tosiallisesti koski, ja laskettava Siremarilta ja SNS:ltä tavallisesti perittävien verojen ja tosiasiallisesti maksettujen verojen välinen erotus. Näihin määriin on lisättävä takaisinperintäkorko, jota kertyy verovapautuksen kohteena olleiden virallisten asiakirjojen antopäivästä tai -päivistä lukien siihen saakka, kun takaisinperintä on saatettu loppuun.

| (517) | Italia ei myöskään saa myöntää vapautusta yhteisöverosta, joka erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin on maksettava Siremar-liiketoimintayksikön myynnistä saadusta tuotosta. |
| --- | --- |

(517)

Italia ei myöskään saa myöntää vapautusta yhteisöverosta, joka erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin on maksettava Siremar-liiketoimintayksikön myynnistä saadusta tuotosta.

11.   TALOUDELLINEN JATKUVUUS

TALOUDELLINEN JATKUVUUS

| (518) | Kun kyseessä on sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea saaneen tuensaajan myynti tai luovutus, takaisinmaksuvelvollisuus voidaan laajentaa koskemaan muita yrityksiä, joille tuensaajan osakkeita tai liiketoimintaa on luovutettu (187). Jos on kyse osakekaupasta ja kohteena on tuensaaja, joka on edelleen olemassa, joka toimii aktiivisesti markkinoilla ja joka on vain vaihtanut omistajia, tuen takaisinmaksua koskeva velvollisuus säilyy tuensaajalla. Jos taas on kyse omaisuuskaupasta, jossa toinen yritys jatkaa liiketoimintaa ostamalla osittain tai kokonaan alkuperäisen tuensaajan varat, tätä toista yritystä on pidettävä valtiontuen saajana edellyttäen, että luovutus siirto tai myynti on rakenteeltaan sellainen, että sen perusteella voidaan päätellä kyseisten kahden yrityksen välillä olevan taloudellinen jatkuvuus. |
| --- | --- |

(518)

Kun kyseessä on sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea saaneen tuensaajan myynti tai luovutus, takaisinmaksuvelvollisuus voidaan laajentaa koskemaan muita yrityksiä, joille tuensaajan osakkeita tai liiketoimintaa on luovutettu (187). Jos on kyse osakekaupasta ja kohteena on tuensaaja, joka on edelleen olemassa, joka toimii aktiivisesti markkinoilla ja joka on vain vaihtanut omistajia, tuen takaisinmaksua koskeva velvollisuus säilyy tuensaajalla. Jos taas on kyse omaisuuskaupasta, jossa toinen yritys jatkaa liiketoimintaa ostamalla osittain tai kokonaan alkuperäisen tuensaajan varat, tätä toista yritystä on pidettävä valtiontuen saajana edellyttäen, että luovutus siirto tai myynti on rakenteeltaan sellainen, että sen perusteella voidaan päätellä kyseisten kahden yrityksen välillä olevan taloudellinen jatkuvuus.

187

| (519) | Jos sen sijaan voidaan osoittaa, että varojen osittaisesta tai täysimääräisestä luovutuksesta huolimatta sääntöjenvastaisesta tuesta hyötyy edelleen sen alkuperäinen saaja ja että ostajayritys harjoittaa huomattavan erilaista toimintaa, takaisinmaksuvelvollisuus säilyy tuen alkuperäisellä saajalla. Oikeuskäytännön mukaan taloudellisen jatkuvuuden arvioinnissa voidaan ottaa huomioon seuraavat tekijät: luovutuksen kohde (varat ja velat, henkilöstön jatkuvuus, yhteensidotut varat), luovutushinta, ostajayrityksen ja alkuperäisen yrityksen osakkaiden tai omistajien henkilöllisyys, luovutuksen toteuttamisajankohta (sijoittuuko se tutkinnan, menettelyn aloittamisen tai lopullisen päätöksen jälkeen) taikka toimenpiteen taloudelliset perusteet (188). |
| --- | --- |

(519)

Jos sen sijaan voidaan osoittaa, että varojen osittaisesta tai täysimääräisestä luovutuksesta huolimatta sääntöjenvastaisesta tuesta hyötyy edelleen sen alkuperäinen saaja ja että ostajayritys harjoittaa huomattavan erilaista toimintaa, takaisinmaksuvelvollisuus säilyy tuen alkuperäisellä saajalla. Oikeuskäytännön mukaan taloudellisen jatkuvuuden arvioinnissa voidaan ottaa huomioon seuraavat tekijät: luovutuksen kohde (varat ja velat, henkilöstön jatkuvuus, yhteensidotut varat), luovutushinta, ostajayrityksen ja alkuperäisen yrityksen osakkaiden tai omistajien henkilöllisyys, luovutuksen toteuttamisajankohta (sijoittuuko se tutkinnan, menettelyn aloittamisen tai lopullisen päätöksen jälkeen) taikka toimenpiteen taloudelliset perusteet (188).

188

| (520) | Saman oikeuskäytännön mukaan edellä mainitut tekijät voidaan ottaa huomioon eri tavoin käsiteltävän asian erityispiirteistä riippuen. Tästä seuraa, ettei komissiolla ole velvollisuutta ottaa huomioon kaikkia edellä mainittuja seikkoja, minkä osoittavat ilmaisu ”voidaan ottaa huomioon” (189) sekä se tosiseikka, että kyseisten tekijöiden välillä ei ole hierarkiaa. Tarkasteltavana olevassa asiassa komissio esimerkiksi katsoo, että taloudellisen jatkuvuuden arvioinnissa olisi otettava huomioon erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja SNS:n välisen liiketoimen erityisluonne, sillä kyse oli julkisen yrityksen yksityistämisestä tarjouskilpailumenettelyssä, jonka kohteena oli 12-vuotinen palveluhankintasopimus liitettynä yhteen kyseisessä sopimuksessa määriteltyjen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toteuttamisessa tarvittavien omaisuuserien kanssa. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar on ollut tähän päivään asti olemassa erillisenä yksikkönä, joka ei kuitenkaan harjoita liiketoimintaa ja joka on edelleen konkurssimenettelyssä, jonka ensisijaisena tarkoituksena on kattaa velkojien saatavat ja saattaa likvidaatio päätökseen. |
| --- | --- |

(520)

Saman oikeuskäytännön mukaan edellä mainitut tekijät voidaan ottaa huomioon eri tavoin käsiteltävän asian erityispiirteistä riippuen. Tästä seuraa, ettei komissiolla ole velvollisuutta ottaa huomioon kaikkia edellä mainittuja seikkoja, minkä osoittavat ilmaisu ”voidaan ottaa huomioon” (189) sekä se tosiseikka, että kyseisten tekijöiden välillä ei ole hierarkiaa. Tarkasteltavana olevassa asiassa komissio esimerkiksi katsoo, että taloudellisen jatkuvuuden arvioinnissa olisi otettava huomioon erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja SNS:n välisen liiketoimen erityisluonne, sillä kyse oli julkisen yrityksen yksityistämisestä tarjouskilpailumenettelyssä, jonka kohteena oli 12-vuotinen palveluhankintasopimus liitettynä yhteen kyseisessä sopimuksessa määriteltyjen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toteuttamisessa tarvittavien omaisuuserien kanssa. Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar on ollut tähän päivään asti olemassa erillisenä yksikkönä, joka ei kuitenkaan harjoita liiketoimintaa ja joka on edelleen konkurssimenettelyssä, jonka ensisijaisena tarkoituksena on kattaa velkojien saatavat ja saattaa likvidaatio päätökseen.

189

| (521) | Komissio sovelsi edellä mainittuja indikaattoreita käsiteltävän tapauksen erityisolosuhteisiin määrittääkseen, oliko erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja SNS:n välillä taloudellinen jatkuvuus ja olisiko jälkimmäisen siten myös katsottava olevan vastuussa ensin mainitulle myönnetyn sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinmaksusta. |
| --- | --- |

(521)

Komissio sovelsi edellä mainittuja indikaattoreita käsiteltävän tapauksen erityisolosuhteisiin määrittääkseen, oliko erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja SNS:n välillä taloudellinen jatkuvuus ja olisiko jälkimmäisen siten myös katsottava olevan vastuussa ensin mainitulle myönnetyn sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinmaksusta.

11.1   Luovutuksen kohde

Luovutuksen kohde

| (522) | Tämän indikaattorin yhteydessä arvioidaan Siremarin (sittemmin erityishallintomenettelyyn asetettuna) olemassa olevien varojen ja velkojen sekä työntekijöiden ja tavarantoimittajien kanssa voimassa olevien sopimussuhteiden SNS:lle tehdyn luovutuksen laajuutta. Heti aluksi on huomautettava, ettei mitään olemassa olevista veloista siirretty: ne pysyivät tuolloin ja pysyvät edelleen tämän päätöksen antamisajankohtana kokonaan erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin vastuulla. Kaikki luovutettavaan omaisuuteen liittyvät saatavat, kuten kiinnitykset, takavarikoinnit ja etuoikeussaatavat, kuoletettiin luovutuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(522)

Tämän indikaattorin yhteydessä arvioidaan Siremarin (sittemmin erityishallintomenettelyyn asetettuna) olemassa olevien varojen ja velkojen sekä työntekijöiden ja tavarantoimittajien kanssa voimassa olevien sopimussuhteiden SNS:lle tehdyn luovutuksen laajuutta. Heti aluksi on huomautettava, ettei mitään olemassa olevista veloista siirretty: ne pysyivät tuolloin ja pysyvät edelleen tämän päätöksen antamisajankohtana kokonaan erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin vastuulla. Kaikki luovutettavaan omaisuuteen liittyvät saatavat, kuten kiinnitykset, takavarikoinnit ja etuoikeussaatavat, kuoletettiin luovutuksen yhteydessä.

| (523) | Lisäksi komissio toteaa, että Siremar-liiketoimintayksikön varoja koskenut myyntimenettely aloitettiin vasta sen jälkeen, kun koko Tirrenia di Navigazionea koskenut yksityistämisyritys kaikkine varoineen ja velkoineen, mukaan lukien sen senhetkinen tytäryritys Siremar, oli epäonnistunut. Toinen Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisyritys onnistui, mutta se käsitti Siremar-tuotenimen (190), Siremarille asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisessä tarpeellisiksi katsotut omaisuuserät ja asiaankuuluvat sopimussuhteet tavarantoimittajien kanssa, joten se oli kohteeltaan suppeampi kuin ensimmäinen yritys (mukana noin 45 % aluksista). Ne erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille kuuluvat varat, joita ei pidetä tarpeellisina julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi, myytiin erikseen, erillisissä ja toisiinsa liittymättömissä tarjouskilpailuissa, ja niihin sisältyi nopea alus Guizzo. |
| --- | --- |

(523)

Lisäksi komissio toteaa, että Siremar-liiketoimintayksikön varoja koskenut myyntimenettely aloitettiin vasta sen jälkeen, kun koko Tirrenia di Navigazionea koskenut yksityistämisyritys kaikkine varoineen ja velkoineen, mukaan lukien sen senhetkinen tytäryritys Siremar, oli epäonnistunut. Toinen Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisyritys onnistui, mutta se käsitti Siremar-tuotenimen (190), Siremarille asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisessä tarpeellisiksi katsotut omaisuuserät ja asiaankuuluvat sopimussuhteet tavarantoimittajien kanssa, joten se oli kohteeltaan suppeampi kuin ensimmäinen yritys (mukana noin 45 % aluksista). Ne erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille kuuluvat varat, joita ei pidetä tarpeellisina julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi, myytiin erikseen, erillisissä ja toisiinsa liittymättömissä tarjouskilpailuissa, ja niihin sisältyi nopea alus Guizzo.

190

| (524) | Henkilöstön osalta komissio toteaa, että työsopimukset eivät siirtyneet erityishallintomenettelyyn asetetulta Siremarilta CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle. Italian siviililain 2112 §:ssä edellytetään, että liiketoiminnan luovutuksen yhteydessä voimassa olevat työsopimukset jatkuvat ostajan kanssa ja jokainen työntekijä säilyttää kaikki työsopimuksesta johtuvat oikeudet. Asetuksen 270/1999 mukaan tätä tavanomaista järjestelmää ei kuitenkaan sovelleta silloin, kun luovutuksen kohteena on erityishallintomenettelyyn asetetun ja välttämättömiä julkisia palveluja hoitavan yrityksen liiketoimintayksikkö. Uuden omistajan on kuitenkin otettava palvelukseensa ne työntekijät, jotka ovat tarpeen kyseisen palvelun tuottamiseksi, ja sen on pidättäydyttävä joukkoirtisanomisista kahden vuoden ajan (ks. johdanto-osan 195 kappale). Komissio toteaa, että yleisen säännön mukaisesti erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja SNS:lle CdI:n kautta siirretyn henkilöstön välillä olisi pitänyt olla selkeä jatkuvuus, mutta edellä mainittu poikkeus antoi erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille tosiasiallisesti oikeuden irtisanoa kaikkien työntekijöidensä sopimukset. Sen jälkeen CdI ja myöhemmin SNS tarjosivat uusia sopimuksia työntekijöille, jotka tosiasiallisesti osallistuivat julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseen. |
| --- | --- |

(524)

Henkilöstön osalta komissio toteaa, että työsopimukset eivät siirtyneet erityishallintomenettelyyn asetetulta Siremarilta CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle. Italian siviililain 2112 §:ssä edellytetään, että liiketoiminnan luovutuksen yhteydessä voimassa olevat työsopimukset jatkuvat ostajan kanssa ja jokainen työntekijä säilyttää kaikki työsopimuksesta johtuvat oikeudet. Asetuksen 270/1999 mukaan tätä tavanomaista järjestelmää ei kuitenkaan sovelleta silloin, kun luovutuksen kohteena on erityishallintomenettelyyn asetetun ja välttämättömiä julkisia palveluja hoitavan yrityksen liiketoimintayksikkö. Uuden omistajan on kuitenkin otettava palvelukseensa ne työntekijät, jotka ovat tarpeen kyseisen palvelun tuottamiseksi, ja sen on pidättäydyttävä joukkoirtisanomisista kahden vuoden ajan (ks. johdanto-osan 195 kappale). Komissio toteaa, että yleisen säännön mukaisesti erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja SNS:lle CdI:n kautta siirretyn henkilöstön välillä olisi pitänyt olla selkeä jatkuvuus, mutta edellä mainittu poikkeus antoi erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille tosiasiallisesti oikeuden irtisanoa kaikkien työntekijöidensä sopimukset. Sen jälkeen CdI ja myöhemmin SNS tarjosivat uusia sopimuksia työntekijöille, jotka tosiasiallisesti osallistuivat julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseen.

| (525) | Työntekijöiden lukumäärän säilyttämisvelvollisuudesta säädetään yleislailla, jota Italian viranomaiset eivät voineet jättää huomiotta myyntimenettelyä valmistellessaan. Komissio panee kuitenkin merkille, että vaikka tätä lakisääteistä velvoitetta ei olisi, laivaliikenteen harjoittaminen ja alusten liikennöinti edellyttää, että aluksella on miehitystaulukossa vahvistettu vähimmäismäärä työntekijöitä, joilla on tietyt erityistaidot (ks. johdanto-osan 210 kappale). Tarkasteltavana olevassa tapauksessa CdI ja myöhemmin SNS olisi uuden sopimuksen mukaisen toimeksiannon saatuaan joutunut palkkaamaan lyhyessä ajassa noin 500 työntekijää täyttääkseen velvollisuutensa. Näin ollen on hyvin todennäköistä, että SNS olisi sekä tarkoituksenmukaisuussyistä että rekrytointikustannusten alentamiseksi palkannut suurimman osan erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin työntekijöistä, vaikka sillä ei olisi ollut velvollisuutta tarjota heille työsopimuksia. |
| --- | --- |

(525)

Työntekijöiden lukumäärän säilyttämisvelvollisuudesta säädetään yleislailla, jota Italian viranomaiset eivät voineet jättää huomiotta myyntimenettelyä valmistellessaan. Komissio panee kuitenkin merkille, että vaikka tätä lakisääteistä velvoitetta ei olisi, laivaliikenteen harjoittaminen ja alusten liikennöinti edellyttää, että aluksella on miehitystaulukossa vahvistettu vähimmäismäärä työntekijöitä, joilla on tietyt erityistaidot (ks. johdanto-osan 210 kappale). Tarkasteltavana olevassa tapauksessa CdI ja myöhemmin SNS olisi uuden sopimuksen mukaisen toimeksiannon saatuaan joutunut palkkaamaan lyhyessä ajassa noin 500 työntekijää täyttääkseen velvollisuutensa. Näin ollen on hyvin todennäköistä, että SNS olisi sekä tarkoituksenmukaisuussyistä että rekrytointikustannusten alentamiseksi palkannut suurimman osan erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin työntekijöistä, vaikka sillä ei olisi ollut velvollisuutta tarjota heille työsopimuksia.

| (526) | Tätä taustaa vasten komissio toteaa, että vaikka henkilöstön jatkuvuus tosiasiassa toteutui, se johtui tapauksen tosiasiallisista olosuhteista (eli luovutuksen laajuudesta) ja yleisesti sovellettavasta työlainsäädännöstä. Toisaalta SNS:lle luovutettiin lähes kaikki erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin varoista eikä mitään sen veloista. Komissio katsoo kokonaisuudessaan, että luovutuksen kohteen osalta on viitteitä näiden yritysten välisestä taloudellisesta jatkuvuudesta. |
| --- | --- |

(526)

Tätä taustaa vasten komissio toteaa, että vaikka henkilöstön jatkuvuus tosiasiassa toteutui, se johtui tapauksen tosiasiallisista olosuhteista (eli luovutuksen laajuudesta) ja yleisesti sovellettavasta työlainsäädännöstä. Toisaalta SNS:lle luovutettiin lähes kaikki erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin varoista eikä mitään sen veloista. Komissio katsoo kokonaisuudessaan, että luovutuksen kohteen osalta on viitteitä näiden yritysten välisestä taloudellisesta jatkuvuudesta.

11.2   Luovutushinta

Luovutushinta

| (527) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan myös omaisuuden luovutus markkinahintaa alhaisemmalla hinnalla on osoitus taloudellisesta jatkuvuudesta selvitystilassa olevan ja valtiontuen takaisinmaksusta vastaavan yrityksen sekä vastaperustetun yrityksen välillä. Komissio huomauttaa, että käsiteltävässä tapauksessa varojen luovutusta edelsi tarjouskilpailu, joka oli riittävän avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön markkinahinnan saamiseksi, kuten kuvataan 8.1.3.4 jaksossa. Ei ole näyttöä siitä, että varojen ja julkista palveluhankintaa koskevan sopimuksen kilpailuttaminen yhdessä olisi vaikuttanut kielteisesti tarjouskilpailun tulokseen. Italia on päinvastoin osoittanut, että Tirrenian ja Siremarin joidenkin muiden alusten myymiseksi järjestetyissä erillisissä tarjouskilpailuissa alukset saatiin myytyä vain romutusarvolla. Ostajalle asetetut ehdot, kuten vaatimus henkilöstömäärän säilyttämisestä samana kahden vuoden ajan, eivät laskeneet hintaa, kuten todetaan Ecorysin raportissa (ks. johdanto-osan 121 kappale). Lisäksi SNS:n lopulta maksama hinta eli 55,1 miljoonaa euroa oli korkeampi kuin Banca Profilon riippumattomassa asiantuntija-arviossa määritetty 55 miljoonan euron hinta ja SNS:n on maksettava 1,5 prosentin vuotuista korkoa kahdesta 9 miljoonan euron suuruisesta lykätystä maksuerästä. Kuten johdanto-osan 122 kappaleessa huomautettiin, liiketoimintayksikön SNS:lle luovuttamisen aikaan markkina-arvoksi arvioitiin toisessa Ecorysin raportissa pääomaosuusmenetelmällä 39,9 miljoonaa euroa eli paljon pienempi summa. Komissio huomauttaa lopuksi, että useat tarjouskilpailun aikana esitetyt kehotukset tarjousten parantamisesta (ks. johdanto-osan 79–100 kappale) osoittavat selvästi, että CdI:n ja SNS:n välillä oli kilpailua, ja vaikka CdI lopulta suljettiin menettelyn ulkopuolelle, se oli aktiivinen tarjoaja menettelyssä siihen aikaan, kun SNS teki voittaneen tarjouksen ensimmäisen kerran. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan silloin, kun viranomainen aikoo myydä yrityksen avoimessa, läpinäkyvässä ja ehdottomassa tarjouspyyntömenettelyssä, voidaan olettaa, että markkinahinta vastaa korkeinta sitovaa ja vakavasti otettavaa tarjousta. Lisäksi oikeuskäytännön mukaan edes kyseisen menettelyn lainvastaiset ehdot eivät välttämättä vaikuta tämän olettamuksen paikkansapitävyyteen, jos kyseiset ehdot eivät alentaneet kyseisen tarjouksen määrää (191). |
| --- | --- |

(527)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan myös omaisuuden luovutus markkinahintaa alhaisemmalla hinnalla on osoitus taloudellisesta jatkuvuudesta selvitystilassa olevan ja valtiontuen takaisinmaksusta vastaavan yrityksen sekä vastaperustetun yrityksen välillä. Komissio huomauttaa, että käsiteltävässä tapauksessa varojen luovutusta edelsi tarjouskilpailu, joka oli riittävän avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön markkinahinnan saamiseksi, kuten kuvataan 8.1.3.4 jaksossa. Ei ole näyttöä siitä, että varojen ja julkista palveluhankintaa koskevan sopimuksen kilpailuttaminen yhdessä olisi vaikuttanut kielteisesti tarjouskilpailun tulokseen. Italia on päinvastoin osoittanut, että Tirrenian ja Siremarin joidenkin muiden alusten myymiseksi järjestetyissä erillisissä tarjouskilpailuissa alukset saatiin myytyä vain romutusarvolla. Ostajalle asetetut ehdot, kuten vaatimus henkilöstömäärän säilyttämisestä samana kahden vuoden ajan, eivät laskeneet hintaa, kuten todetaan Ecorysin raportissa (ks. johdanto-osan 121 kappale). Lisäksi SNS:n lopulta maksama hinta eli 55,1 miljoonaa euroa oli korkeampi kuin Banca Profilon riippumattomassa asiantuntija-arviossa määritetty 55 miljoonan euron hinta ja SNS:n on maksettava 1,5 prosentin vuotuista korkoa kahdesta 9 miljoonan euron suuruisesta lykätystä maksuerästä. Kuten johdanto-osan 122 kappaleessa huomautettiin, liiketoimintayksikön SNS:lle luovuttamisen aikaan markkina-arvoksi arvioitiin toisessa Ecorysin raportissa pääomaosuusmenetelmällä 39,9 miljoonaa euroa eli paljon pienempi summa. Komissio huomauttaa lopuksi, että useat tarjouskilpailun aikana esitetyt kehotukset tarjousten parantamisesta (ks. johdanto-osan 79–100 kappale) osoittavat selvästi, että CdI:n ja SNS:n välillä oli kilpailua, ja vaikka CdI lopulta suljettiin menettelyn ulkopuolelle, se oli aktiivinen tarjoaja menettelyssä siihen aikaan, kun SNS teki voittaneen tarjouksen ensimmäisen kerran. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan silloin, kun viranomainen aikoo myydä yrityksen avoimessa, läpinäkyvässä ja ehdottomassa tarjouspyyntömenettelyssä, voidaan olettaa, että markkinahinta vastaa korkeinta sitovaa ja vakavasti otettavaa tarjousta. Lisäksi oikeuskäytännön mukaan edes kyseisen menettelyn lainvastaiset ehdot eivät välttämättä vaikuta tämän olettamuksen paikkansapitävyyteen, jos kyseiset ehdot eivät alentaneet kyseisen tarjouksen määrää (191).

191

| (528) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että luovutuksen olosuhteet sulkevat pois erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin mahdollisesti saaman taloudellisen edun siirtymisen SNS:lle. Näin ollen luovutushintaa ei voida pitää osoituksena taloudellisesta jatkuvuudesta tässä asiassa. |
| --- | --- |

(528)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että luovutuksen olosuhteet sulkevat pois erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin mahdollisesti saaman taloudellisen edun siirtymisen SNS:lle. Näin ollen luovutushintaa ei voida pitää osoituksena taloudellisesta jatkuvuudesta tässä asiassa.

11.3   Omistajien henkilöllisyys

Omistajien henkilöllisyys

| (529) | Kahden toisiinsa yhteydessä olevan yksikön välillä tapahtuva varojen luovutus on merkki siitä, että luovutuksen tarkoituksena voi olla komission päätöksessä sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen takaisinmaksuvelvollisuuden kiertäminen. Komissio huomauttaa, että tarkasteltavassa tapauksessa erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja SNS:n välillä ei ollut minkäänlaista yhteyttä. Ensin mainittu oli julkinen yritys, joka oli viime kädessä kokonaan valtiovarainministeriön omistuksessa (ks. johdanto-osan 22 kappale). Jälkimmäinen on yksityinen yritys, josta 50 prosenttia omistaa Ustica Lines SpA ja 50 prosenttia Caronte & Tourist SpA Tällä perusteella komissio toteaa, ettei erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar voinut käyttää määräysvaltaa SNS:ssä tai päinvastoin. |
| --- | --- |

(529)

Kahden toisiinsa yhteydessä olevan yksikön välillä tapahtuva varojen luovutus on merkki siitä, että luovutuksen tarkoituksena voi olla komission päätöksessä sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen takaisinmaksuvelvollisuuden kiertäminen. Komissio huomauttaa, että tarkasteltavassa tapauksessa erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja SNS:n välillä ei ollut minkäänlaista yhteyttä. Ensin mainittu oli julkinen yritys, joka oli viime kädessä kokonaan valtiovarainministeriön omistuksessa (ks. johdanto-osan 22 kappale). Jälkimmäinen on yksityinen yritys, josta 50 prosenttia omistaa Ustica Lines SpA ja 50 prosenttia Caronte & Tourist SpA Tällä perusteella komissio toteaa, ettei erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar voinut käyttää määräysvaltaa SNS:ssä tai päinvastoin.

| (530) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että myös osakkaiden henkilöllisyyttä koskeva kriteeri osoittaa, ettei taloudellista jatkuvuutta ole tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(530)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että myös osakkaiden henkilöllisyyttä koskeva kriteeri osoittaa, ettei taloudellista jatkuvuutta ole tässä tapauksessa.

11.4   Luovutuksen ajoitus

Luovutuksen ajoitus

| (531) | Varojen luovutus sen jälkeen, kun komissio on antanut päätöksen, jossa se ilmaisee epäilyksensä jo myönnetyn tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille, on toinen merkki siitä, että kyseisen luovutuksen tarkoituksena voi olla takaisinperintämääräyksen kiertäminen. Komissio huomauttaa, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa kiinnostuksenilmaisupyyntö julkaistiin 4 päivänä lokakuuta 2010 ja SNS teki sitovan tarjouksen 23 päivänä toukokuuta 2011. Komission päätös muodollisen tutkinnan aloittamisesta muun muassa Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisestä annettiin useita kuukausia myöhemmin 5 päivänä lokakuuta 2011. Sitten CdI allekirjoitti myyntisopimuksen 20 päivänä lokakuuta 2011 viimeisen, 13 päivänä lokakuuta 2011 antamansa tarjouksen perusteella. Luovutus toteutettiin lopullisesti vasta 30 päivänä heinäkuuta 2012, koska liiketoimintayksikön ja uuden sopimuksen myöntäminen CdI:lle oli riitautettu oikeusteitse. Tämän jälkeen komissio laajensi 7 päivänä marraskuuta 2012 muodollisen tutkinnan koskemaan muun muassa CdI:n allekirjoittamaa uutta sopimusta. Liiketoimintayksikkö luovutettiin lopulta SNS:lle huhtikuussa 2016 edellä 2.3.3.2 jaksossa kuvattujen oikeudenkäyntien jälkeen. |
| --- | --- |

(531)

Varojen luovutus sen jälkeen, kun komissio on antanut päätöksen, jossa se ilmaisee epäilyksensä jo myönnetyn tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille, on toinen merkki siitä, että kyseisen luovutuksen tarkoituksena voi olla takaisinperintämääräyksen kiertäminen. Komissio huomauttaa, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa kiinnostuksenilmaisupyyntö julkaistiin 4 päivänä lokakuuta 2010 ja SNS teki sitovan tarjouksen 23 päivänä toukokuuta 2011. Komission päätös muodollisen tutkinnan aloittamisesta muun muassa Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisestä annettiin useita kuukausia myöhemmin 5 päivänä lokakuuta 2011. Sitten CdI allekirjoitti myyntisopimuksen 20 päivänä lokakuuta 2011 viimeisen, 13 päivänä lokakuuta 2011 antamansa tarjouksen perusteella. Luovutus toteutettiin lopullisesti vasta 30 päivänä heinäkuuta 2012, koska liiketoimintayksikön ja uuden sopimuksen myöntäminen CdI:lle oli riitautettu oikeusteitse. Tämän jälkeen komissio laajensi 7 päivänä marraskuuta 2012 muodollisen tutkinnan koskemaan muun muassa CdI:n allekirjoittamaa uutta sopimusta. Liiketoimintayksikkö luovutettiin lopulta SNS:lle huhtikuussa 2016 edellä 2.3.3.2 jaksossa kuvattujen oikeudenkäyntien jälkeen.

| (532) | Tätä taustaa vasten komissio katsoo, että vaikka luovutus SNS:lle tapahtui vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätösten jälkeen, SNS tai erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar eivät olisi kumpikaan voineet tietää SNS:n sitovan tarjouksen laatimis- ja toimittamisajankohtana eli toukokuussa 2011, että komissio aloittaisi muodollisen tutkinnan muutamaa kuukautta myöhemmin. Vaikuttaa hyvin epätodennäköiseltä, että kumpikaan osapuoli olisi voinut jo tuolloin olla tietoinen vuosien 2011 ja 2012 päätösten sisällöstä, arvioida niistä aiheutuvaa riskiä ja päättää sitten luovuttaa varat tutkinnan välttääkseen. |
| --- | --- |

(532)

Tätä taustaa vasten komissio katsoo, että vaikka luovutus SNS:lle tapahtui vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätösten jälkeen, SNS tai erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar eivät olisi kumpikaan voineet tietää SNS:n sitovan tarjouksen laatimis- ja toimittamisajankohtana eli toukokuussa 2011, että komissio aloittaisi muodollisen tutkinnan muutamaa kuukautta myöhemmin. Vaikuttaa hyvin epätodennäköiseltä, että kumpikaan osapuoli olisi voinut jo tuolloin olla tietoinen vuosien 2011 ja 2012 päätösten sisällöstä, arvioida niistä aiheutuvaa riskiä ja päättää sitten luovuttaa varat tutkinnan välttääkseen.

| (533) | Lisäksi komissio toteaa, että Italia ilmoitti komissiolle hyvissä ajoin meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen täytäntöönpanoa koskevien keskustelujen yhteydessä aikomuksestaan myydä Siremar-liiketoimintayksikkö yhdessä uuden sopimuksen kanssa (ks. 2.4 jakso). Italia toimitti komissiolle oikeusvarmuuden vuoksi myös uuden sopimuksen luonnoksen (ks. johdanto-osan 9 kappale). Tämäkin on osoitus siitä, ettei Italialla ollut tarkoitus kiertää mahdollista tulevaa takaisinperintämääräystä, kun se järjesti liiketoimintayksikön luovutuksen ja uuden sopimuksen toimeksiannon edellä 8.1.3 jaksossa kuvatulla ja arvioidulla tavalla. |
| --- | --- |

(533)

Lisäksi komissio toteaa, että Italia ilmoitti komissiolle hyvissä ajoin meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen täytäntöönpanoa koskevien keskustelujen yhteydessä aikomuksestaan myydä Siremar-liiketoimintayksikkö yhdessä uuden sopimuksen kanssa (ks. 2.4 jakso). Italia toimitti komissiolle oikeusvarmuuden vuoksi myös uuden sopimuksen luonnoksen (ks. johdanto-osan 9 kappale). Tämäkin on osoitus siitä, ettei Italialla ollut tarkoitus kiertää mahdollista tulevaa takaisinperintämääräystä, kun se järjesti liiketoimintayksikön luovutuksen ja uuden sopimuksen toimeksiannon edellä 8.1.3 jaksossa kuvatulla ja arvioidulla tavalla.

| (534) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vaikka luovutus SNS:lle toteutettiin vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätösten antamisen jälkeen, tapahtumien ajoitus viittaa siihen, ettei taloudellista jatkuvuutta ole tässä asiassa, kun otetaan huomioon juuri kuvaillut erityiset olosuhteet ja erityisesti pitkä oikeudenkäynti, joka koski liiketoimintayksikön luovutusta aluksi CdI:lle. |
| --- | --- |

(534)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vaikka luovutus SNS:lle toteutettiin vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätösten antamisen jälkeen, tapahtumien ajoitus viittaa siihen, ettei taloudellista jatkuvuutta ole tässä asiassa, kun otetaan huomioon juuri kuvaillut erityiset olosuhteet ja erityisesti pitkä oikeudenkäynti, joka koski liiketoimintayksikön luovutusta aluksi CdI:lle.

11.5   Luovutuksen taloudelliset perustelut

Luovutuksen taloudelliset perustelut

| (535) | Tämän indikaattorin yhteydessä arvioidaan sekä varojen luovutuksen osapuolten aikomuksia että luovutuksen taloudellisia perusteluja ottaen huomioon sen yrityksen tulevan liiketoiminnan, joka kyseisiä varoja jatkossa käyttää. Komissio huomauttaa ensinnäkin, että Italian viranomaisten tarkoituksena oli täyttää meriliikenteen kabotaasista annetussa asetuksessa asetettu velvollisuus vapauttaa meriliikenneala yksityistämällä tärkein julkinen toimijansa, Tirrenia-konserni, mukaan lukien erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar, sekä antamalla julkisen palvelun velvoitteet ostajayrityksen hoidettavaksi. Kyseisessä asetuksessa ei edellytetä toimimaan niin, mutta varojen ja julkisen palvelun korvauksen luovutus yhdessä oli yksi vaihtoehdoista, joita Italialla oli käytössään kyseisen vapauttamisen toteuttamiseksi (ks. johdanto-osan 136 kappale). Näissä olosuhteissa se oli myös varojen myyntihinnan näkökulmasta paras mahdollinen vaihtoehto verrattuna kahden erillisen menettelyn järjestämiseen (ks. johdanto-osan 393 kappale). Toisaalta SNS:n oli tarkoitus liikennöidä julkisen palvelun velvoitteen alaisia reittejä tehokkaammin kuin Siremarin (myöhemmin erityishallintomenettelyyn asetettuna) ja saada siten voittoa toiminnastaan. |
| --- | --- |

(535)

Tämän indikaattorin yhteydessä arvioidaan sekä varojen luovutuksen osapuolten aikomuksia että luovutuksen taloudellisia perusteluja ottaen huomioon sen yrityksen tulevan liiketoiminnan, joka kyseisiä varoja jatkossa käyttää. Komissio huomauttaa ensinnäkin, että Italian viranomaisten tarkoituksena oli täyttää meriliikenteen kabotaasista annetussa asetuksessa asetettu velvollisuus vapauttaa meriliikenneala yksityistämällä tärkein julkinen toimijansa, Tirrenia-konserni, mukaan lukien erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar, sekä antamalla julkisen palvelun velvoitteet ostajayrityksen hoidettavaksi. Kyseisessä asetuksessa ei edellytetä toimimaan niin, mutta varojen ja julkisen palvelun korvauksen luovutus yhdessä oli yksi vaihtoehdoista, joita Italialla oli käytössään kyseisen vapauttamisen toteuttamiseksi (ks. johdanto-osan 136 kappale). Näissä olosuhteissa se oli myös varojen myyntihinnan näkökulmasta paras mahdollinen vaihtoehto verrattuna kahden erillisen menettelyn järjestämiseen (ks. johdanto-osan 393 kappale). Toisaalta SNS:n oli tarkoitus liikennöidä julkisen palvelun velvoitteen alaisia reittejä tehokkaammin kuin Siremarin (myöhemmin erityishallintomenettelyyn asetettuna) ja saada siten voittoa toiminnastaan.

| (536) | Toiminnan laajuus eli meriliikenteen palvelujen tuottaminen tietyille Sisilian saarille ja niiden välillä tiettyjen vuorotiheyttä, hintoja ja alusten ominaisuuksia koskevien julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti pysyy olennaisilta osin samana. |
| --- | --- |

(536)

Toiminnan laajuus eli meriliikenteen palvelujen tuottaminen tietyille Sisilian saarille ja niiden välillä tiettyjen vuorotiheyttä, hintoja ja alusten ominaisuuksia koskevien julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti pysyy olennaisilta osin samana.

| (537) | Yrityksen tulevasta liiketoiminnasta komissio toteaa, että vaikka onkin totta, että SNS:n tarjoamat reitit tai vuorotiheys ovat samoja tai hyvin samanlaisia kuin Siremarin, tämä on loogista seurausta siitä, että tarve tarjota varsinaisia yleistä taloudellista etua koskevia palveluja uuden sopimuksen mukaisesti jatkuu. Toisin sanoen julkisen palvelun jatkuvuutta ei pidä sekoittaa ja yhdistää valtiontukisääntöjen mukaiseen taloudelliseen jatkuvuuteen. Komissio katsoo, ettei Italia olisi voinut muuttaa mielivaltaisesti SNS:n tuottamien julkisten palvelujen soveltamisalaa vaarantamatta uuden sopimuksen tarkoitusta, joka oli i) varmistaa alueellinen jatkuvuus mantereen ja saarten välillä ja ii) edistää näiden saarten taloudellista kehitystä. |
| --- | --- |

(537)

Yrityksen tulevasta liiketoiminnasta komissio toteaa, että vaikka onkin totta, että SNS:n tarjoamat reitit tai vuorotiheys ovat samoja tai hyvin samanlaisia kuin Siremarin, tämä on loogista seurausta siitä, että tarve tarjota varsinaisia yleistä taloudellista etua koskevia palveluja uuden sopimuksen mukaisesti jatkuu. Toisin sanoen julkisen palvelun jatkuvuutta ei pidä sekoittaa ja yhdistää valtiontukisääntöjen mukaiseen taloudelliseen jatkuvuuteen. Komissio katsoo, ettei Italia olisi voinut muuttaa mielivaltaisesti SNS:n tuottamien julkisten palvelujen soveltamisalaa vaarantamatta uuden sopimuksen tarkoitusta, joka oli i) varmistaa alueellinen jatkuvuus mantereen ja saarten välillä ja ii) edistää näiden saarten taloudellista kehitystä.

| (538) | Lisäksi komissio toteaa, että julkisen palvelun velvoitteiden päivittäisen täyttämisen edellytykset ovat SNS:n osalta erilaiset kuin edellytykset, joita sovellettiin vuoteen 2009 saakka. Korvauksen määrä määritetään erilaisella mekanismilla, joka edellyttää toimijalta tehokkuutta. Koska kaikkien kustannusten kattamista ei ole taattu ja nimellisen korvauksen määrä vahvistetaan usean vuoden ajaksi (eli reaalisesti se vähenee), SNS:llä ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin tarkistaa Siremarin liiketoimintastrategiaa. Siremar toimi koko pitkän Tirrenia-konsernin historiansa ajan johdonmukaisesti julkisen palvelun tuottajana ilman minkäänlaista strategiaa kestävän kannattavuuden saavuttamiseksi, kun taas erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin tarkoituksena oli vain lopettaa yrityksen toiminta hallitusti varmistaen samalla julkisen palvelun jatkuvuuden siihen asti, kun omistusoikeus luovutetaan CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle tarjouskilpailumenettelyn päätyttyä. |
| --- | --- |

(538)

Lisäksi komissio toteaa, että julkisen palvelun velvoitteiden päivittäisen täyttämisen edellytykset ovat SNS:n osalta erilaiset kuin edellytykset, joita sovellettiin vuoteen 2009 saakka. Korvauksen määrä määritetään erilaisella mekanismilla, joka edellyttää toimijalta tehokkuutta. Koska kaikkien kustannusten kattamista ei ole taattu ja nimellisen korvauksen määrä vahvistetaan usean vuoden ajaksi (eli reaalisesti se vähenee), SNS:llä ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin tarkistaa Siremarin liiketoimintastrategiaa. Siremar toimi koko pitkän Tirrenia-konsernin historiansa ajan johdonmukaisesti julkisen palvelun tuottajana ilman minkäänlaista strategiaa kestävän kannattavuuden saavuttamiseksi, kun taas erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin tarkoituksena oli vain lopettaa yrityksen toiminta hallitusti varmistaen samalla julkisen palvelun jatkuvuuden siihen asti, kun omistusoikeus luovutetaan CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle tarjouskilpailumenettelyn päätyttyä.

| (539) | Komissio toteaakin, että SNS pyrki ensimmäisellä, vuodet 2011–2022 kattavalla, toukokuussa 2011 laaditulla liiketoimintasuunnitelmallaan lisäämään kaluston tehokkuutta kunnossapidon, vakuutusten ja polttoainekustannusten näkökulmasta, parantamaan verkkomyyntiä, säästämään henkilöstökustannuksissa uusien työsopimusten avulla sekä vähentämään kustannuksia tekemällä uusia sopimuksia tavarantoimittajien kanssa. SNS:n toinen liiketoimintasuunnitelma kattoi vuodet 2016–2027, ja se laadittiin helmikuussa 2016. Siinä SNS päivitti taloudellisia ennusteita ja oletuksia CdI:ltä saatujen tietojen perusteella, muutti eräiden alusten käyttöä eri reiteillä erityisesti vain matkustajaliikenteen palvelujen osalta sekä tarkisti eräitä henkilöstökustannuksia ja kuoletuksia koskevia oletuksia (192). Lisäksi SNS käytännössä jakoi liiketoimintansa lauttapalveluihin, joiden hoitaminen annettiin Caronte & Touristille, ja vain matkustajaliikenteen palveluihin, joiden hoitaminen annettiin Liberty Linesille, 1 päivästä syyskuuta 2016 alkaen ja siirsi varansa tässä suhteessa. Komissio huomauttaa, että tämä on keskeinen ero siinä, miten SNS ja erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar hoitivat julkisten palvelujen tuottamisen. |
| --- | --- |

(539)

Komissio toteaakin, että SNS pyrki ensimmäisellä, vuodet 2011–2022 kattavalla, toukokuussa 2011 laaditulla liiketoimintasuunnitelmallaan lisäämään kaluston tehokkuutta kunnossapidon, vakuutusten ja polttoainekustannusten näkökulmasta, parantamaan verkkomyyntiä, säästämään henkilöstökustannuksissa uusien työsopimusten avulla sekä vähentämään kustannuksia tekemällä uusia sopimuksia tavarantoimittajien kanssa. SNS:n toinen liiketoimintasuunnitelma kattoi vuodet 2016–2027, ja se laadittiin helmikuussa 2016. Siinä SNS päivitti taloudellisia ennusteita ja oletuksia CdI:ltä saatujen tietojen perusteella, muutti eräiden alusten käyttöä eri reiteillä erityisesti vain matkustajaliikenteen palvelujen osalta sekä tarkisti eräitä henkilöstökustannuksia ja kuoletuksia koskevia oletuksia (192). Lisäksi SNS käytännössä jakoi liiketoimintansa lauttapalveluihin, joiden hoitaminen annettiin Caronte & Touristille, ja vain matkustajaliikenteen palveluihin, joiden hoitaminen annettiin Liberty Linesille, 1 päivästä syyskuuta 2016 alkaen ja siirsi varansa tässä suhteessa. Komissio huomauttaa, että tämä on keskeinen ero siinä, miten SNS ja erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar hoitivat julkisten palvelujen tuottamisen.

192

| (540) | Näin ollen SNS toteutti julkisen palvelun velvoitteitaan erilaisissa toimintaolosuhteissa kuin erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar ja omaa liiketoimintastrategiaansa noudattaen. Italian viranomaiset eivät edes vaatineet SNS:ää noudattamaan jotain tiettyä liiketoimintamallia tai jatkamaan toimintaa tietyssä laajuudessa uudessa sopimuksessa määritellyn toiminta-alan lisäksi taikka ottamaan vastuulleen sellaisia omaisuuseriä tai työntekijöitä, jotka eivät liittyneet erottamattomasti julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamiseen uuden sopimuksen mukaisesti. Tässä mielessä SNS oli (ja on yhä) vapaa tekemään liiketoimintatapaansa sopiviksi katsomansa muutokset. |
| --- | --- |

(540)

Näin ollen SNS toteutti julkisen palvelun velvoitteitaan erilaisissa toimintaolosuhteissa kuin erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar ja omaa liiketoimintastrategiaansa noudattaen. Italian viranomaiset eivät edes vaatineet SNS:ää noudattamaan jotain tiettyä liiketoimintamallia tai jatkamaan toimintaa tietyssä laajuudessa uudessa sopimuksessa määritellyn toiminta-alan lisäksi taikka ottamaan vastuulleen sellaisia omaisuuseriä tai työntekijöitä, jotka eivät liittyneet erottamattomasti julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamiseen uuden sopimuksen mukaisesti. Tässä mielessä SNS oli (ja on yhä) vapaa tekemään liiketoimintatapaansa sopiviksi katsomansa muutokset.

| (541) | Tätä taustaa vasten komissio toteaa, että vaikka julkisen palvelun velvoitteet ovat sinänsä reittien ja vuorotiheyden osalta väistämättä samanlaiset, jotta voidaan täyttää samanlaisia julkisen palvelun tarpeita, edellytykset niiden toteuttamiseksi ja taustalla vaikuttava liiketoimintastrategia ovat täysin erilaiset. Tämä tosiasiallinen samankaltaisuus toiminnassa johtui tapauksen hyvin erityisistä olosuhteista, ja sitä lievensivät SNS:n toimintaa koskevat erilaiset rahoitukselliset rajoitukset. Komissio katsoo kokonaisuudessaan, että liiketoimen taloudellisten perustelujen osalta on tässä tapauksessa joitakin viitteitä taloudellisesta jatkuvuudesta. |
| --- | --- |

(541)

Tätä taustaa vasten komissio toteaa, että vaikka julkisen palvelun velvoitteet ovat sinänsä reittien ja vuorotiheyden osalta väistämättä samanlaiset, jotta voidaan täyttää samanlaisia julkisen palvelun tarpeita, edellytykset niiden toteuttamiseksi ja taustalla vaikuttava liiketoimintastrategia ovat täysin erilaiset. Tämä tosiasiallinen samankaltaisuus toiminnassa johtui tapauksen hyvin erityisistä olosuhteista, ja sitä lievensivät SNS:n toimintaa koskevat erilaiset rahoitukselliset rajoitukset. Komissio katsoo kokonaisuudessaan, että liiketoimen taloudellisten perustelujen osalta on tässä tapauksessa joitakin viitteitä taloudellisesta jatkuvuudesta.

11.6   Päätelmät taloudellisesta jatkuvuudesta erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja SNS:n välillä

Päätelmät taloudellisesta jatkuvuudesta erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja SNS:n välillä

| (542) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, etteivät luovutushinta, luovutuksen ajoitus ja omistajien henkilöllisyys anna viitteitä taloudellisesta jatkuvuudesta. Vaikka liiketoimen kohteeseen ja taloudellisiin perusteisiin sisältyy joitakin osatekijöitä, jotka viittaavat taloudelliseen jatkuvuuteen, komissio toteaa näiden kriteerien osalta, että mahdollisen jatkuvuuden osatekijät ovat perusteltavissa kyseisen liiketoimen hyvin erityisillä olosuhteilla, joita ovat esimerkiksi varojen ja palveluhankintasopimuksen luovutus sitomalla ne yhteen yhdessä yksittäisessä menettelyssä, liiketoimen laajuus sekä yleisesti sovellettava työlainsäädäntö. Takaisinperintävelvollisuuden kiertämisestä ei ole mitään viitteitä. Näiden seikkojen perusteella komissio toteaa, ettei Siremarin ja SNS:n välillä ole taloudellista jatkuvuutta. Tämä tarkoittaa myös, ettei Siremarille myönnetyn sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinmaksuvelvollisuutta pidä ulottaa SNS:ään, |
| --- | --- |

(542)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, etteivät luovutushinta, luovutuksen ajoitus ja omistajien henkilöllisyys anna viitteitä taloudellisesta jatkuvuudesta. Vaikka liiketoimen kohteeseen ja taloudellisiin perusteisiin sisältyy joitakin osatekijöitä, jotka viittaavat taloudelliseen jatkuvuuteen, komissio toteaa näiden kriteerien osalta, että mahdollisen jatkuvuuden osatekijät ovat perusteltavissa kyseisen liiketoimen hyvin erityisillä olosuhteilla, joita ovat esimerkiksi varojen ja palveluhankintasopimuksen luovutus sitomalla ne yhteen yhdessä yksittäisessä menettelyssä, liiketoimen laajuus sekä yleisesti sovellettava työlainsäädäntö. Takaisinperintävelvollisuuden kiertämisestä ei ole mitään viitteitä. Näiden seikkojen perusteella komissio toteaa, ettei Siremarin ja SNS:n välillä ole taloudellista jatkuvuutta. Tämä tarkoittaa myös, ettei Siremarille myönnetyn sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinmaksuvelvollisuutta pidä ulottaa SNS:ään,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Siremarille myönnetty korvaus ja kiinnityspaikkaa koskeva etuoikeus meriliikenteen palvelujen tuottamiseksi alkuperäisen sopimuksen mukaisesti, sellaisena kuin sitä jatkettiin 1 päivän tammikuuta 2009 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 välisenä aikana, ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Reittien D1 (Trapani–Pantelleria), D4 (Porto Empedocle – Linosa – Lampedusa), D5 (Palermo–Ustica) ja ALD/1 (Palermo–Ustica) liikennöintiin myönnettyä valtiontukea lukuun ottamatta Italia on pannut tämän tuen sääntöjenvastaisesti täytäntöön ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki soveltuu sisämarkkinoille.

2 artikla

1.   Pelastamistuen jatkaminen 28 päivän elokuuta 2011 ja 18 päivän syyskuuta 2012 väliseksi ajaksi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Siremarille. Italia on pannut tämän valtiontuen sääntöjenvastaisesti täytäntöön ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu 15 121 838,33 euron suuruinen tuki ei sovellu sisämarkkinoille.

3 artikla

1.   Vapautus välillisistä veroista Siremar-liiketoimintayksikön SNS:lle luovutuksen osalta on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Siremarille. Italia on pannut tämän valtiontuen sääntöjenvastaisesti täytäntöön ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa.

2.   SNS:n vuoden 2010 lain nojalla Siremar-liiketoimintayksikön ostosopimuksen rekisteröinnistä maksama kiinteä maksu, jonka se maksoi kansallisen lainsäädännön nojalla tavanomaisesti perittävän maksun sijaan, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea SNS:lle. Italia on pannut tämän valtiontuen sääntöjenvastaisesti täytäntöön ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa.

3.   Vapautus yhteisöverosta Siremar-liiketoimintayksikön myynnistä SNS:lle saadun tuoton osalta on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Siremarille. Italia on pannut tämän valtiontuen sääntöjenvastaisesti täytäntöön ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa.

4.   Tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu tuki ei sovellu sisämarkkinoille.

5.   Tämän päätöksen hyväksymishetkellä Italia ei ole vielä maksanut tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tukea.

4 artikla

1.   Uuden sopimuksen myöntäminen SNS:lle 11 päivän huhtikuuta 2016 ja 11 päivän huhtikuuta 2028 väliseksi ajaksi yhdessä Siremar-liiketoimintayksikön sekä kiinnityspaikkaa koskevan etuoikeuden kanssa ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2.   Vuoden 2010 laissa säädetty mahdollisuus käyttää Fondo Aree Sottoutilizzate -rahaston varoja maksuvalmiustarpeiden täyttämiseksi ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

3.   Vuoden 2010 laissa säädettyä mahdollisuutta käyttää väliaikaisesti kaluston ajanmukaistamiseen ja nykyaikaistamiseen jo osoitettuja varoja pakottavien maksuvalmiustarpeiden kattamiseksi ei käytetty Siremarin osalta. Näin ollen se ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Siremarille.

5 artikla

1.   Italian on perittävä edellä 2 ja 3 artiklassa tarkoitettu sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin tuensaajilta siltä osin kuin se on maksettu.

2.   Takaisinperittävistä summista on maksettava korkoa siitä päivästä alkaen, jona ne asetettiin tuensaajan käyttöön, niiden tosiasialliseen takaisinperintään asti.

3.   Korolle on laskettava korkoa asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 271/2008 mukaisesti.

4.   Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio toteaa, että tuensaaja on jo maksanut takaisin edellä 2 artiklassa tarkoitetun tuen pääoman ja osan takaisinperintäkorosta.

5.   Italian on peruutettava kaikki 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tuen maksamatta olevat maksut tämän päätöksen hyväksymispäivästä alkaen.

6 artikla

1.   Edellä 5 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Italian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

7 artikla

1.   Italian on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:

| — | tuensaajilta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja takaisinperintään sovellettava korko); |
| --- | --- |

—

tuensaajilta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja takaisinperintään sovellettava korko);

| — | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

—

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| — | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajia on vaadittu maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

—

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajia on vaadittu maksamaan tuki takaisin.

2.   Italian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 6 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on komission pyynnöstä toimitettava välittömästi tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös annettava tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

8 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Komissio voi julkaista tämän päätöksen nojalla takaisin perityn tuen ja koron määrän, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 30 artiklan soveltamista.

Tehty Brysselissä 17 päivänä kesäkuuta 2021.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Johtava varapuheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL C 28, 1.2.2012, s. 18, ja EUVL C 84, 22.3.2013, s. 58.

1

(2)  
  EYVL C 306, 23.10.1999, s. 2. Entisen Tirrenia-konsernin muodostivat Tirrenia di Navigazione SpA, Adriatica SpA, Caremar – Campania Regionale Marittima SpA, Saremar – Sardegna Regionale Marittima SpA, Siremar – Sicilia Regionale Marittima SpA ja Toremar – Toscana Regionale Marittima SpA.

2

(3)  Komission päätös 2001/851/EY, tehty 21 päivänä kesäkuuta 2001, valtiontuista, jotka Italia on maksanut Tirrenia di Navigazione -meriliikenneyhtiölle (EYVL L 318, 4.12.2001, s. 9).

3

(4)  Komission päätös 2005/163/EY, tehty 16 päivänä maaliskuuta 2004, valtiontuesta, jonka Italia on myöntänyt merenkulkuyrityksille Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar (Tirrenia-konserni) (EUVL L 53, 26.2.2005, s. 29).

4

(5)  Kyseessä ovat Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar.

5

(6)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 4.3.2009, Tirrenia di Navigazione v. komissio, yhdistetyt asiat T-265/04, T-292/04 ja T-504/04, ECLI:EU:T:2009:48.

6

(7)  
  EUVL C 28, 1.2.2012, s. 18.

7

(8)  Kaikki muutokset koskivat Saremarin hyväksi toteutettuja toimenpiteitä.

8

(9)  
  EUVL C 84, 22.3.2013, s. 58.

9

(10)  Komission päätös (EU) 2018/261, annettu 22 päivänä tammikuuta 2014, toimenpiteistä SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C), jotka Sardinian alue on toteuttanut Saremarin hyväksi (EUVL L 49, 22.2.2018, s. 22).

10

(11)  Lisäksi komissio ja Italia vaihtoivat tietoja useaan otteeseen epävirallisesti, esimerkiksi sähköpostitse ja neuvottelupuheluiden välityksellä, vuosina 2019 ja 2020.

11

(12)  Komission päätös (EU) 2020/1411, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2020, valtiontuesta C 64/99 (ex NN 68/99), jonka Italia on toteuttanut merenkulkuyritysten Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar (Tirrenia-konserni) hyväksi (EUVL L 332, 12.10.2020, s. 1).

12

(13)  Komission tiedonanto: Julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat Euroopan unionin puitteet (EUVL C 8, 11.1.2012, s. 15).

13

(14)  Komission päätös (EU) 2020/1412, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2020, toimenpiteistä SA.32014, SA.32015, SA.32016 (11/C) (ex 11/NN), jotka Italia on toteuttanut Tirrenia di Navigazionen ja sen ostajan Compagnia Italiana di Navigazionen hyväksi (EUVL L 332, 12.10.2020, s. 45).

14

(15)  Fintecna on Italian valtiovarainministeriön, jäljempänä ’valtiovarainministeriö’, kokonaan omistama yritys, joka on erikoistunut osakkeenomistus- ja yksityistämisprosessien hallintaan sekä tehostamis- ja rakenneuudistushankkeisiin yrityksissä, joilla on teollisia, rahoituksellisia tai organisatorisia vaikeuksia.

15

(16)  Luovutus tehtiin muodollisesti 1 päivänä kesäkuuta 2011.

16

(17)  Asetuksen 135/2009 19 b §:n 10 momentti.

17

(18)  Tästä Campanian osuus oli 19 839 226 euroa ja Lazion osuus oli 10 030 606 euroa.

18

(19)  Ilmaisua ’julkisen palvelun velvoitteet’ olisi koko tässä päätöksessä tulkittava yleisellä tavalla ilman, että sille annetaan meriliikenteen kabotaasista annetun asetuksen 2 ja 4 artiklassa (ks. alaviite 61) ja meriliikenteen suuntaviivojen 9 jaksossa (ks. alaviite 110) tarkoitettua erityistä merkitystä: julkisen palvelun velvoitteina, jotka toimivat palveluhankintasopimusten vaihtoehtona eli joihin ei liity valtion maksamaa korvausta. Komissio paneekin merkille, että Siremarille, CdI:lle tai SNS:lle asetettuihin julkisen palvelun velvoitteisiin sisältyi valtion maksama korvaus.

19

(20)  Tämä toimenpide sisältää myös CIN:n suorittaman ostohinnan maksun osittaisen lykkäyksen Tirrenia-liiketoimintayksikön oston yhteydessä sekä useita muita tukitoimenpiteitä, jotka väitetysti toteutettiin Siremar-liiketoimintayksikön yksityistämisen yhteydessä (esimerkiksi vastatakaus ja pääoman korotus, jotka valtio toteutti CdI:n hyväksi).

20

(21)  Toimenpidettä 7 arvioitiin vuoden 2014 päätöksessä lukuun ottamatta ”Bonus Sardo – Vacanza” -hanketta.

21

(22)  Vuoden 2004 asetuksella vahvistettiin eräät vuosia 2000–2004 koskevaan Tirrenian viisivuotissuunnitelmaan tehdyt muutokset, ja se sisälsi muita Tirrenia-konsernin yrityksiä, mukaan lukien Siremar, koskevia säännöksiä.

22

(23)  Lautta: Milazzo – Eolian saaret – Napoli; Milazzo – läntiset ja itäiset Eolian saaret ja saarten väliset yhteydet; Milazzo – Eolian saaret (pääsaaret), asemapaikka Milazzo; Milazzo – Eolian saaret (pääsaaret), asemapaikka Lipari. Suurnopeusalus: Milazzo – läntiset ja itäiset Eolian saaret ja saarten väliset yhteydet; Milazzo – Eolian saaret (pääsaaret) ja saarten väliset yhteydet, asemapaikka Milazzo; saarten väliset yhteydet, asemapaikka Lipari; Milazzo – Eolian saaret ja saarten väliset yhteydet, asemapaikka Lipari.

23

(24)  Lautta: Palermo–Ustica. Suurnopeusalus: Ustica–Palermo.

24

(25)  Tämä luku on Siremarille maksettu määrä siihen asti, kunnes Siremar-liiketoimintayksikön omistusoikeus luovutettiin CdI:lle. CdI:lle maksettiin vuoden 2012 jäljellä olevalta ajalta 23 346 079 euroa. Vuoden 2012 korvaus oli siten yhteensä 55 694 895 euroa vuoden 2009 laissa säädetyn korvauksen enimmäismäärän mukaisesti.

25

(26)  Vuosina 1988–1994 toista maksua ei suoritettu, ja jäljelle jäänyt määrä maksettiin kunkin vuoden 31 päivään heinäkuuta mennessä.

26

(27)  CIPE on lyhenne nimestä Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica.

27

(28)  
  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, N:o 50, 28 päivänä helmikuuta 2008.

28

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(29)  
  Joulukuun 27 päivänä 2006 annetun lain nro 296 1 §:n 999 alakohdan ja asetuksen 430/1997 1 §:n e alakohdan mukaisesti.

29

(30)  Pääomasijoittajan haluttu tuottoaste, kun otetaan huomioon asianomaisen yrityksen riskiprofiili ja siihen liittyvät kassavirrat.

30

(31)  
  EUVL C 102, 2.4.2011, s. 1.

31

(32)  
  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

32

(33)  Ks. johdanto-osan 32 kappale, jossa taustoitetaan ilmaisun ”liiketoimintayksikkö” käyttöä tässä yhteydessä.

33

(34)  The Financial Times, Il Corriere della Sera, Il Sole 24 Ore, La Repubblica, Il Giornale, Il Mattino, Il Giornale di Sicilia, La Sicilia ja La Gazzetta del Sud.

34

(35)  Delloyd, Naftemporiki, Fairplay, Lloyd’s List ja Tradewinds.

35

(36)  Kyseinen osapuoli oli D.B. Real Estate 2 S.r.l.

36

(37)  Nykyään osa Caronte & Tourist -konsernia.

37

(38)  Muutti sittemmin nimekseen ”Sicilia Occidentale Marittima S.r.l.”.

38

(39)  Osuus kasvoi myöhemmin 65,32 prosenttiin.

39

(40)  Ustica Lines muutti 13 päivänä huhtikuuta 2016 nimekseen ”Liberty Lines”.

40

(41)  SNS jakautui 1 päivänä syyskuuta 2016 Caronte & Tourist -konserniin, joka liikennöi uuden sopimuksen yhdistelmäliikenteen reittejä, sekä Liberty Lines -yhtiöön, joka liikennöi vain uuden sopimuksen matkustajaliikenteen reittejä. Kukin yhtiö liikennöi nykyään omia reittejään itsenäisesti. SNS S.p.A:sta tuli SNS Società Consortile per Azioni, ja se toimii ainoastaan suhteista Italian ja Sisilian viranomaisiin vastaavana koordinointikeskuksena.

41

(42)  Tukikirje on lupaus virallisen takaussopimuksen (fidejussione) tekemisestä tulevaisuudessa tietyissä olosuhteissa. Unicreditin tukikirje on kuitenkin antajan kannalta sitova, joten sitä voidaan pitää valtiontukia koskevan lainsäädännön mukaisena takauksena.

42

(43)  Komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (EUVL C 155, 20.6.2008, s. 10).

43

(44)  Päätöksellä 5172/2012 peruutettiin erityisesti ministeriön erityishallintojohtajalle myöntämä lupa, joka koski liiketoimintayksikön luovuttamista CdI:lle.

44

(45)  Lisäksi CdI valitti päätöksestä 592/14 sekä CdS:n vahvistaman peruuttamisen (hylätty 4 päivänä heinäkuuta 2014) että Corte di Cassazionen vahvistaman kumoamisen (hylätty 12 päivänä tammikuuta 2016, tuomio julkaistu 4 päivänä helmikuuta 2016) osalta.

45

(46)  Kyseisenä päivänä rahoitusneuvoja oli pyytänyt CdI:tä ja SNS:ää toimittamaan lopullisen korotetun tarjouksen, koska erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar oli hyväksynyt CdI:n 5 päivänä elokuuta 2011 toimittaman takauksen (ja vastatakauksen) (ks. johdanto-osan 88 kappale).

46

(47)  34,6 miljoonaa euroa sekä korko ja inflaatio.

47

(48)  Erityishallintomenettelyyn asetetun Siremarin ja CdI:n välillä aiemmin solmitussa myyntisopimuksessa on hyvin samankaltaisia määräyksiä ja ehtoja. Suurin osa sopimusten välisistä eroista johtuu luovutuksen erilaisesta toimintaympäristöstä, erityisesti eri hinnasta ja ajoituksesta.

48

(49)  Patentti- ja immateriaalioikeudet; käyttöoikeussopimukset, lisenssit, tavaramerkit ja vastaavat oikeudet; muut aineettomat hyödykkeet.

49

(50)  Järjestelmät ja koneet; teolliset ja kaupalliset laitteet; muut aineelliset hyödykkeet.

50

(51)  Ecorys laski tämän arvon koko henkilöstön irtisanomisesta aiheutuvien kustannusten ja Siremar-liiketoimintayksikön varojen mukautetun nettoarvon erotuksena. Analyysin perusteella Siremarin varojen likvidaatioarvoksi arvioitiin – 0,3 miljoonaa euroa. Irtisanomiskustannukset, jotka olisivat 36,6 miljoonaa euroa, olivat suuremmat kuin mukautettujen nettovarojen markkina-arvo.

51

(52)  Ecorys totesi, että vaikka sopimuksen jatkamista ei voida sulkea pois, tulevan uudistamisen ehtoihin liittyvien epävarmuuksien ja niitä koskevien luotettavien tietojen puuttumisen takia oli perusteltua arvioida Siremar-liiketoimintayksikön arvo ottamatta huomioon julkisen palvelun järjestelmän mahdollista jatkoa.

52

(53)  Ecorysin mukaan tämä suhde osoittaa, onko työvoimakustannuksilla merkittävä vaikutus Siremar-liiketoimintayksikön talousarvioon verrattuna samankaltaisiin yrityksiin.

53

(54)  Ecorysin mukaan tämä suhde osoittaa, ovatko Siremar-liiketoimintayksikön työvoimakustannukset suhteettoman suuret verrattuna samankaltaisiin yrityksiin.

54

(55)  Tässä päätöksessä ilmaisulla ”sesonki” tarkoitetaan kesää ja ilmaisulla ”sesongin ulkopuolella” muuta vuotta, joka on ajanjaksona paljon pidempi.

55

(56)  Kuten säädetään laiksi 102/2009, jäljempänä ’laki 102/2009’, muunnetun asetuksen 78/2009 19 §:n 13 a momentissa ja asetuksen 135/2009 19 b §:n 19 momentissa.

56

(57)  Kaikki asetuksen 135/2009 19 b §:n 19 momentin nojalla myönnetyt varat (eli 7 000 000 euroa) sekä 16 750 000 euroa lain 102/2009 nojalla myönnetyistä varoista.

57

(58)  Nämä turvallisuusmääräykset eriteltiin 17 päivänä maaliskuuta 1998 annetussa neuvoston direktiivissä 98/18/EY, joka on saatettu osaksi Italian kansallista lainsäädäntöä 4 päivänä helmikuuta 2000 annetulla asetuksella nro 45, 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/24/EY, joka on saatettu osaksi Italian kansallista lainsäädäntöä 8 päivänä maaliskuuta 2005 annetulla asetuksella nro 52, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/25/EY, joka on saatettu osaksi Italian kansallista lainsäädäntöä 14 päivänä maaliskuuta 2005 annetulla asetuksella nro 65.

58

(59)  FAS on kansallinen rahasto, josta tuetaan Italian aluepolitiikan toteuttamista.

59

(60)  
  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, N:o 137, 16 päivänä kesäkuuta 2009.

60

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(61)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 3577/92, annettu 7 päivänä joulukuuta 1992, palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) (EYVL L 364, 12.12.1992, s. 7). Komissio huomauttaa, ettei meriliikenteen kabotaasista annetussa asetuksessa edellytetä, että jäsenvaltiot yksityistävät meriliikenneyrityksensä, vaan niiden on vain vapautettava kyseiset erityismarkkinat.

61

(62)  Virallinen huomautus hyväksyttiin 28 päivänä tammikuuta 2010 mutta annettiin Italialle tiedoksi vasta seuraavana päivänä.

62

(63)  Vaikka Tirrenian, Toremarin ja Siremarin omistusoikeus luovutettiin muodollisesti vasta vuonna 2012.

63

(64)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.7.2003, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

64

(65)  Komission päätös 2005/842/EY, tehty 28 päivänä marraskuuta 2005, EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 312, 29.11.2005, s. 67).

65

(66)  Julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön puitteet (EUVL C 297, 29.11.2005, s. 4).

66

(67)  Komission päätös 2012/21/EU, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 7, 11.1.2012, s. 3).

67

(68)  Ks. tarkka kuvaus kriteeristä johdanto-osan 303 kappaleen d alakohdasta.

68

(69)  Italia viittasi myös laajasti erityishallinnon huomautuksiin, jotka esitetään 5.1 jaksossa.

69

(70)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 20.2.2001, Analir ym., C-205/99, ECLI:EU:C:2001:107, 27 ja 28 kohta.

70

(71)  Italia viittasi erityisesti vuoden 2004 päätöksen johdanto-osan 105–110 ja 123–153 kappaleeseen.

71

(72)  Tässä yhteydessä järjestettiin kaksi tarjouskilpailumenettelyä: yksi Tirrenian nopeille lautoille (Aries, Taurus, Capricorn, Scorpio ja Scatto) ja Siremarin nopealle lautalle (Guizzo) sekä erillinen menettely Tirrenian moottorialukselle (Domiziana).

72

(73)  Vuonna 2010 Siremar-liiketoimintayksikköön sisältyi 18 alusta ja lähes 500 työntekijää.

73

(74)  Nämä erot koskevat erityisesti riskitöntä korkokantaa ja markkinariskiin perustuvaa korkokantaa, beetakertoimia ja lainakustannuksia. Banca Profilo käytti riskittöminä korkoina Italian valtion kymmenvuotisten joukkovelkakirjojen korkoja, koska Siremar-liiketoimintayksikkö toimi yksinomaan Italiassa. Ecorys sen sijaan käytti Saksan valtion joukkovelkakirjojen korkoja, jotka olivat alhaisempia ja johtivat Banca Profilon mukaan asianomaisen liiketoimintayksikön pääomakustannusten aliarvioimiseen. Lisäksi Ecorys ja Banca Profilo käyttivät molemmat Italiaa koskevaa markkinariskipreemiota, mutta Banca Profilo lisäsi siihen 1 prosentin erityisen riskin, joka liittyi siihen, että Siremar toimii vain Sisiliassa, jossa riskit ovat suurempia kuin Italiassa keskimäärin.

74

(75)  Koska Unicreditin laatimassa tukikirjeessä ei mainita vastatakausta.

75

(76)  Komissio huomauttaa, että näissä tiedoissa oli aukkoja, jotka liittyivät kansallisiin oikeudenkäynteihin ja liiketoimintayksikön kahteen luovutukseen (vuoden 2015 luvut eivät olleet ulkoisen konsultin vahvistamia eikä 1 päivän tammikuuta ja 10 päivän huhtikuuta 2016 välisestä ajanjaksosta toimitettu tietoja).

76

(77)  Näissä kirjeissä yritykset esittivät, että vuoden 2009 laissa säädetyt julkisesta palvelusta maksettavat korvaukset eivät olleet riittäviä palvelun nettokustannusten kattamiseksi öljyn hintojen nousun vuoksi. Kesäkuussa 2010 päivätyssä kirjeessä määrää pidettiin vielä Siremarin osalta ”toistaiseksi” riittävänä, mutta Tirrenian osalta ennustettu vaje oli jo 23,1 miljoonaa euroa.

77

(78)  Alueen kirjanpitäjän kirjeellä.

78

(79)  Unicredit palautti 3 päivänä helmikuuta 2012 CdI:n vastatakauksen Sisilialle ja vahvisti, ettei sen oma takaus ollut sidoksissa Sisilian vastatakaukseen. Takaus tuli voimaan 31 päivänä heinäkuuta 2012, kun Siremar-liiketoimintayksikön myynti saatettiin päätökseen.

79

(80)  C11320 – Compagnia delle Isole/Ramo di azienda di Tirrenia di Navigazione (Siremar), Provvedimento n. 23023 del 23 novembre 2011.

80

(81)  Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar viittaa erityisesti yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomioon 15.6.2005, Fred Olsen, SA, T-17/02, ECLI:EU:T:2005:218, 215 kohta.

81

(82)  Erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar viittaa yhteisöjen tuomioistuimen tuomioon 10.5.2005, Italia v. komissio, C-400/99, ECLI:EU:C:2005:275 ja yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioon 4.3.2009, Tirrenia Navigazione v. komissio, yhdistetyt asiat T-265/04, T-292/04 ja T-504/04, ECLI:EU:T:2009:48.

82

(83)  Komissio totesi kuitenkin, että yhdellä reitillä (ALC/2) keskimääräinen matkustajaluku vuosina 2010 ja 2011 oli 300 357,5.

83

(84)  Ks. http://www.tirreniadinavigazioneamministrazionestraordinaria.it/ (jonka yritys mainitsi) ja http://www.siremar-in-as.it/

84

(85)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 28.2.2012, Grazer Wechselseitige Versicherung AG, T-282/08, ECLI:EU:T:2012:91.

85

(86)  SNS oli toimittanut myös valituksen Siremar-liiketoimintayksikön myyntimenettelystä 30 päivänä tammikuuta 2012. Valitus rekisteröitiin asianumerolla SA.34292.

86

(87)  Liikenneministeriö torjui NGI:n väitökset, mutta NGI ei vetänyt niitä pois vaan pyysi sen sijaan ministeriötä keskeyttämään korvausten (noin 55 miljoonaa euroa vuodessa) maksamisen. SNS ei toimittanut kyseistä kirjeenvaihtoa eikä tietoja mahdollisista jatkotoimista.

87

(88)  Sisilialla oli edustaja Unicreditin johtokunnassa, ja Unicredit hallinnoi Sisilian kassaa ja eläkerahastoja.

88

(89)  Vain kolmella näistä saarista on ylemmän perusasteen koulu ja vain kahdella on sairaala (jossa ei ole naistentauti- ja synnytysosastoa).

89

(90)  Pan Med toimitti esimerkkilaskelman Ravennan ja Catanian välisen reitin kustannuksista ja tuloista vuonna 2010. Sen mukaan kyseisellä reitillä oli saatu 8,3 miljoonaa euroa voittoa ja sitä liikennöineelle Tirrenialle oli näin ollen maksettu liiallista korvausta. Komissio totesi kuitenkin Tirreniaa ja CIN:ää koskevan vuoden 2020 päätöksen johdanto-osan 259 kappaleessa ja alaviitteessä 91, että koska Tirrenia oli tehnyt tappiota tällä reitillä vuonna 2010, tätä katteetonta väitettä ei ollut tarpeen arvioida tarkemmin.

90

(91)  Pan Med toimitti muutamia paikallisille kunnallis- ja satamaviranomaisille lähetettyjä kirjeitä, joissa pyydetään tämän reitin liikennöinnin aloittamiseksi tarvittavia lupia.

91

(92)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 11 artiklan nojalla (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

92

(93)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 20.2.2001, Analir ym., C-205/99, ECLI:EU:C:2001:107.

93

(94)  Vulcano, Panarea, Stromboli, Filicudi ja Alicudi.

94

(95)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1589, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9).

95

(96)  Kaikkia CdI:n reittejä liikennöidään ympäri vuoden.

96

(97)  Tämä luku kattoi miehistön määrän sekä yleisen henkilökunnan ja maapalveluhenkilökunnan määrän kunkin reitin osalta.

97

(98)  CdI toimitti myös tietoja Italian hallintotuomioistuimissa käydyistä menettelyistä ja tiedotti komissiolle, että se oli valittanut CdS:n päätöksestä 592/14 Corte di Cassazioneen (ks. johdanto-osan 96 kappale ja alaviite 45).

98

(99)  Pääministerin kanslian apulaissihteeri, taloudellisen kehityksen ministeriö, liikenneministeriö, alue, erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar, SNS ja CdI.

99

(100)  Yritys viittasi seuraaviin tuomioihin: yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 20.9.2001, Banks, C-390/98, ECLI:EU:C:2001:456, ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.4.2004, Saksa v. komissio, C-277/00, ECLI:EU:C:2004:238.

100

(101)  Kaksi edellytystä olivat seuraavat: CdI:n oli voitettava liiketoimintayksikköä koskeva tarjouskilpailu ja myyntisopimus oli allekirjoitettava 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä.

101

(102)  Komissio toteaa joka tapauksessa, että CdI on tällä hetkellä selvitystilassa ja epäaktiivinen. Näin ollen tutkinta, joka koskisi sille mahdollisesti myönnettyä tukea, olisi aiheeton (ks. johdanto-osan 408 ja 413 kappale).

102

(103)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.7.2003, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

103

(104)  
  EUVL C 8, 11.1.2012, s. 4.

104

(105)  Ks. erityisesti yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.9.1980, Philip Morris v. komissio, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 11 kohta, tuomio 22.11.2001, Ferring, C-53/00, ECLI:EU:C:2001:627, 21 kohta ja tuomio 29.4.2004, Italia v. komissio, C-372/97, ECLI:EU:C:2004:234, 44 kohta.

105

(106)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 30.4.1998, Het Vlaamse Gewest v. komissio, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77.

106

(107)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 4055/86, annettu 22 päivänä joulukuuta 1986, palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta jäsenvaltioiden väliseen meriliikenteeseen sekä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen meriliikenteeseen (EYVL L 378, 31.12.1986, s. 1).

107

(108)  Unionin tuomioistuimen tuomio 26.10.2016, DEI ja komissio v. Alouminion tis Ellados, C-590/14 P, ECLI:EU:C:2016:797, 45 kohta.

108

(109)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 6.3.2002, Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava ym. v. komissio, yhdistetyt asiat T-127/99, T-129/99 ja T-148/99, ECLI:EU:T:2002:59, 175 kohta.

109

(110)  Komission tiedonanto C(2004) 43 – Yhteisön suuntaviivat meriliikenteen valtiontuelle (EUVL C 13, 17.1.2004, s. 3).

110

(111)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 20.2.2001, Analir ym., C-205/99, ECLI:EU:C:2001:107.

111

(112)  Komission tiedonanto: Komission tulkinta palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) annetusta neuvoston asetuksesta (ETY) N:o 3577/92, Bryssel, COM(2014) 232 final, 22.4.2014.

112

(113)  Ks. unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 1.3.2017, SNCM v. komissio, T-454/13, ECLI:EU:T:2017:134, 130 ja 134 kohta.

113

(114)  Lisäksi komissio katsoo, että viittä yhdistettyä reittiä liikennöitiin jonkinlaista julkista korvausta vastaan jo 1950-luvulla.

114

(115)  Italia toimitti vuodelta 2015 vain arvioita, jotka eivät olleet ulkoisen konsultin vahvistamia, kuten uudessa sopimuksessa edellytettiin. Lisäksi Italia ei toimittanut lainkaan tietoja 1 päivän tammikuuta ja 15 päivän huhtikuuta 2016 väliseltä ajalta, koska CdI valmistautui palauttamaan liiketoimintayksikön erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille, eikä 1 päivän tammikuuta 2011 ja 30 päivän heinäkuuta 2012 väliseltä ajalta, koska julkisen palvelun velvoitteita hoiti erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar.

115

(116)  Tämän havainnollistamiseksi Taulukko 5 sisältää reittikohtaiset tilastot vuodelta 2019. Tilan säästämiseksi komissio ei esitä lukuja kaikilta vuosilta, joiden aikana CdI tai SNS hoiti tätä palvelua.

116

(117)  Matkustajien kokonaismäärä jaettuna edestakaisten lähtöjen määrällä kyseisellä ajanjaksolla.

117

(118)  Rahdin kokonaismäärä (juoksumetrejä) jaettuna edestakaisten lähtöjen määrällä kyseisellä ajanjaksolla.

118

(119)  
  Syyskuun 1 päivästä 2016 alkaen tämä reitti muutettiin kahdeksi palveluksi: ALC/2 (ensimmäinen osuus) ja ALC/2 a (paluu).

119

(120)  Vuoden 2015 luvut eivät olleet ulkoisen konsultin vahvistamia, kuten muiden vuosien luvut ovat, vaan Italian viranomaiset laativat ne jälkikäteen CdI:n asiakirjojen perusteella.

120

(121)  Italia ei ole toimittanut tietoja 1 päivän tammikuuta ja 10 päivän huhtikuuta 2016 välisestä ajanjaksosta. Italian mukaan näitä tilastoja ei kerätty, koska CdI valmistautui tuolloin luovuttamaan liiketoimintayksikön takaisin erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille.

121

(122)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 20.2.2001, Analir ym., C-205/99, ECLI:EU:C:2001:107, 71 kohta.

122

(123)  Ks. vuoden 2004 päätöksen johdanto-osan 135 kappale.

123

(124)  Ks. vuoden 2012 päätöksen johdanto-osan 101–103 ja 201 kappale.

124

(125)  Koska muiden toimijoiden tarjoamat palvelut eivät kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan, komissio ei kommentoi sitä, ovatko niiden palvelut varsinaisia yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluita.

125

(126)  Lisätietoja reiteistä ja vuorotiheyksistä on Taulukko 3. Nämä vuorotiheydet olivat pääosin samoja kuin sopimuksen jatkokaudella (2009–2012) muutamia yksittäisiä reittejä ja/tai vuodenaikoja koskevia pieniä eroja lukuun ottamatta.

126

(127)  Ks. alaviite 112.

127

(128)  Yhdistettyyn reittiin sisältyvien yksittäisten reittien aikataulua voidaan myös muuttaa ajan mittaan, ks. alaviite 119.

128

(129)  SNS liikennöi 1 päivästä syyskuuta 2016 alkaen vain neljää eri nopean yhteyden reittiä (ks. alaviite 119).

129

(130)  Sopimuksen jatkoaikana neljä nopean yhteyden reittiä yhdistettiin kahdeksi raportointia varten.

130

(131)  Tällä hetkellä Caronte & Tourist -konsernin koordinoima ja hallitsema.

131

(132)  
  Huhtikuun 11 päivän ja 31 päivän joulukuuta 2016 välisenä aikana SNS raportoi positiivisia tuloksia reiteillä ALC/6 ja ALD/3 a. Komissio toteaa kuitenkin, että CdI oli liikennöinyt palvelua merkittävän osan vuoden 2016 sesongin ulkopuolisesta ajasta (1 päivästä tammikuuta 10 päivään huhtikuuta), jona reitit eivät tavallisesti ole kannattavia. Siksi se, ettei SNS liikennöinyt palvelua kyseisenä ajanjaksona, vääristi todennäköisesti näiden reittien taloudellista tulosta vuonna 2016.

132

(133)  Kyseessä olivat Minoan Lines Shipping, La Méridionale, Moby, Grandi Navi Veloci, Liberty Lines (entinen Ustica Lines), Grimaldi Group, Corsica Ferries, SNAV ja Caronte & Tourist. Entisen Tirrenia-konsernin yritykset (kuten Caremar ja Toremar) jätettiin verrokkiryhmän ulkopuolelle. Verrokkiryhmä sisältää kaksi yritystä, jotka hoitavat myöhemmin uutta sopimusta SNS:n yhteisyrityksen puitteissa. Nämä yritykset ovat Liberty Lines (entinen Ustica Lines) ja Caronte & Tourist. Tuohon aikaan nämä kaksi yritystä liikennöivät kuitenkin eri palveluja, jotka eivät kuuluneet alkuperäisen sopimuksen soveltamisalaan. Näin ollen komissio ei ole sulkenut niitä pois verrokkiryhmästä.

133

(134)  Komissio muistuttaa, että vuosi 2009 oli viimeinen vuosi, jonka aikana Siremar toimi normaalisti (eli sitä ei ollut vielä asetettu erityishallintomenettelyyn).

134

(135)  Kyseisinä vuosina CdI:n ja SNS:n vuosittain sijoittama nettopääoma oli keskimäärin 33,8 miljoonaa euroa.

135

(136)  Lukuun ottamatta vuotta 2015 ja vuoden 2016 ensimmäisiä kuukausia (ks. alaviitteet 120 ja 121). Vaikka komissio pitää valitettavana, ettei Italia toimittanut näitä tietoja, komissio huomauttaa, että tämä vaikuttaa vain viimeiseen CdI:n liikennöimään kauteen, kun taas komission arvioinnin kohteena on SNS, kuten johdanto-osan 295 kappaleessa selvennettiin.

136

(137)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/17/EY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta (EUVL L 134, 30.4.2004, s. 1).

137

(138)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/18/EY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta (EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114).

138

(139)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

139

(140)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

140

(141)  Direktiivin 2004/17/EY 5 artiklassa tehdään selväksi, että sen soveltamisalaan kuuluvat ainoastaan rautateitse, automatisoiduin järjestelmin, raitioteitse, johdinautoilla, linja-autoilla tai kaapeliradoilla tarjottavat palvelut.

141

(142)  Direktiivin 2004/18/EY 21 artiklan nojalla.

142

(143)  Direktiivin 2004/18/EY 1 artiklan 4 kohdassa säädetään seuraavaa: ”
  ’Palveluja koskevalla käyttöoikeussopimuksella’ tarkoitetaan muutoin samanlaista sopimusta kuin julkista palveluhankintaa koskevaa sopimusta, paitsi että palvelujen suorittamisen vastikkeena on joko yksinomaan palvelun käyttöoikeus tai tällainen oikeus ja maksu yhdessä.”

143

(144)  Komission tiedonanto Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä (EUVL C 262, 19.7.2016, s. 1).

144

(145)  Komissio huomauttaa valtiontuen käsitettä koskevan tiedonannon alaviitteessä 146, että unionin tuomioistuimet viittaavat usein valtiontuen yhteydessä ”avoimeen” tarjouskilpailuun. Sanan ”avoin” käytöllä ei kuitenkaan tarkoiteta sellaista tiettyä menettelyä, josta on kyse julkisista hankinnoista annetuissa direktiiveissä. Sen vuoksi ”kilpailuun perustuva” näyttää komission mukaan asianmukaisemmalta ilmaisulta. Komission tarkoituksena ei ole poiketa oikeuskäytännössä vahvistetuista aineellisista edellytyksistä.

145

(146)  Erityisesti asetus 134/2008.

146

(147)  Kuten johdanto-osan 373 kappaleessa selvitetään, tämä tarjouskilpailumenettely ei myöskään kuulunut direktiivin 2004/18/EY 36 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Näin ollen Italialla ei tosiasiassa ollut velvollisuutta ilmoittaa valintaperusteita kiinnostuksenilmaisupyynnössä.

147

(148)  Komissio huomauttaa, ettei Italialla ollut velvollisuutta esittää kiinnostuksenilmaisupyynnössä yksityiskohtaista kuvausta myytävistä omaisuuseristä ja uudesta palveluhankintasopimuksesta, koska direktiivi 2004/18/EY 36 artiklan 1 kohtaa ei sovellettu tähän tarjouskilpailumenettelyyn.

148

(149)  Lisäksi Italialla ei ollut velvollisuutta kuvata kiinnostuksenilmaisupyynnössä tarjouskilpailumenettelyn seuraavia vaiheita koskevia järjestelyjä, koska tähän tarjouskilpailumenettelyyn ei sovellettu direktiivin 2004/18/EY 36 artiklan 1 kohtaa.

149

(150)  Ks. unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 28.2.2012, Land Burgenland ja Itävalta v. komissio, yhdistetyt asiat T-268/08 ja T-281/08, ECLI:EU:T:2012:90, 87 kohta.

150

(151)  Asetuksen 270/1999 63 §:n 2 momentin mukaan jokaisen erityishallintomenettelyyn asetetun suuryrityksen liiketoimintayksikön mahdollisen ostajan on sitouduttava säilyttämään työllisyystaso (eli työntekijöiden määrä) samana ja jatkamaan liiketoimintaa vähintään kahden vuoden ajan ostamista lähtien.

151

(152)  Lukuun ottamatta joitakin tarkkaan rajattuja poikkeustilanteita.

152

(153)  Kuten ammattiliittojen kanssa sovittiin marraskuussa 2011, tämä kattoi käytännössä kaikki liiketoimintayksikön työntekijät myyntisopimuksen allekirjoittamishetkellä.

153

(154)  Sopimusluonnos oli kaikkien tarjoajien nähtävillä tietokannassa. Lisäksi sen olennaiset määräykset oli jo vahvistettu asetuksen 135/2009 19 b §:ssä.

154

(155)  Ferrando & Massone Srl.

155

(156)  Ferrando & Massone Srl:n raportissa todettiin, ettei kahdella aluksista ollut minkäänlaista rahallista arvoa.

156

(157)  Tämä johtuu siitä, että niin kauan kuin alus ei vielä ole käyttöikänsä lopussa, sen arvo on liikennöitynä romutusarvoa korkeampi. Skenaariossa, jossa alukset myydään erikseen, on todennäköisempää, että osa niistä joudutaan myymään romutusarvoa vastaavalla hinnalla. Kun alukset liitetään palveluhankintasopimuksiin, kaikki liikennöintiin soveltuvat alukset pysyvät liikenteessä, joten ne voidaan myydä romutusarvoa korkeammalla hinnalla.

157

(158)  Ks. tarkemmin vastaus, jonka komissio antaa kysymykseen 68 komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa ”Opas valtiontukea, julkisia hankintoja ja sisämarkkinoita koskevien Euroopan unionin sääntöjen soveltamiseksi yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin, erityisesti yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin”, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2013 (ks. https://ec.europa.eu/competition/state_aid/overview/new_guide_eu_rules_procurement_fi.pdf).

158

(159)  Komission päätös asiassa SA.42710, Yleistä taloudellista etua koskevat palvelut SGEI – meriliikenteen henkilökuljetuksen nopea yhteys Messinan ja Reggio Calabrian välillä – Italia (EUVL C 40, 2.2.2018, s. 4).

159

(160)  Komission päätös asiassa SA.42366, bpostille maksetut julkisen palvelun korvaukset vuosina 2016–2020 – Belgia (EUVL C 341, 16.9.2016, s. 5).

160

(161)  Direktiivi 2004/18/EY 30 artikla ja direktiivin 2004/17/EY 1 artiklan 9 kohdan a alakohta.

161

(162)  Komission päätös asiassa SA.22843, SNCM:n ja CMN:n kanssa tehty julkista palvelua koskeva sopimus 2007–2013 – Korsika (EUVL L 220, 17.8.2013, s. 20).

162

(163)  Ks. myös aiemmat komission päätökset, joissa tutkinta katsottiin tarpeettomaksi, esimerkiksi asioissa Mines de potasse d’Alsace (EUVL L 86, 24.3.2006, s. 20) ja Ducatt (asia SA:39990, ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä).

163

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(164)  Unionin tuomioistuimen tuomio 19.12.2019, Arriva Italia, C-385/18, ECLI:EU:C:2019:1121, 36 kohta.

164

(165)  Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet ainoastaan uuden sopimuksen nojalla maksettavasta julkisen palvelun korvauksesta, jota komissio ei katsonut valtiontueksi (ks. johdanto-osan 9 kappale). Lisäksi erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar on väittänyt, että Siremarille alkuperäisen sopimuksen jatkamisen perusteella maksettu julkisen palvelun korvaus soveltui sisämarkkinoille ja että se oli vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen nojalla. Komissio arvioi 8.3.1 jaksossa, pitääkö tämä paikkansa.

165

(166)  Täydellisyyden vuoksi komissio toteaa, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 10 artiklan a alakohdan siirtymäsäännöstä, jonka mukaan ennen tämän päätöksen voimaantuloa (eli 31 päivää tammikuuta 2012) käyttöön otettu tukiohjelma, joka soveltui sisämarkkinoille ja oli vapautettu ilmoitusvaatimuksesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen nojalla, katsotaan edelleen sisämarkkinoille soveltuvaksi ja ilmoitusvaatimuksesta vapautetuksi kahden vuoden ajan (eli 30 päivään tammikuuta 2014 asti). Näin ollen tuki, joka on myönnetty tällaisen ohjelman mukaisesti yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 tehdyn päätöksen voimaantulon eli 19 päivän joulukuuta 2005 ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen voimaantulon eli 31 päivän tammikuuta 2012 välisenä aikana, katsotaan sisämarkkinoille soveltuvaksi mutta ainoastaan tuen myöntämispäivästä 30 päivään tammikuuta 2014 asti. Joka tapauksessa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2011 tehdyn päätöksen 10 artiklan a alakohdan siirtymäsäännöstä ei sovelleta 31 päivän tammikuuta 2012 jälkeen myönnettyyn tukeen, ja sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointi on tällöin tehtävä kyseisen vuonna 2011 tehdyn päätöksen mukaisesti.

166

(167)  
  EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1.

167

(168)  Ks. vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 140 kohta.

168

(169)  Lukuun ottamatta vuotta 2015 (tiedot eivät ole ulkoisten konsulttien vahvistamia – ks. alaviite 120) ja 1 päivän tammikuuta ja 10 päivän huhtikuuta 2016 välistä aikaa (tiedot puuttuvat – ks. alaviite 121).

169

(170)  Tiiviyden vuoksi komissio ei sisällytä tähän päätökseen yksityiskohtaisia lukuja.

170

(171)  Vuoden 2001 päätöksen antamisen jälkeen Italian viranomaiset laativat viisivuotissuunnitelman Tirrenia di Navigazionelle kaudeksi 2000–2004. Suunnitelma hyväksyttiin 20 päivänä syyskuuta 2001 annetulla ministeriön asetuksella.

171

(172)  Asiasta päätettiin 30 päivänä joulukuuta 2004 pidetyssä ministeriöiden välisessä kokouksessa. Kyseisellä päätöksellä pidennettiin alun perin asetettua kuoletusaikaa 20 vuodesta 30 vuoteen moottorialusten osalta ja 15 vuodesta 20 vuoteen suurnopeusmatkustaja-alusten osalta. Ministeriöiden välinen kokous perustettiin lain 856/1986 11 §:n mukaisesti, ja siihen osallistui liikenneministeriön, valtiovarainministeriön ja taloudellisen kehityksen ministeriön edustajia.

172

(173)  
  EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17.

173

(174)  Kuten todetaan johdanto-osan 440 kappaleessa. Muille reiteille myönnetyn tuen sääntöjenmukaisuutta tarkastellaan tarkemmin 8.3.1.8 jaksossa.

174

(175)  Italian viranomaiset toimittivat joitakin tietoja kyseisestä vuodesta: vuoden 2009 korvausmäärää, joka oli 67 miljoonaa euroa, koskevat laskelmat, joissa käytettiin alkuperäisessä sopimuksessa vahvistettua menetelmää, ja reittikohtaisen kirjanpidon. Siremar oli hakenut kyseiseksi vuodeksi noin 72,2 miljoonan euron korvauksia, mutta Italia hylkäsi osan ehdotetuista kustannuksista, koska ne eivät olleet tukikelpoisia sovellettavan menetelmän perusteella. Myönnetty 67 miljoonan euron korvausmäärä merkitsi huomattavaa vähennystä vuoden 2008 hyväksytystä korvausmäärästä (75,4 miljoonaa euroa). Italia myös selvensi, että pääoman tuotoksi laskettiin 2,9 miljoonaa euroa soveltamalla alkuperäistä sopimusta. Tämä määrä lisättiin kokonaiskustannuksiin 67 miljoonan euron korvausmäärän määrittämiseksi.

175

(176)  Komissio muistuttaa tässä yhteydessä, että kyseisten neljän reitin on todettu olevan varsinaisia yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluita (ks. 8.3.1.2 jakso) ja täyttävän meriliikenteen kabotaasista annetussa asetuksessa julkisen palvelun velvoitteille asetetut vaatimukset. Lisäksi komissio on hyväksynyt Siremarin alkuperäisen sopimuksen jatkamisen kyseistä yritystä koskevan yksityistämisprosessin johdosta, minkä takia sen 21 päivänä kesäkuuta 2012 antama perusteltu lausunto ei koskenut Siremaria (ks. johdanto-osan 143 kappale).

176

(177)  Vaikka kyseinen tuki myönnettiin ennen vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen voimaantuloa, kyseisten suuntaviivojen 139 kohdan mukaan komission on Siremarin kaltaisille vaikeuksissa oleville yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoajille myönnettyä tukea arvioidessaan sovellettava vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen määräyksiä riippumatta kyseisen tuen myöntämispäivästä. Kun komissio arvioi vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla tukea, joka on myönnetty vaikeuksissa olevalle yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoajalle ennen 31 päivää tammikuuta 2012, tällainen tuki katsotaan soveltuvaksi sisämarkkinoille, jos se on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden määräysten mukainen, lukuun ottamatta 9, 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 kohdan määräyksiä.

177

(178)  Tämä määrä sisälsi 11 367,51 euron suuruisen valtion koron 30 päivän kesäkuuta 2011 ja 11 päivän heinäkuuta 2011 väliseltä ajalta.

178

(179)  Komissio toteaa Siremarille näiden verovapautusten kautta myönnetystä tuesta laajemmin, että tämän päätöksen hyväksymishetkellä erityishallintomenettelyyn asetettu Siremar ei enää suorita yleistä taloudellista etua koskevia palveluja tai harjoita muutakaan taloudellista toimintaa.

179

(180)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14.2.1990, Ranska v. komissio, C-301/87, ECLI:EU:C:1990:67, 41 kohta.

180

(181)  Komissio toteaa, että koska liiketoimintayksikkö palautettiin erityishallintomenettelyyn asetetulle Siremarille ja myönnettiin sen jälkeen SNS:lle yhdessä uuden sopimuksen kanssa, CdI:n ja SNS:n välisestä mahdollisesta taloudellisesta jatkuvuudesta ei ole epäilystä, koska ne ovat tarjouskilpailun kaksi erillistä osapuolta.

181

(182)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.7.1973, komissio vs. Saksa, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, 13 kohta.

182

(183)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.3.1990, Belgia v. komissio, C-142/87, ECLI:EU:C:1990:125, 66 kohta.

183

(184)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.6.1999, Belgia v. komissio, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, 64 ja 65 kohta.

184

(185)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1589, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9).

185

(186)  Valtiontukeen liittyvän saatavan etuoikeusluokka saatavaluettelossa määräytyy kansallisen lainsäädännön perusteella, kunhan tässä noudatetaan tehokkuusperiaatetta ja vastaavuusperiaatetta. Ks. sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperinnästä annetun komission tiedonannon 64 kohta (EUVL C 247, 23.7.2019, s. 1). Valtiontukeen liittyvä saatava ei kuitenkaan voi olla etuoikeusluokaltaan alempana kuin tavallinen vakuudeton saatava. Valtiontukeen liittyvän saatavan lopullinen kirjaaminen luetteloon lopettaa myös ylimääräisen takaisinperintäkoron kertymisen.

186

(187)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.3.1991, Italia v. komissio, C-303/88, ECLI:EU:C:1991:136.

187

(188)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 24.9.2019, Fortischem a.s. v. komissio, T-121/15, ECLI:EU:T:2019:684, 208 kohta.

188

(189)  Ks. unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 28.3.2012, Ryanair v. komissio, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, 156 kohta.

189

(190)  Kuten alaviitteessä 41 kuitenkin on kuvattu, SNS tarjoaa tällä hetkellä palvelujaan yksinomaan nimellä Caronte & Tourist tai Liberty Lines, ei omana yrityksenään (ks. esimerkiksi Siremarin verkkosivusto http://siremar.it/, joka ohjaa lukijan suoraan jommankumman edellä mainitun yrityksen verkkosivustolle).

190

(191)  Ks. unionin tuomioistuimen tuomio 24.10.2013, Land Burgenland v. komissio, yhdistetyt asiat C-214/12 P, C-215/12 P ja C-223/12 P, ECLI:EU:C:2013:682, 94–96 kohta.

191

(192)  Vuosien 2016–2027 liiketoimintasuunnitelma ei sisältänyt reittien vuorotiheyttä (ks. johdanto-osan 123 kappale). Se ei myöskään sisältänyt seuraavia liiketoimintasuunnitelman tärkeimpiä strategisia edistäviä tekijöitä, jotka sisältyivät vuosien 2011–2022 suunnitelmaan: koko henkilöstön uudet työsopimukset, verkkomyynti, polttoainetehokkuus ja toiminnallinen tehokkuus.

192

---