# Az Európai Unió L 162/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 162 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. június 17. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 162

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. június 17.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/930 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. március 10.) az (EU) 600/2014 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az adatszolgáltatók Európai Értékpapírpiaci Hatóság általi felügyeletével kapcsolatos díjak meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/931 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. március 23.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagokkal kapcsolatos hatósági ellenőrzések elvégzésére vonatkozó szabályok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/932 végrehajtási rendelete (2022. június 9.) az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok tekintetében végzendő hatósági ellenőrzésekre vonatkozó egységes gyakorlati rendelkezésekről, a többéves nemzeti ellenőrzési tervek további konkrét tartalmáról és az elkészítésükre vonatkozó további különös rendelkezésekről (
  1
  ) | 13 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/933 végrehajtási rendelete (2022. június 13.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 23 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/934 végrehajtási rendelete (2022. június 16.) a Marokkóból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről | 27 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/935 határozata (2022. június 13.) az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodással létrehozott Társulási Tanácsban a 2021-2027 közötti időszakra vonatkozó EU–Egyiptom partnerségi prioritások elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról | 31 |
| | * | A Tanács (EU) 2022/936 határozata (2022. június 13.) az Európai Unió által a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottságának 14. ülésén a fuvarozási telematikai alkalmazásokra vonatkozó egységes műszaki előírások módosításai és az ATMF egységes szabályok eltérésekről szóló B. mellékletének felülvizsgálata tekintetében, valamint az OTIF Felülvizsgálati Bizottságának írásbeli eljárásában az ATMF egységes szabályok módosítása tekintetében képviselendő álláspontról | 35 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/937 végrehajtási határozata (2022. június 16.) a Közösségben a vadon élő madarakban előforduló magas patogenitású madárinfluenza H5N1 altípusával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről szóló 2006/563/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 37 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2022/930 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. március 10.) az (EU) 600/2014 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az adatszolgáltatók Európai Értékpapírpiaci Hatóság általi felügyeletével kapcsolatos díjak meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről

1

*

A Bizottság (EU) 2022/931 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. március 23.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagokkal kapcsolatos hatósági ellenőrzések elvégzésére vonatkozó szabályok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

7

*

A Bizottság (EU) 2022/932 végrehajtási rendelete (2022. június 9.) az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok tekintetében végzendő hatósági ellenőrzésekre vonatkozó egységes gyakorlati rendelkezésekről, a többéves nemzeti ellenőrzési tervek további konkrét tartalmáról és az elkészítésükre vonatkozó további különös rendelkezésekről (
  1
  )

1

13

*

A Bizottság (EU) 2022/933 végrehajtási rendelete (2022. június 13.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

23

*

A Bizottság (EU) 2022/934 végrehajtási rendelete (2022. június 16.) a Marokkóból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről

27

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2022/935 határozata (2022. június 13.) az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodással létrehozott Társulási Tanácsban a 2021-2027 közötti időszakra vonatkozó EU–Egyiptom partnerségi prioritások elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról

31

*

A Tanács (EU) 2022/936 határozata (2022. június 13.) az Európai Unió által a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottságának 14. ülésén a fuvarozási telematikai alkalmazásokra vonatkozó egységes műszaki előírások módosításai és az ATMF egységes szabályok eltérésekről szóló B. mellékletének felülvizsgálata tekintetében, valamint az OTIF Felülvizsgálati Bizottságának írásbeli eljárásában az ATMF egységes szabályok módosítása tekintetében képviselendő álláspontról

35

*

A Bizottság (EU) 2022/937 végrehajtási határozata (2022. június 16.) a Közösségben a vadon élő madarakban előforduló magas patogenitású madárinfluenza H5N1 altípusával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről szóló 2006/563/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.6.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 162/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 162/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/930 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2022. március 10.)

az (EU) 600/2014 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az adatszolgáltatók Európai Értékpapírpiaci Hatóság általi felügyeletével kapcsolatos díjak meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 38n. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az adatkezelés, az adatminőség és a méretgazdaságosság megteremtése szükségességének határokon átnyúló dimenziójára tekintettel, valamint az esetleges eltérések által mind az adatminőségre, mind az adatszolgáltatók feladataira gyakorolt kedvezőtlen hatás elkerülése érdekében az (EU) 2019/2175 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) az adatszolgáltatók uniós tevékenységei tekintetében engedélyezési és felügyeleti hatásköröket ruházott az Európai Értékpapírpiaci Hatóságra (a továbbiakban: ESMA). |
| --- | --- |

(1)

Az adatkezelés, az adatminőség és a méretgazdaságosság megteremtése szükségességének határokon átnyúló dimenziójára tekintettel, valamint az esetleges eltérések által mind az adatminőségre, mind az adatszolgáltatók feladataira gyakorolt kedvezőtlen hatás elkerülése érdekében az (EU) 2019/2175 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) az adatszolgáltatók uniós tevékenységei tekintetében engedélyezési és felügyeleti hatásköröket ruházott az Európai Értékpapírpiaci Hatóságra (a továbbiakban: ESMA).

| (2) | Fontos meghatározni azokat a díjakat, amelyeket az ESMA az adatszolgáltatók alkalmazása, engedélyezése és felügyelete tekintetében felszámíthat. |
| --- | --- |

(2)

Fontos meghatározni azokat a díjakat, amelyeket az ESMA az adatszolgáltatók alkalmazása, engedélyezése és felügyelete tekintetében felszámíthat.

| (3) | Az adatszolgáltatóknak felszámított díjak célja az ESMA-nál az adatszolgáltatók engedélyezésével és felügyeletével kapcsolatban felmerülő költségek teljes megtérítése. A felügyeleti tevékenységek magukban foglalják a vezető testület alkalmasságának felmérését, az adatszolgáltatók szervezeti követelményeknek való megfelelésének felügyeletét, az információkérésre, a vizsgálatok végzésére és a helyszíni ellenőrzések lefolytatására vonatkozó hatáskörök gyakorlását, valamint a felügyeleti intézkedések bevezetését. Az ESMA évente értékeli költségvetését. |
| --- | --- |

(3)

Az adatszolgáltatóknak felszámított díjak célja az ESMA-nál az adatszolgáltatók engedélyezésével és felügyeletével kapcsolatban felmerülő költségek teljes megtérítése. A felügyeleti tevékenységek magukban foglalják a vezető testület alkalmasságának felmérését, az adatszolgáltatók szervezeti követelményeknek való megfelelésének felügyeletét, az információkérésre, a vizsgálatok végzésére és a helyszíni ellenőrzések lefolytatására vonatkozó hatáskörök gyakorlását, valamint a felügyeleti intézkedések bevezetését. Az ESMA évente értékeli költségvetését.

| (4) | Az ESMA adatszolgáltatókkal kapcsolatos tevékenysége után felszámított díjak mértékét oly módon kell meghatározni, hogy az ne vezessen se jelentős hiány, se jelentős többlet felhalmozódásához. Jelentős és ismételt többlet vagy hiány jelentkezése esetén a Bizottság felülvizsgálja a díjak mértékét. |
| --- | --- |

(4)

Az ESMA adatszolgáltatókkal kapcsolatos tevékenysége után felszámított díjak mértékét oly módon kell meghatározni, hogy az ne vezessen se jelentős hiány, se jelentős többlet felhalmozódásához. Jelentős és ismételt többlet vagy hiány jelentkezése esetén a Bizottság felülvizsgálja a díjak mértékét.

| (5) | Az adatszolgáltatónak kérelmet kell benyújtania az ESMA-hoz az eltérési kritériumok összehangolt alkalmazásának biztosítása érdekében. A kérelem első szakaszában az ESMA-nak meg kell határoznia, hogy az adatszolgáltató jogosult-e az ESMA általi felügyelettől való eltérésre. Amennyiben az eltérési kritériumok alkalmazandók, az ESMA-nak továbbítania kell a kérelmet az illetékes nemzeti hatóságnak. Ebben az esetben az ESMA nem számíthat fel díjat. Az ESMA általi engedélyezéshez kapcsolódó rögzített díjakat el kell osztani a kérelmezési díj – amelynek a kérelem teljességének értékeléséhez kell kapcsolódnia – és az engedélyezési díj között. Az engedélyezési eljárást hat hónapon belül le kell zárni. |
| --- | --- |

(5)

Az adatszolgáltatónak kérelmet kell benyújtania az ESMA-hoz az eltérési kritériumok összehangolt alkalmazásának biztosítása érdekében. A kérelem első szakaszában az ESMA-nak meg kell határoznia, hogy az adatszolgáltató jogosult-e az ESMA általi felügyelettől való eltérésre. Amennyiben az eltérési kritériumok alkalmazandók, az ESMA-nak továbbítania kell a kérelmet az illetékes nemzeti hatóságnak. Ebben az esetben az ESMA nem számíthat fel díjat. Az ESMA általi engedélyezéshez kapcsolódó rögzített díjakat el kell osztani a kérelmezési díj – amelynek a kérelem teljességének értékeléséhez kell kapcsolódnia – és az engedélyezési díj között. Az engedélyezési eljárást hat hónapon belül le kell zárni.

| (6) | Az ESMA értékeli, hogy a nemzeti szinten 2022. január 1-jétől már engedélyezett adatszolgáltatók az ESMA felügyelete alá fognak-e tartozni, és tájékoztatja az érintett adatszolgáltatókat. A nemzeti szinten már engedélyezett adatszolgáltatókat az ESMA nem engedélyezheti újra. Ezek az adatszolgáltatók már megfelelnek az adatszolgáltatókra vonatkozó követelményeknek, és nem lehet nekik díjat felszámítani az engedélyezési eljárás ESMA általi megkettőzéséért. |
| --- | --- |

(6)

Az ESMA értékeli, hogy a nemzeti szinten 2022. január 1-jétől már engedélyezett adatszolgáltatók az ESMA felügyelete alá fognak-e tartozni, és tájékoztatja az érintett adatszolgáltatókat. A nemzeti szinten már engedélyezett adatszolgáltatókat az ESMA nem engedélyezheti újra. Ezek az adatszolgáltatók már megfelelnek az adatszolgáltatókra vonatkozó követelményeknek, és nem lehet nekik díjat felszámítani az engedélyezési eljárás ESMA általi megkettőzéséért.

| (7) | Az ESMA által felszámított éves díjaknak fedezniük kell az adatszolgáltatókhoz kapcsolódó valamennyi tevékenységet. Az ESMA-nak évente értékelnie kell az egyes adatszolgáltató-típusokhoz kapcsolódó felügyeleti költségvetését, és minden egyes adatszolgáltatónak olyan díjat kell felszámítania, amely arányban áll az azonos típusú adatszolgáltatók összes bevételével. Az alapvető adatszolgáltatásokat közvetlenül kiegészítő tevékenységekhez kapcsolódó bevételt figyelembe kell venni az alkalmazandó árbevétel kiszámításakor, amennyiben az valószínűleg hatással lesz az adatszolgáltató ESMA általi felügyeletére, és arra nem vonatkozik külön felügyeleti tevékenység. A jóváhagyott közzétételi mechanizmusok (APA-k) és a jóváhagyott jelentési mechanizmusok (ARM-ek) által fizetendő minimális díj fedezi az információkérésekkel, a folyamatos nyomon követéssel és a vizsgálatokkal kapcsolatos állandó költségeket. Az éves díj naptári évenként alkalmazandó. |
| --- | --- |

(7)

Az ESMA által felszámított éves díjaknak fedezniük kell az adatszolgáltatókhoz kapcsolódó valamennyi tevékenységet. Az ESMA-nak évente értékelnie kell az egyes adatszolgáltató-típusokhoz kapcsolódó felügyeleti költségvetését, és minden egyes adatszolgáltatónak olyan díjat kell felszámítania, amely arányban áll az azonos típusú adatszolgáltatók összes bevételével. Az alapvető adatszolgáltatásokat közvetlenül kiegészítő tevékenységekhez kapcsolódó bevételt figyelembe kell venni az alkalmazandó árbevétel kiszámításakor, amennyiben az valószínűleg hatással lesz az adatszolgáltató ESMA általi felügyeletére, és arra nem vonatkozik külön felügyeleti tevékenység. A jóváhagyott közzétételi mechanizmusok (APA-k) és a jóváhagyott jelentési mechanizmusok (ARM-ek) által fizetendő minimális díj fedezi az információkérésekkel, a folyamatos nyomon követéssel és a vizsgálatokkal kapcsolatos állandó költségeket. Az éves díj naptári évenként alkalmazandó.

| (8) | Az ESMA felügyeleti feladatokat ruházhat át az illetékes nemzeti hatóságokra, amely esetben az ESMA megtéríti az illetékes nemzeti hatóságoknak a felmerült költségeiket. |
| --- | --- |

(8)

Az ESMA felügyeleti feladatokat ruházhat át az illetékes nemzeti hatóságokra, amely esetben az ESMA megtéríti az illetékes nemzeti hatóságoknak a felmerült költségeiket.

| (9) | Mivel a 2022. évi felügyelethez nehéz összegyűjteni a költségalapú felügyeletre vonatkozó információkat, alapvető fontosságú egy olyan átmeneti rendelkezés előírása, amely az ESMA általi felügyelet első évében alkalmazandó, rögzített díjas számítási módszert tartalmaz, amely könnyen beszerezhető és objektív adatokon alapul. Az arányosság elvének való megfelelés érdekében különbséget kell tenni az adatszolgáltatók között oly módon, hogy az ügyletek számát kell használni az egyes adatszolgáltatók összes adatszolgáltatóhoz viszonyított relevanciájának helyettesítő mutatójaként. A 2022-ben fizetendő, egy adatszolgáltatóra eső felügyeleti díj meghatározására szolgáló számításnak azokon az információkon kell alapulnia, amelyeket az illetékes nemzeti hatóságok szoláltatnak az APA-k és az ARM-ek által 2021 első felében közzétett vagy jelentett ügyletekre vonatkozóan, és különbséget kell tennie a nagyobb és a kisebb adatszolgáltatók között. |
| --- | --- |

(9)

Mivel a 2022. évi felügyelethez nehéz összegyűjteni a költségalapú felügyeletre vonatkozó információkat, alapvető fontosságú egy olyan átmeneti rendelkezés előírása, amely az ESMA általi felügyelet első évében alkalmazandó, rögzített díjas számítási módszert tartalmaz, amely könnyen beszerezhető és objektív adatokon alapul. Az arányosság elvének való megfelelés érdekében különbséget kell tenni az adatszolgáltatók között oly módon, hogy az ügyletek számát kell használni az egyes adatszolgáltatók összes adatszolgáltatóhoz viszonyított relevanciájának helyettesítő mutatójaként. A 2022-ben fizetendő, egy adatszolgáltatóra eső felügyeleti díj meghatározására szolgáló számításnak azokon az információkon kell alapulnia, amelyeket az illetékes nemzeti hatóságok szoláltatnak az APA-k és az ARM-ek által 2021 első felében közzétett vagy jelentett ügyletekre vonatkozóan, és különbséget kell tennie a nagyobb és a kisebb adatszolgáltatók között.

| (10) | Az adatszolgáltatók auditált beszámolói csak azt követően válnak szükségessé, hogy az ESMA átvette az adatszolgáltatók felügyeletét. Ezért átmeneti rendelkezést kell hozni a 2023-ra vonatkozó bevételszámítási módszer kiigazítására, amely szerint a 2023-ra vonatkozó éves felügyeleti díj fizetése először 2022 első hat hónapjának nem auditált számlainformációin alapul. A második szakaszban korrekciós mechanizmust kell bevezetni annak érdekében, hogy a díjat az auditált beszámolók alapján állapítsák meg a 2022. év egészére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(10)

Az adatszolgáltatók auditált beszámolói csak azt követően válnak szükségessé, hogy az ESMA átvette az adatszolgáltatók felügyeletét. Ezért átmeneti rendelkezést kell hozni a 2023-ra vonatkozó bevételszámítási módszer kiigazítására, amely szerint a 2023-ra vonatkozó éves felügyeleti díj fizetése először 2022 első hat hónapjának nem auditált számlainformációin alapul. A második szakaszban korrekciós mechanizmust kell bevezetni annak érdekében, hogy a díjat az auditált beszámolók alapján állapítsák meg a 2022. év egészére vonatkozóan.

| (11) | Az (EU) 2019/2175 rendelet 4. cikkében bevezetett, az adatszolgáltatókra vonatkozó új felügyeleti keretrendszer zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2019/2175 rendelet 4. cikkében bevezetett, az adatszolgáltatókra vonatkozó új felügyeleti keretrendszer zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Fogalommeghatározás

E rendelet alkalmazásában az „adatszolgáltató” vagy „DRSP”: a 600/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 34. pontjában és 2. cikke (1) bekezdésének 36. pontjában meghatározott jóváhagyott közzétételi mechanizmus vagy jóváhagyott jelentési mechanizmus.

2. cikk

Kérelmezési és engedélyezési díjak

Amennyiben egy adatszolgáltató adatszolgáltatási engedélyért folyamodik, a következőket fizeti:

| a) | az APA-k és az ARM-ek esetében az első kérelemért 20 000 EUR, a további adatszolgáltatások engedélyezésére irányuló minden egyes további kérelemért pedig 10 000 EUR összegű kérelmezési díj, amennyiben a kérelmezőre nem vonatkozik az eltérési kritériumokról szóló (EU) 2022/466 felhatalmazáson alapuló bizottsági végrehajtási rendelet (3) szerinti eltérés; |
| --- | --- |

a)

az APA-k és az ARM-ek esetében az első kérelemért 20 000 EUR, a további adatszolgáltatások engedélyezésére irányuló minden egyes további kérelemért pedig 10 000 EUR összegű kérelmezési díj, amennyiben a kérelmezőre nem vonatkozik az eltérési kritériumokról szóló (EU) 2022/466 felhatalmazáson alapuló bizottsági végrehajtási rendelet (3) szerinti eltérés;

3

| b) | az APA-k és az ARM-ek esetében az első engedélyezésért 80 000 EUR, minden további adatszolgáltatás engedélyezéséért pedig 40 000 EUR összegű engedélyezési díj, amennyiben a kérelmezőre nem vonatkozik az (EU) 2022/466 szerinti eltérés. |
| --- | --- |

b)

az APA-k és az ARM-ek esetében az első engedélyezésért 80 000 EUR, minden további adatszolgáltatás engedélyezéséért pedig 40 000 EUR összegű engedélyezési díj, amennyiben a kérelmezőre nem vonatkozik az (EU) 2022/466 szerinti eltérés.

3. cikk

Éves felügyeleti díjak

(1)   Az ESMA felügyelete alá tartozó adatszolgáltatóknak éves felügyeleti díjat kell felszámítani.

(2)   Egy adott adatszolgáltató esetében a teljes éves felügyeleti díjat és az éves felügyeleti díjat a következőképpen kell kiszámítani:

| a) | az adott (n) pénzügyi évre vonatkozó éves felügyeleti díj teljes összege az adatszolgáltatóknak a 600/2014/EU rendelet szerinti felügyeletével kapcsolatos kiadások becslésén alapul, amelyet az ESMA-nak az adott évre vonatkozó költségvetése tartalmaz; |
| --- | --- |

a)

az adott (n) pénzügyi évre vonatkozó éves felügyeleti díj teljes összege az adatszolgáltatóknak a 600/2014/EU rendelet szerinti felügyeletével kapcsolatos kiadások becslésén alapul, amelyet az ESMA-nak az adott évre vonatkozó költségvetése tartalmaz;

| b) | az adatszolgáltató által egy adott (n) évre vonatkozóan fizetendő éves felügyeleti díj az a) pont szerint meghatározott éves felügyeleti díj teljes összege, amelyet el kell osztani az (n) évben engedélyezett adatszolgáltatók között a 4. cikk szerint kiszámított alkalmazandó árbevételük arányában. |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltató által egy adott (n) évre vonatkozóan fizetendő éves felügyeleti díj az a) pont szerint meghatározott éves felügyeleti díj teljes összege, amelyet el kell osztani az (n) évben engedélyezett adatszolgáltatók között a 4. cikk szerint kiszámított alkalmazandó árbevételük arányában.

(3)   Az ESMA által engedélyezett APA vagy ARM semmilyen esetben sem fizethet 30 000 EUR-nál kevesebb éves felügyeleti díjat.

Amennyiben egy szervezet egynél több adatszolgáltatásért minimális felügyeleti díj fizetésére kötelezett, minden egyes szolgáltatás után a minimális felügyeleti díjat kell megfizetnie.

(4)   A (2) és (3) bekezdéstől eltérve az első évi díjat a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett engedélyezési díj olyan tényezővel történő csökkentésével kell kiszámítani, amely megegyezik az engedélyezés és az év vége között eltelt napok és az adott év összes napjának hányadosával. Ennek kiszámítása így a következőképpen történik:

adatszolgáltató első évi díja = Min (engedélyezési díj, engedélyezési díj * együttható)

Image 1

Amennyiben az adatszolgáltató december hónapban kap engedélyt, nem kell megfizetnie az első évi felügyeleti díjat.

(5)   A (2) és (3) bekezdéstől eltérve, amennyiben az (EU) 2022/466 felhatalmazáson alapuló rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében említett újraértékelés az adatszolgáltató ESMA általi felügyeletétől való eltérést eredményez, az eltérés alkalmazásának évében fizetendő éves felügyeleti díjat kizárólag azon év öt hónapjára kell kiszámítani, amelynek során az ESMA az (EU) 2022/466 felhatalmazáson alapuló rendelet 1. cikkének (4) bekezdésével összhangban továbbra is az adatszolgáltató felügyeleti hatósága.

4. cikk

Alkalmazandó árbevétel

(1)   Az adatszolgáltatók e rendelet alkalmazásában olyan auditált beszámolókat vezetnek, amelyekben elkülönítik legalább a következőket:

| a) | az ARM-szolgáltatásokból származó bevételek; |
| --- | --- |

a)

az ARM-szolgáltatásokból származó bevételek;

| b) | az APA-szolgáltatásokból származó bevételek; |
| --- | --- |

b)

az APA-szolgáltatásokból származó bevételek;

| c) | az ARM-tevékenységekhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatásokból származó bevételek; |
| --- | --- |

c)

az ARM-tevékenységekhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatásokból származó bevételek;

| d) | az APA-tevékenységekhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatásokból származó bevételek; |
| --- | --- |

d)

az APA-tevékenységekhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatásokból származó bevételek;

(2)   Az adatszolgáltató adott (n) évre vonatkozó alkalmazandó árbevétele a következők összege:

| a) | az ARM- vagy APA-szolgáltatások nyújtásának alapvető funkcióiból származó bevételei az (n-2) év, vagy ha ezek még nem állnak rendelkezésre, az azt megelőző év (n-3) auditált beszámolói alapján, és |
| --- | --- |

a)

az ARM- vagy APA-szolgáltatások nyújtásának alapvető funkcióiból származó bevételei az (n-2) év, vagy ha ezek még nem állnak rendelkezésre, az azt megelőző év (n-3) auditált beszámolói alapján, és

| b) | a kiegészítő szolgáltatásokból származó alkalmazandó bevételei az (n-2) év, vagy ha azok még nem állnak rendelkezésre, az azt megelőző év (n-3) auditált beszámolói alapján,
  osztva az alábbiak összegével: |
| --- | --- |

b)

a kiegészítő szolgáltatásokból származó alkalmazandó bevételei az (n-2) év, vagy ha azok még nem állnak rendelkezésre, az azt megelőző év (n-3) auditált beszámolói alapján,

osztva az alábbiak összegével:

| c) | az engedélyezett ARM-ek vagy APA-k összes bevétele, amely az (n-2) év, vagy ha azok még nem állnak rendelkezésre, az azt megelőző év (n-3) auditált beszámolói alapján az ARM- vagy az APA-szolgáltatások alapvető funkcióiból származik, és |
| --- | --- |

c)

az engedélyezett ARM-ek vagy APA-k összes bevétele, amely az (n-2) év, vagy ha azok még nem állnak rendelkezésre, az azt megelőző év (n-3) auditált beszámolói alapján az ARM- vagy az APA-szolgáltatások alapvető funkcióiból származik, és

| d) | az összes ARM vagy APA kiegészítő szolgáltatásokból származó alkalmazandó összes bevétele az (n-2) év, vagy ha azok még nem állnak rendelkezésre, az azt megelőző év (n-3) auditált beszámolói alapján. |
| --- | --- |

d)

az összes ARM vagy APA kiegészítő szolgáltatásokból származó alkalmazandó összes bevétele az (n-2) év, vagy ha azok még nem állnak rendelkezésre, az azt megelőző év (n-3) auditált beszámolói alapján.

(3)   Ha az adatszolgáltató nem működött az (n-2) év egészében, az alkalmazandó árbevételt a (2) bekezdésben meghatározott képlet alkalmazásával oly módon kell kiszámítani, hogy az adatszolgáltató esetében az (n-2) év egészére kivetítik az adatszolgáltató (n-2) évben folytatott működésének hónapjaira vonatkozóan kiszámított értékeket.

(4)   Az adatszolgáltatók évente megküldik az ESMA-nak az (1) bekezdésben említett auditált beszámolókat. A dokumentumokat legkésőbb minden (n-1) év szeptember 30-ig elektronikus úton be kell nyújtani az ESMA-nak. Ha egy adatszolgáltatót szeptember 30. után engedélyeznek, az adatokat az engedélyezést követően azonnal és az engedélyezés évének végéig kell megadnia.

5. cikk

Általános fizetési feltételek

(1)   Valamennyi díjat euróban kell megfizetni. A díjakat a 6. és 7. cikkben meghatározottak szerint kell megfizetni.

(2)   Minden késedelmes fizetés után az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 99. cikkében meghatározott késedelmi kamatot kell fizetni.

6. cikk

A kérelmezési és az engedélyezési díjak megfizetése

(1)   Az engedély kérelmezéséért, megadásáért vagy meghosszabbításáért fizetendő díjak az adatszolgáltató kérelmének benyújtásakor esedékesek, és azokat az ESMA számlájának kiállításától számított 30 napon belül teljes egészében be kell fizetni.

(2)   Amennyiben az adatszolgáltató úgy dönt, hogy visszavonja az engedély iránti kérelmét, mielőtt az ESMA az engedélyezésről vagy az engedély megtagadásáról szóló, indokolással ellátott határozatát elfogadná, a kérelmezési vagy az engedélyezési díjak nem téríthetők vissza.

7. cikk

Az éves felügyeleti díjak megfizetése

(1)   A 3. cikkben említett éves felügyeleti díj minden naptári év elején esedékes, és azt az adott év első három hónapjában teljes egészében be kell fizetni az ESMA-nak. Az ESMA legkésőbb harminc nappal a végső fizetési határidő előtt benyújtja a felügyeleti díj teljes összegét tartalmazó számlát. A díjakat az éves díjakra vonatkozóan rendelkezésre álló legfrissebb információk alapján kell kiszámítani.

(2)   Amennyiben az adatszolgáltató úgy dönt, hogy visszaadja az engedélyét, az éves felügyeleti díj nem téríthető vissza.

8. cikk

Az illetékes hatóságoknál felmerülő költségek megtérítése

(1)   Amennyiben az ESMA feladatokat ruház át az illetékes nemzeti hatóságokra, az illetékes nemzeti hatóság az ESMA által átruházott felügyeleti feladatok végrehajtása során felmerült költségeket nem téríttetheti meg közvetlenül az adatszolgáltatóval.

(2)   Az ESMA megtéríti az illetékes hatóságoknak a 600/2014/EU rendelet alapján és különösen a feladatoknak a 600/2014/EU rendelet 38o. cikkével összhangban történő átruházása következtében végzett munka miatt felmerült tényleges költségeket.

(3)   Az ESMA biztosítja, hogy az illetékes nemzeti hatóságok számára megtérítendő költségek megfeleljenek a következő feltételeknek:

| a) | az ESMA-nak és az illetékes nemzeti hatóságnak előzetesen meg kell állapodnia azokról; |
| --- | --- |

a)

az ESMA-nak és az illetékes nemzeti hatóságnak előzetesen meg kell állapodnia azokról;

| b) | azoknak arányosnak kell lenniük a vonatkozó adatszolgáltató árbevételével; valamint |
| --- | --- |

b)

azoknak arányosnak kell lenniük a vonatkozó adatszolgáltató árbevételével; valamint

| c) | nem haladhatják meg a vonatkozó adatszolgáltató által fizetett felügyeleti díjak teljes összegét. |
| --- | --- |

c)

nem haladhatják meg a vonatkozó adatszolgáltató által fizetett felügyeleti díjak teljes összegét.

(4)   Az ESMA általi, az illetékes nemzeti hatóságokra történő bármely feladatátruházást független alapon kell meghatározni, az bármikor visszavonható, és nem érinti az adott értékpapírosítási adatszolgáltatónak felszámított díjak összegét.

9. cikk

A 2022-re vonatkozó átmeneti rendelkezés

(1)   Az ESMA felügyelete alá tartozó adatszolgáltatókra 2022-ben alkalmazandó éves felügyeleti díj kiszámítása céljából az ESMA rögzített díjat szed a következő számítások alapján:

| a) | 350 000 EUR-t azon APA-k esetében, amelyek olyan ügyleteket tettek közzé, amelyek az érintett illetékes hatóság jelentése szerint 2021 első hat hónapjában az összes engedélyezett APA által közzétett ügylet teljes számának több mint 10 %-át tették ki, akár a tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökre, akár a nem tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökre vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

350 000 EUR-t azon APA-k esetében, amelyek olyan ügyleteket tettek közzé, amelyek az érintett illetékes hatóság jelentése szerint 2021 első hat hónapjában az összes engedélyezett APA által közzétett ügylet teljes számának több mint 10 %-át tették ki, akár a tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökre, akár a nem tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökre vonatkozóan;

| b) | 50 000 EUR-t azon APA-k esetében, amelyek olyan ügyleteket tettek közzé, amelyek az érintett illetékes hatóság jelentése szerint 2021 első hat hónapjában az összes engedélyezett APA által közzétett ügylet teljes számának kevesebb mint 10 %-át tették ki, akár a tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökre, akár a nem tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökre vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

50 000 EUR-t azon APA-k esetében, amelyek olyan ügyleteket tettek közzé, amelyek az érintett illetékes hatóság jelentése szerint 2021 első hat hónapjában az összes engedélyezett APA által közzétett ügylet teljes számának kevesebb mint 10 %-át tették ki, akár a tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökre, akár a nem tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökre vonatkozóan;

| c) | 650 000 EUR-t azon ARM-ek esetében, amelyek olyan ügyletjelentéseket nyújtottak be az érintett illetékes hatóságnak, amelyek az érintett illetékes hatóság jelentése szerint 2021 első hat hónapjában az összes engedélyezett ARM által az illetékes hatóságoknak benyújtott ügyletjelentések teljes számának több mint 10 %-át tették ki; |
| --- | --- |

c)

650 000 EUR-t azon ARM-ek esetében, amelyek olyan ügyletjelentéseket nyújtottak be az érintett illetékes hatóságnak, amelyek az érintett illetékes hatóság jelentése szerint 2021 első hat hónapjában az összes engedélyezett ARM által az illetékes hatóságoknak benyújtott ügyletjelentések teljes számának több mint 10 %-át tették ki;

| d) | 50 000 EUR-t azon ARM-ek esetében, amelyek olyan ügyletjelentéseket nyújtottak be az érintett illetékes hatóságnak, amelyek az érintett illetékes hatóság jelentése szerint 2021 első hat hónapjában az összes engedélyezett ARM által az illetékes hatóságoknak benyújtott ügyletjelentések teljes számának kevesebb mint 10 %-át tették ki. |
| --- | --- |

d)

50 000 EUR-t azon ARM-ek esetében, amelyek olyan ügyletjelentéseket nyújtottak be az érintett illetékes hatóságnak, amelyek az érintett illetékes hatóság jelentése szerint 2021 első hat hónapjában az összes engedélyezett ARM által az illetékes hatóságoknak benyújtott ügyletjelentések teljes számának kevesebb mint 10 %-át tették ki.

(2)   Az ESMA az e rendelet alkalmazásának megkezdését követően a lehető leghamarabb kivitelezhető időpontban és legkésőbb harminc nappal a végső fizetési határidő előtt az érintett APA-k és ARM-ek rendelkezésére bocsátja a 2022-re vonatkozó díjak teljes összegét feltüntető számlát.

10. cikk

A 2023-ra vonatkozó átmeneti rendelkezés

(1)   Az ESMA által 2023. január 1-jétől felügyelt adatszolgáltatóknak 2023-ra vonatkozóan a 3. cikknek megfelelően kiszámított éves felügyeleti díjat kell felszámítani. A 4. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában azonban az adatszolgáltatók alkalmazandó árbevételét a (2) bekezdéssel összhangban kell kiszámítani.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az adatszolgáltató alkalmazandó árbevétele a következők összege:

| a) | az adatszolgáltatóknak a 2022 első hat hónapjában az ARM- vagy APA-szolgáltatások nyújtásának alapvető funkcióiból származó bevételei, valamint |
| --- | --- |

a)

az adatszolgáltatóknak a 2022 első hat hónapjában az ARM- vagy APA-szolgáltatások nyújtásának alapvető funkcióiból származó bevételei, valamint

| b) | az adatszolgáltatóknak a 2022 első hat hónapjában az ARM- vagy APA-tevékenységekhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatásokból származó bevételei,
  osztva az alábbiak összegével: |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltatóknak a 2022 első hat hónapjában az ARM- vagy APA-tevékenységekhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatásokból származó bevételei,

osztva az alábbiak összegével:

| c) | az engedélyezett ARM-eknek vagy APA-knak a 2022 első hat hónapjában az ARM- vagy APA-szolgáltatások nyújtásának alapvető funkcióiból származó összes bevétele, valamint |
| --- | --- |

c)

az engedélyezett ARM-eknek vagy APA-knak a 2022 első hat hónapjában az ARM- vagy APA-szolgáltatások nyújtásának alapvető funkcióiból származó összes bevétele, valamint

| d) | az összes ARM-nek vagy APA-nak a 2022 első hat hónapjában az ARM- vagy APA-tevékenységekhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatásokból származó összes bevétele. |
| --- | --- |

d)

az összes ARM-nek vagy APA-nak a 2022 első hat hónapjában az ARM- vagy APA-tevékenységekhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatásokból származó összes bevétele.

Az adatszolgáltatóknak 2022. szeptember 30-ig tájékoztatniuk kell az ESMA-t a 2022 első hat hónapjában az ARM- vagy APA-szolgáltatások nyújtásának alapvető funkcióiból származó bevételek összegéről, valamint a 2022 első hat hónapjában az ARM- vagy APA-tevékenységekhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatásokból származó bevételek összegéről.

(3)   Amint a 2022. évre vonatkozó auditált beszámolók rendelkezésre állnak, az (1) bekezdésben említett adatszolgáltatóknak a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően haladéktalanul jelenteniük kell ezeket az auditált beszámolókat az ESMA-nak.

(4)   Az ESMA kiszámítja, hogy van-e különbség az adatszolgáltató által a 2023-ra a (2) bekezdésnek megfelelően fizetendő éves felügyeleti díj és a (3) bekezdésnek megfelelően kapott auditált beszámoló alapján kiszámított, 2023-ban esedékes éves felügyeleti díj között.

(5)   Az ESMA legkésőbb harminc nappal a végső fizetési határidő előtt az adatszolgáltatók rendelkezésére bocsátja a (2) bekezdésben említett, 2023-ra vonatkozó felügyeleti díj összegét tartalmazó első számlát.

Amennyiben a (3) bekezdésben említett információk valamennyi adatszolgáltató számára rendelkezésre állnak, az ESMA egy második számlát bocsát az adatszolgáltatók rendelkezésére, amelyben a (4) bekezdésben említett számítás alapján feltünteti a 2023. évi felügyeleti díj végleges összegét. Az ESMA ezt a számlát legkésőbb harminc nappal a végső fizetési határidő előtt az adatszolgáltatók rendelkezésére bocsátja.

11. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás kezdőnapja

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba, és akkortól alkalmazandó.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 173., 2014.6.12., 84. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2175 rendelete (2019. december 18.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendelet, az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról szóló 1094/2010/EU rendelet, az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról szóló 1095/2010/EU rendelet, a pénzügyi eszközök piacairól szóló 600/2014/EU rendelet, a pénzügyi eszközökben és pénzügyi ügyletekben referenciamutatóként vagy a befektetési alapok teljesítményének méréséhez felhasznált indexekről szóló (EU) 2016/1011 rendelet, valamint a pénzátutalásokat kísérő adatokról szóló (EU) 2015/847 rendelet módosításáról (HL L 334., 2019.12.27., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/466 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. december 17.) a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott közzétételi mechanizmusok és jóváhagyott adatszolgáltatási mechanizmusok Európai Értékpapírpiaci Hatóság általi felügyeletének elvétől való eltérésre vonatkozó kritériumok meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 96., 2022.3.24., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről ((HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

4

---

| 2022.6.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 162/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 162/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/931 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2022. március 23.)

az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagokkal kapcsolatos hatósági ellenőrzések elvégzésére vonatkozó szabályok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (1) és különösen annak 19. cikke (2) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/625 rendelet szabályokat állapít meg azon hatósági ellenőrzések és más hatósági tevékenységek tagállami illetékes hatóságok általi végrehajtására vonatkozóan, amelyek célja az élelmiszerekre és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó uniós jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzése. Az említett rendelet 109. cikke annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy az illetékes hatóságok többéves nemzeti ellenőrzési terv alapján végezzék el a hatósági ellenőrzéseket. Az (EU) 2017/625 rendelet meghatározza továbbá a többéves nemzeti ellenőrzési terv általános tartalmát, előírja a tagállamok számára, hogy többéves nemzeti ellenőrzési tervükbe foglaljanak bele az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagokra vonatkozó hatósági ellenőrzéseket, és e tekintetben felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a hatósági ellenőrzések elvégzésére vonatkozó különös követelményeket állapítson meg, beleértve adott esetben a mintavétel körét, valamint az előállítás, a feldolgozás és a forgalmazás azon szakaszát, amelyben mintát kell venni. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/625 rendelet szabályokat állapít meg azon hatósági ellenőrzések és más hatósági tevékenységek tagállami illetékes hatóságok általi végrehajtására vonatkozóan, amelyek célja az élelmiszerekre és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó uniós jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzése. Az említett rendelet 109. cikke annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy az illetékes hatóságok többéves nemzeti ellenőrzési terv alapján végezzék el a hatósági ellenőrzéseket. Az (EU) 2017/625 rendelet meghatározza továbbá a többéves nemzeti ellenőrzési terv általános tartalmát, előírja a tagállamok számára, hogy többéves nemzeti ellenőrzési tervükbe foglaljanak bele az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagokra vonatkozó hatósági ellenőrzéseket, és e tekintetben felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a hatósági ellenőrzések elvégzésére vonatkozó különös követelményeket állapítson meg, beleértve adott esetben a mintavétel körét, valamint az előállítás, a feldolgozás és a forgalmazás azon szakaszát, amelyben mintát kell venni.

| (2) | Az (EU) 2017/625 rendelet hatályon kívül helyezte a 96/23/EK tanácsi irányelvet (2), amely intézkedéseket írt elő az egyes élő állatokban és állati eredetű termékekben lévő anyagok, köztük a szennyező anyagok ellenőrzése tekintetében és különösen meghatározta a hatálya alá tartozó maradékanyagok és más anyagok kimutatására szolgáló tagállami maradékanyag- és anyagmegfigyelési tervekre vonatkozó követelményeket. Az (EU) 2017/625 rendelet azonban nem foglalja magában az említett irányelvben vagy a Bizottság által annak alapján elfogadott jogi aktusokban előírt valamennyi intézkedést. E rendelet, valamint az (EU) 2022/932 bizottsági végrehajtási rendelet (3) célja ezért az (EU) 2017/625 rendelet keretében biztosítani a 96/23/EK irányelvben foglalt, a többéves nemzeti ellenőrzési terv tartalmára és elkészítésére, továbbá a minták körére és az előállítás, a feldolgozás és a forgalmazás azon szakaszára vonatkozó szabályok folytonosságát, amelyben az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok tekintetében mintát kell venni. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2017/625 rendelet hatályon kívül helyezte a 96/23/EK tanácsi irányelvet (2), amely intézkedéseket írt elő az egyes élő állatokban és állati eredetű termékekben lévő anyagok, köztük a szennyező anyagok ellenőrzése tekintetében és különösen meghatározta a hatálya alá tartozó maradékanyagok és más anyagok kimutatására szolgáló tagállami maradékanyag- és anyagmegfigyelési tervekre vonatkozó követelményeket. Az (EU) 2017/625 rendelet azonban nem foglalja magában az említett irányelvben vagy a Bizottság által annak alapján elfogadott jogi aktusokban előírt valamennyi intézkedést. E rendelet, valamint az (EU) 2022/932 bizottsági végrehajtási rendelet (3) célja ezért az (EU) 2017/625 rendelet keretében biztosítani a 96/23/EK irányelvben foglalt, a többéves nemzeti ellenőrzési terv tartalmára és elkészítésére, továbbá a minták körére és az előállítás, a feldolgozás és a forgalmazás azon szakaszára vonatkozó szabályok folytonosságát, amelyben az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok tekintetében mintát kell venni.

| (3) | Az (EU) 2017/625 rendelet 19. cikkével összhangban azonban, amely átfogó módon hivatkozik az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagokra, helyénvaló, hogy ez a rendelet a 315/93/EGK tanácsi rendelet (4) hatálya alá tartozó valamennyi szennyező anyag jelenlétének kimutatásához szükséges hatósági ellenőrzésekre is alkalmazandó legyen. Ezért ezt a rendeletet alkalmazni kell az olyan szennyező anyagok élelmiszerekben való jelenlétének kimutatásához szükséges hatósági ellenőrzésekre, amelyek tekintetében az uniós jogszabályok határértékeket vagy az illetékes hatóságok intézkedését szükségessé tevő vagy kiváltó egyéb szabályozási szinteket állapítanak meg. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2017/625 rendelet 19. cikkével összhangban azonban, amely átfogó módon hivatkozik az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagokra, helyénvaló, hogy ez a rendelet a 315/93/EGK tanácsi rendelet (4) hatálya alá tartozó valamennyi szennyező anyag jelenlétének kimutatásához szükséges hatósági ellenőrzésekre is alkalmazandó legyen. Ezért ezt a rendeletet alkalmazni kell az olyan szennyező anyagok élelmiszerekben való jelenlétének kimutatásához szükséges hatósági ellenőrzésekre, amelyek tekintetében az uniós jogszabályok határértékeket vagy az illetékes hatóságok intézkedését szükségessé tevő vagy kiváltó egyéb szabályozási szinteket állapítanak meg.

| (4) | A higany élelmiszerekben való előfordulása a környezeti szennyezésnek tudható be, mivel a higanyt tartalmazó növényvédő szereket már több mint harminc éve betiltották az Unióban. A 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5), a 2006/125/EK bizottsági irányelvben (6), az (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (7) és az (EU) 2016/128 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (8) meghatározott, a higanyvegyületekre vonatkozó határértékek tekintetében végzett hatósági ellenőrzéseknek ezért a növényvédő szerek maradékanyagainak ellenőrzésére vonatkozó különös szabályok helyett szintén e rendelet hatálya alá kell tartozniuk. |
| --- | --- |

(4)

A higany élelmiszerekben való előfordulása a környezeti szennyezésnek tudható be, mivel a higanyt tartalmazó növényvédő szereket már több mint harminc éve betiltották az Unióban. A 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5), a 2006/125/EK bizottsági irányelvben (6), az (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (7) és az (EU) 2016/128 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (8) meghatározott, a higanyvegyületekre vonatkozó határértékek tekintetében végzett hatósági ellenőrzéseknek ezért a növényvédő szerek maradékanyagainak ellenőrzésére vonatkozó különös szabályok helyett szintén e rendelet hatálya alá kell tartozniuk.

| (5) | Annak biztosítása érdekében, hogy a hatósági ellenőrzéseket valamennyi tagállamban hatékony célirányossággal alakítsák ki, helyénvaló szabályokat megállapítani a szennyező anyagok vagy szennyező anyag-csoportok és a tagállamok által mintavételezendő árucsoportok kombinációira és a mintavételi stratégiára vonatkozóan, beleértve a tagállami tervek tartalmának meghatározása és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések elvégzése során alkalmazandó kritériumokat is. |
| --- | --- |

(5)

Annak biztosítása érdekében, hogy a hatósági ellenőrzéseket valamennyi tagállamban hatékony célirányossággal alakítsák ki, helyénvaló szabályokat megállapítani a szennyező anyagok vagy szennyező anyag-csoportok és a tagállamok által mintavételezendő árucsoportok kombinációira és a mintavételi stratégiára vonatkozóan, beleértve a tagállami tervek tartalmának meghatározása és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések elvégzése során alkalmazandó kritériumokat is.

| (6) | Ezért az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok tekintetében helyénvaló a hatósági ellenőrzések elvégésére vonatkozó szabályokkal kiegészíteni az (EU) 2017/625 rendelet 19. cikkének (1) bekezdését. |
| --- | --- |

(6)

Ezért az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok tekintetében helyénvaló a hatósági ellenőrzések elvégésére vonatkozó szabályokkal kiegészíteni az (EU) 2017/625 rendelet 19. cikkének (1) bekezdését.

| (7) | Az (EU) 2017/625 rendelet 150. cikkének (1) bekezdése átmeneti időszakot állapít meg, arra kötelezve a tagállamokat, hogy 2022. december 14-ig végezzék el a 96/23/EK irányelvnek megfelelő hatósági ellenőrzéseket. Az (EU) 2017/625 rendelet 19. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az élelmiszerekre és az élelmiszerbiztonságra, valamint a takarmányokra és a takarmánybiztonságra vonatkozó szabályoknak való megfelelés vizsgálatára irányuló hatósági ellenőrzéseknek magukban kell foglalniuk az azokra a releváns anyagokra – köztük az élelmiszerekkel érintkező anyagokban használandó anyagokra, a szennyező anyagokra, valamint a nem engedélyezett, tiltott vagy nemkívánatos anyagokra – vonatkozóan elvégzendő hatósági ellenőrzéseket, amelyeknek a növényeken vagy állatokon való használata vagy jelenléte, illetve élelmiszer vagy takarmány előállítása vagy feldolgozása céljából történő felhasználása következtében maradékanyagok fordulhatnak elő az élelmiszerekben vagy takarmányokban. Mivel azonban a tagállamok által a 96/23/EK irányelv alapján elfogadott legutóbbi megfigyelési tervek a 2022. év egészében, tehát 2022. december 14-ét követően is alkalmazandók lesznek, helyénvaló, hogy ez a rendelet 2023. január 1-jétől legyen alkalmazandó. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2017/625 rendelet 150. cikkének (1) bekezdése átmeneti időszakot állapít meg, arra kötelezve a tagállamokat, hogy 2022. december 14-ig végezzék el a 96/23/EK irányelvnek megfelelő hatósági ellenőrzéseket. Az (EU) 2017/625 rendelet 19. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az élelmiszerekre és az élelmiszerbiztonságra, valamint a takarmányokra és a takarmánybiztonságra vonatkozó szabályoknak való megfelelés vizsgálatára irányuló hatósági ellenőrzéseknek magukban kell foglalniuk az azokra a releváns anyagokra – köztük az élelmiszerekkel érintkező anyagokban használandó anyagokra, a szennyező anyagokra, valamint a nem engedélyezett, tiltott vagy nemkívánatos anyagokra – vonatkozóan elvégzendő hatósági ellenőrzéseket, amelyeknek a növényeken vagy állatokon való használata vagy jelenléte, illetve élelmiszer vagy takarmány előállítása vagy feldolgozása céljából történő felhasználása következtében maradékanyagok fordulhatnak elő az élelmiszerekben vagy takarmányokban. Mivel azonban a tagállamok által a 96/23/EK irányelv alapján elfogadott legutóbbi megfigyelési tervek a 2022. év egészében, tehát 2022. december 14-ét követően is alkalmazandók lesznek, helyénvaló, hogy ez a rendelet 2023. január 1-jétől legyen alkalmazandó.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

E rendelet alkalmazásában a „szennyező anyag” fogalmának a 315/93/EGK tanácsi rendelet 1. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében szereplő meghatározása alkalmazandó.

2. cikk

A tagállamok az I. melléklettel összhangban ellenőrzik a szennyező anyagok élelmiszerekben való jelenlétét.

A tagállamok a II. mellékletben meghatározott kritériumokkal összhangban mintavételi stratégiát fogadnak el.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A rendeletet 2023. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 23-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 95., 2017.4.7., 1. o.

1

(2)  A Tanács 96/23/EK irányelve (1996. április 29.) az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 10. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2022/932 végrehajtási rendelete (2022. június 9.) az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok tekintetében végzendő hatósági ellenőrzésekre vonatkozó egységes gyakorlati rendelkezésekről, a többéves nemzeti ellenőrzési tervek további konkrét tartalmáról és az elkészítésükre vonatkozó további különös rendelkezésekről (lásd e Hivatalos Lap 13. oldalát).

3

(4)  A Tanács 315/93/EGK rendelete (1993. február 8.) az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról (HL L 37., 1993.2.13., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság 2006/125/EK irányelve (2006. december 5.) a csecsemők és a kisgyermekek számára készült feldolgozott gabonaalapú élelmiszerekről és bébiételekről (HL L 339., 2006.12.6., 16. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. szeptember 25.) a 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az anyatej-helyettesítő és az anyatej-kiegészítő tápszerekre vonatkozó különös összetételi és tájékoztatási követelmények, valamint a csecsemők és kisgyermekek táplálásával kapcsolatos információkra vonatkozó követelmények tekintetében való kiegészítéséről (HL L 25., 2016.2.2., 1. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2016/128 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. szeptember 25.) a 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a speciális gyógyászati célra szánt élelmiszerekre vonatkozó különös összetételi és tájékoztatási követelmények tekintetében való kiegészítéséről (HL L 25., 2016.2.2., 30. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

A szennyező anyagok vagy szennyező anyag-csoportok és árucsoportok meghatározott kombinációinak kiválasztására vonatkozó szabályok

1.

| Árucsoportok | A környezetben tartósan megmaradó halogénezett szerves szennyező anyagok | Fémek | Mikotoxinok | Egyéb szennyező anyagok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Feldolgozatlan szarvasmarha-, juh- és kecskehús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is) | x | x | | x |
| Feldolgozatlan sertéshús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is) | x | x | | x |
| Feldolgozatlan lóhús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is) | | x | | x |
| Feldolgozatlan baromfihús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is) | x | x | | x |
| Egyéb szárazföldi haszonállatokból származó feldolgozatlan hús (*) (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőséget is) | | x | | |
| Nyers szarvasmarha-, juh- és kecsketej | x | x | x | x |
| Friss tyúktojás és más tojás | x | x | | x |
| Méz | | x | | x |
| Feldolgozatlan halászati termékek (**) (a rákfélék kivételével) | x | x | | x |
| Rákfélék és kagylók | x | x | | x |
| Állati vagy tengeri szervezetekből származó zsírok és olajok | x | x | | x |
| Állati eredetű feldolgozott termékek (***) | x | x | | x |

Árucsoportok

A környezetben tartósan megmaradó halogénezett szerves szennyező anyagok

Fémek

Mikotoxinok

Egyéb szennyező anyagok

Feldolgozatlan szarvasmarha-, juh- és kecskehús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is)

x

x

x

Feldolgozatlan sertéshús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is)

x

x

x

Feldolgozatlan lóhús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is)

x

x

Feldolgozatlan baromfihús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is)

x

x

x

Egyéb szárazföldi haszonállatokból származó feldolgozatlan hús (*) (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőséget is)

x

Nyers szarvasmarha-, juh- és kecsketej

x

x

x

x

Friss tyúktojás és más tojás

x

x

x

Méz

x

x

Feldolgozatlan halászati termékek (**) (a rákfélék kivételével)

x

x

x

Rákfélék és kagylók

x

x

x

Állati vagy tengeri szervezetekből származó zsírok és olajok

x

x

x

Állati eredetű feldolgozott termékek (***)

x

x

x

2.

A tagállamok figyelembe veszik a szennyező anyagok vagy szennyező anyag-csoportok és a nem állati eredetű élelmiszerek árucsoportjainak minden olyan kombinációját, amelyre vonatkozóan az uniós jogszabályok határértékeket vagy más szabályozási szinteket állapítanak meg.

3.

| a) | a meg nem felelés észlelésének gyakorisága a tagállam mintáiban, más tagállamok mintáiban vagy harmadik országbeli mintákban, különösen, ha azokat az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszer vagy az igazgatási segítségnyújtási és együttműködési rendszer keretében jelentették; |
| --- | --- |

a)

a meg nem felelés észlelésének gyakorisága a tagállam mintáiban, más tagállamok mintáiban vagy harmadik országbeli mintákban, különösen, ha azokat az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszer vagy az igazgatási segítségnyújtási és együttműködési rendszer keretében jelentették;

| b) | megfelelő laboratóriumi módszerek és analitikai szabványok rendelkezésre állása; |
| --- | --- |

b)

megfelelő laboratóriumi módszerek és analitikai szabványok rendelkezésre állása;

| c) | az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok fogyasztásából eredő, a fogyasztókat vagy bizonyos lakossági csoportokat érintő lehetséges kockázatok, figyelembe véve az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által rendelkezésre bocsátott releváns információkat, vagy ilyen információk hiányában más információforrásokat, például tudományos publikációkat vagy nemzeti kockázatértékeléseket; |
| --- | --- |

c)

az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok fogyasztásából eredő, a fogyasztókat vagy bizonyos lakossági csoportokat érintő lehetséges kockázatok, figyelembe véve az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által rendelkezésre bocsátott releváns információkat, vagy ilyen információk hiányában más információforrásokat, például tudományos publikációkat vagy nemzeti kockázatértékeléseket;

| d) | fogyasztási adatok (étrendi expozíciós minták); |
| --- | --- |

d)

fogyasztási adatok (étrendi expozíciós minták);

| e) | az (EU) 2022/932 rendelet 5. cikkében leírt, az Unióba beléptetett állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó ellenőrzési terv hatálya alá tartozó élelmiszerek tekintetében a következő kritériumokat is figyelembe kell venni, amennyiben rendelkezésre állnak:






  i. | a Bizottság harmadik országokban végzett ellenőrzéseinek eredményei; |
| --- | --- | --- |

e)

az (EU) 2022/932 rendelet 5. cikkében leírt, az Unióba beléptetett állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó ellenőrzési terv hatálya alá tartozó élelmiszerek tekintetében a következő kritériumokat is figyelembe kell venni, amennyiben rendelkezésre állnak:

i.

a Bizottság harmadik országokban végzett ellenőrzéseinek eredményei;

| ii. | minden olyan információ, amely megkérdőjelezi az importált élelmiszerek uniós szabályoknak való megfelelésére vonatkozó garanciák megbízhatóságát; |
| --- | --- |

ii.

minden olyan információ, amely megkérdőjelezi az importált élelmiszerek uniós szabályoknak való megfelelésére vonatkozó garanciák megbízhatóságát;

| iii. | a fokozott éberségre vonatkozó információk. |
| --- | --- |

iii.

a fokozott éberségre vonatkozó információk.

---

(*)  A 396/2005/EK rendelet I. melléklete A. részének 1017000. bejegyzésében meghatározottak szerinti egyéb szárazföldi haszonállatok.

*

(**)  Az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.) meghatározottak szerinti halászati termékek.

**

(***)  Az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (HL L 139., 2004.4.30., 1. o.) meghatározottak szerinti feldolgozott termékek.

***

---

II. MELLÉKLET

A mintavételi stratégiára vonatkozó kritériumok

1.

| a) | a meg nem felelés korábbi esetei; |
| --- | --- |

a)

a meg nem felelés korábbi esetei;

| b) | a veszélyelemzés, kritikus szabályozási pontok rendszerének, valamint a kapcsolódó automatikus ellenőrzéseknek az alkalmazásával kapcsolatos hiányosságok; |
| --- | --- |

b)

a veszélyelemzés, kritikus szabályozási pontok rendszerének, valamint a kapcsolódó automatikus ellenőrzéseknek az alkalmazásával kapcsolatos hiányosságok;

| c) | a 852/2004/EK rendelet I. melléklete III. szakaszának A. részében meghatározott követelményekkel kapcsolatos nyilvántartás vezetésének hiányosságai; |
| --- | --- |

c)

a 852/2004/EK rendelet I. melléklete III. szakaszának A. részében meghatározott követelményekkel kapcsolatos nyilvántartás vezetésének hiányosságai;

| d) | reprezentatív mintavétel alkalmazása az élelmiszer-vállalkozó méretétől függetlenül; |
| --- | --- |

d)

reprezentatív mintavétel alkalmazása az élelmiszer-vállalkozó méretétől függetlenül;

| e) | kialakulóban lévő helyzetek (a fogyasztási szokások változásai, természeti katasztrófák vagy az élelmiszer-kereskedelmi láncokban változásokat előidéző gazdasági problémák stb.). |
| --- | --- |

e)

kialakulóban lévő helyzetek (a fogyasztási szokások változásai, természeti katasztrófák vagy az élelmiszer-kereskedelmi láncokban változásokat előidéző gazdasági problémák stb.).

2.

| a) | az I. melléklet 3. pontjában és e melléklet 1. pontjában felsorolt kritériumok; |
| --- | --- |

a)

az I. melléklet 3. pontjában és e melléklet 1. pontjában felsorolt kritériumok;

| b) | az adott létesítmény részesedése a tagállam vágóhídjainak, darabolóüzemeinek, tejtermelő létesítményeinek, halászati és akvakultúra-termékeket előállító és forgalomba hozó létesítményeinek, méz- és tojástermelő létesítményeinek, valamint tojáscsomagoló központjainak teljes termeléséből; |
| --- | --- |

b)

az adott létesítmény részesedése a tagállam vágóhídjainak, darabolóüzemeinek, tejtermelő létesítményeinek, halászati és akvakultúra-termékeket előállító és forgalomba hozó létesítményeinek, méz- és tojástermelő létesítményeinek, valamint tojáscsomagoló központjainak teljes termeléséből;

| c) | a levágott állatok, a tej, az akvakultúra-termékek, a méz és a tojás eredetének releváns adatai. |
| --- | --- |

c)

a levágott állatok, a tej, az akvakultúra-termékek, a méz és a tojás eredetének releváns adatai.

3.

A mintavétel során törekedni kell annak elkerülésére, hogy egyetlen élelmiszer-vállalkozónál többszöri mintavételt végezzenek, kivéve, ha a vállalkozót az 1. pontban foglalt kritériumok alapján azonosították, vagy ha a többszöri mintavételt az ellenőrzési tervben megfelelően megindokolták. Biztosítani kell az ellenőrzések tervezett gyakoriságának betartását.

4.

Az (EU) 2022/932 rendelet 4. cikkében meghatározott, az uniós piacon forgalomba hozott élelmiszerekre vonatkozó ellenőrzési terv hatálya alá tartozó élelmiszerek esetében a mintavételt a forgalomba hozott élelmiszerek és a forgalomba hozatalra szánt élelmiszerek tekintetében kell elvégezni (elsődleges szakasz, szabadtartás, vágóhidak, az élelmiszer-feldolgozás, -tárolás vagy -értékesítés során stb.).

---

| 2022.6.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 162/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 162/13

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/932 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. június 9.)

az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok tekintetében végzendő hatósági ellenőrzésekre vonatkozó egységes gyakorlati rendelkezésekről, a többéves nemzeti ellenőrzési tervek további konkrét tartalmáról és az elkészítésükre vonatkozó további különös rendelkezésekről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (1) és különösen annak 19. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/625 rendelet szabályokat állapít meg azon hatósági ellenőrzések és más hatósági tevékenységek tagállami illetékes hatóságok általi végrehajtására vonatkozóan, amelyek célja az élelmiszerekre és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó uniós jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzése. Az említett rendelet 109. cikke annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy az illetékes hatóságok többéves nemzeti ellenőrzési terv alapján végezzék el a hatósági ellenőrzéseket. Az (EU) 2017/625 rendelet meghatározza továbbá a többéves nemzeti ellenőrzési terv általános tartalmát, előírja a tagállamok számára, hogy többéves nemzeti ellenőrzési tervükbe foglaljanak bele az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagokra vonatkozó hatósági ellenőrzéseket, és e tekintetben felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy meghatározza a többéves nemzeti ellenőrzési terv további konkrét tartalmát és az elkészítésére vonatkozó különleges kiegészítő intézkedéseket, valamint a hatósági ellenőrzések egységes minimális gyakoriságát, figyelembe véve az említett rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében említett anyagokkal kapcsolatos veszélyeket és kockázatokat. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/625 rendelet szabályokat állapít meg azon hatósági ellenőrzések és más hatósági tevékenységek tagállami illetékes hatóságok általi végrehajtására vonatkozóan, amelyek célja az élelmiszerekre és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó uniós jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzése. Az említett rendelet 109. cikke annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy az illetékes hatóságok többéves nemzeti ellenőrzési terv alapján végezzék el a hatósági ellenőrzéseket. Az (EU) 2017/625 rendelet meghatározza továbbá a többéves nemzeti ellenőrzési terv általános tartalmát, előírja a tagállamok számára, hogy többéves nemzeti ellenőrzési tervükbe foglaljanak bele az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagokra vonatkozó hatósági ellenőrzéseket, és e tekintetben felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy meghatározza a többéves nemzeti ellenőrzési terv további konkrét tartalmát és az elkészítésére vonatkozó különleges kiegészítő intézkedéseket, valamint a hatósági ellenőrzések egységes minimális gyakoriságát, figyelembe véve az említett rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében említett anyagokkal kapcsolatos veszélyeket és kockázatokat.

| (2) | Az (EU) 2017/625 rendelet hatályon kívül helyezte a 96/23/EK tanácsi irányelvet (2), amely intézkedéseket írt elő az egyes élő állatokban és állati eredetű termékekben lévő anyagok, köztük a szennyező anyagok ellenőrzése tekintetében és különösen meghatározta a hatálya alá tartozó maradékanyagok és más anyagok kimutatására szolgáló tagállami maradékanyag- és anyagmegfigyelési tervekre vonatkozó követelményeket. Az (EU) 2017/625 rendelet azonban nem foglalja magában az említett irányelvben vagy a Bizottság által annak alapján elfogadott jogi aktusokban előírt valamennyi intézkedést. Ezért a zökkenőmentes átmenet biztosítása érdekében az (EU) 2017/625 rendelet úgy rendelkezett, hogy az illetékes hatóságoknak 2022. december 14-ig vagy a Bizottság által elfogadandó megfelelő szabályok alkalmazásának kezdőnapjáig folytatniuk kell a 96/23/EK irányelv mellékleteivel összhangban végzett hatósági ellenőrzéseket. E rendelet, valamint az (EU) 2022/931 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) célja ezért az (EU) 2017/625 rendelet keretében biztosítani a 96/23/EK irányelvben foglalt, a többéves nemzeti ellenőrzési terv tartalmára és elkészítésére vonatkozó szabályok folytonosságát, valamint az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok tekintetében végzett hatósági ellenőrzések minimális gyakoriságát. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2017/625 rendelet hatályon kívül helyezte a 96/23/EK tanácsi irányelvet (2), amely intézkedéseket írt elő az egyes élő állatokban és állati eredetű termékekben lévő anyagok, köztük a szennyező anyagok ellenőrzése tekintetében és különösen meghatározta a hatálya alá tartozó maradékanyagok és más anyagok kimutatására szolgáló tagállami maradékanyag- és anyagmegfigyelési tervekre vonatkozó követelményeket. Az (EU) 2017/625 rendelet azonban nem foglalja magában az említett irányelvben vagy a Bizottság által annak alapján elfogadott jogi aktusokban előírt valamennyi intézkedést. Ezért a zökkenőmentes átmenet biztosítása érdekében az (EU) 2017/625 rendelet úgy rendelkezett, hogy az illetékes hatóságoknak 2022. december 14-ig vagy a Bizottság által elfogadandó megfelelő szabályok alkalmazásának kezdőnapjáig folytatniuk kell a 96/23/EK irányelv mellékleteivel összhangban végzett hatósági ellenőrzéseket. E rendelet, valamint az (EU) 2022/931 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) célja ezért az (EU) 2017/625 rendelet keretében biztosítani a 96/23/EK irányelvben foglalt, a többéves nemzeti ellenőrzési terv tartalmára és elkészítésére vonatkozó szabályok folytonosságát, valamint az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok tekintetében végzett hatósági ellenőrzések minimális gyakoriságát.

| (3) | A harmadik országokból az Unióba behozott állati eredetű élelmiszerek hatósági ellenőrzésére vonatkozóan az (EU) 2017/625 rendelet 47. cikkében meghatározott különös rendelkezések fényében helyénvaló előírni a tagállamok számára, hogy többéves nemzeti ellenőrzési terveikbe építsenek be két különböző tervet a szennyező anyagok élelmiszerekben való jelenlétének ellenőrzésére vonatkozóan, egyet az Unióba beléptetett állati eredetű élelmiszerek, egyet pedig az uniós piacon forgalomba hozott bármely más élelmiszer tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

A harmadik országokból az Unióba behozott állati eredetű élelmiszerek hatósági ellenőrzésére vonatkozóan az (EU) 2017/625 rendelet 47. cikkében meghatározott különös rendelkezések fényében helyénvaló előírni a tagállamok számára, hogy többéves nemzeti ellenőrzési terveikbe építsenek be két különböző tervet a szennyező anyagok élelmiszerekben való jelenlétének ellenőrzésére vonatkozóan, egyet az Unióba beléptetett állati eredetű élelmiszerek, egyet pedig az uniós piacon forgalomba hozott bármely más élelmiszer tekintetében.

| (4) | Az Unióba beléptetett állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó tervnek tartalmaznia kell az összes ilyen, az uniós piacon forgalomba hozni kívánt élelmiszer hatósági ellenőrzését, valamint a halászati termékek azon hatósági ellenőrzését is, amelyet a hajókon az (EU) 2019/627 bizottsági végrehajtási rendelet (4) 68. cikkével összhangban valamely tagállami kikötőbe való behajózáskor el kell végezni, mivel ezeket a hajókat lobogóra való tekintet nélkül a határállomásokhoz hasonlónak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(4)

Az Unióba beléptetett állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó tervnek tartalmaznia kell az összes ilyen, az uniós piacon forgalomba hozni kívánt élelmiszer hatósági ellenőrzését, valamint a halászati termékek azon hatósági ellenőrzését is, amelyet a hajókon az (EU) 2019/627 bizottsági végrehajtási rendelet (4) 68. cikkével összhangban valamely tagállami kikötőbe való behajózáskor el kell végezni, mivel ezeket a hajókat lobogóra való tekintet nélkül a határállomásokhoz hasonlónak kell tekinteni.

| (5) | Az uniós piacon forgalomba hozott élelmiszerekre vonatkozó tervnek ki kell terjednie minden más élelmiszerre, nevezetesen az egyes tagállamok hazai élelmiszer-termelésére, a más tagállamokból behozott élelmiszerekre, valamint az Unióba belépő, nem állati eredetű élelmiszerekre. Az (EU) 2019/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) szerinti összetett termékekre is vonatkoznia kell, még a harmadik országokból az Unióba belépő termékekre is, mivel e termékek némelyikét nem kell az (EU) 2017/625 rendelettel összhangban a határállomásokon ellenőrizni. |
| --- | --- |

(5)

Az uniós piacon forgalomba hozott élelmiszerekre vonatkozó tervnek ki kell terjednie minden más élelmiszerre, nevezetesen az egyes tagállamok hazai élelmiszer-termelésére, a más tagállamokból behozott élelmiszerekre, valamint az Unióba belépő, nem állati eredetű élelmiszerekre. Az (EU) 2019/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) szerinti összetett termékekre is vonatkoznia kell, még a harmadik országokból az Unióba belépő termékekre is, mivel e termékek némelyikét nem kell az (EU) 2017/625 rendelettel összhangban a határállomásokon ellenőrizni.

| (6) | Az (EU) 2022/931 felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapított, a szennyező anyagok vagy szennyező anyag-csoportok és a tagállamok által mintavételezendő árucsoportok kombinációira és a mintavételi stratégiára vonatkozó szabályokon túlmenően – beleértve a tagállami tervek tartalmának meghatározása és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések elvégzése során alkalmazandó kritériumokat is – e rendeletben minden egyes tervre vonatkozóan meg kell határozni az ellenőrzések minimális gyakoriságát annak biztosítása érdekében, hogy az ellenőrzéseket legalább bizonyos mértékben Unió-szerte elvégezzék valamennyi terméken. Az arányosság biztosítása érdekében azonban ezeket a minimális éves ellenőrzési gyakoriságokat a termékektől függően a tagállamok termelési adatai és a tagállamok népességének mérete alapján kell meghatározni, de észszerű minimális mennyiséggel, valamint az importált szállítmányok számával összhangban. Ugyanezen okból és különösen a túlzott terhek és költségek elkerülése érdekében helyénvaló lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy ne végezzenek évente hatósági ellenőrzéseket a szennyező anyagok és az áruk bizonyos kombinációi esetében, feltéve, hogy a többéves nemzeti ellenőrzési tervek indokolják ezt a döntést. Ami különösen az importált szállítmányokat illeti, az olyan, az (EU) 2019/2129 bizottsági végrehajtási rendelet (6) II. mellékletében felsorolt harmadik országokból importált élelmiszertermékeket, amelyekkel az Unió a fizikai ellenőrzésekre vonatkozó egyenértékűségi megállapodást kötött, nem kell beszámítani az importált szállítmányok számába, mivel a tagállamoknak az említett megállapodásokban előírt gyakorisággal kell elvégezniük az ellenőrzéseket. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2022/931 felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapított, a szennyező anyagok vagy szennyező anyag-csoportok és a tagállamok által mintavételezendő árucsoportok kombinációira és a mintavételi stratégiára vonatkozó szabályokon túlmenően – beleértve a tagállami tervek tartalmának meghatározása és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések elvégzése során alkalmazandó kritériumokat is – e rendeletben minden egyes tervre vonatkozóan meg kell határozni az ellenőrzések minimális gyakoriságát annak biztosítása érdekében, hogy az ellenőrzéseket legalább bizonyos mértékben Unió-szerte elvégezzék valamennyi terméken. Az arányosság biztosítása érdekében azonban ezeket a minimális éves ellenőrzési gyakoriságokat a termékektől függően a tagállamok termelési adatai és a tagállamok népességének mérete alapján kell meghatározni, de észszerű minimális mennyiséggel, valamint az importált szállítmányok számával összhangban. Ugyanezen okból és különösen a túlzott terhek és költségek elkerülése érdekében helyénvaló lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy ne végezzenek évente hatósági ellenőrzéseket a szennyező anyagok és az áruk bizonyos kombinációi esetében, feltéve, hogy a többéves nemzeti ellenőrzési tervek indokolják ezt a döntést. Ami különösen az importált szállítmányokat illeti, az olyan, az (EU) 2019/2129 bizottsági végrehajtási rendelet (6) II. mellékletében felsorolt harmadik országokból importált élelmiszertermékeket, amelyekkel az Unió a fizikai ellenőrzésekre vonatkozó egyenértékűségi megállapodást kötött, nem kell beszámítani az importált szállítmányok számába, mivel a tagállamoknak az említett megállapodásokban előírt gyakorisággal kell elvégezniük az ellenőrzéseket.

| (7) | Annak biztosítása érdekében, hogy a többéves nemzeti ellenőrzési tervek átfogóan kiterjedjenek az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok jelenlétére, meg kell határozni azokat az információkat, amelyeket a tagállamoknak többéves nemzeti ellenőrzési terveikben fel kell tüntetniük a terveikben hozott döntéseikről. |
| --- | --- |

(7)

Annak biztosítása érdekében, hogy a többéves nemzeti ellenőrzési tervek átfogóan kiterjedjenek az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok jelenlétére, meg kell határozni azokat az információkat, amelyeket a tagállamoknak többéves nemzeti ellenőrzési terveikben fel kell tüntetniük a terveikben hozott döntéseikről.

| (8) | E rendelet egységes végrehajtásának biztosítása érdekében helyénvaló előírni a tagállamok számára, hogy ellenőrzési terveiket évente értékelés céljából nyújtsák be a Bizottságnak, valamint meghatározni a szóban forgó értékelésre vonatkozó eljárást. |
| --- | --- |

(8)

E rendelet egységes végrehajtásának biztosítása érdekében helyénvaló előírni a tagállamok számára, hogy ellenőrzési terveiket évente értékelés céljából nyújtsák be a Bizottságnak, valamint meghatározni a szóban forgó értékelésre vonatkozó eljárást.

| (9) | A 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 33. cikkével összhangban a tagállamok által az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok jelenlétére vonatkozó hatósági ellenőrzések során gyűjtött adatokat továbbítani kell az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: EFSA) is. A közelmúltbeli eseményekre vonatkozó adatok nyomon követésének lehetővé tétele érdekében valamennyi tagállamnak rendszeresen és ugyanazon időpontig be kell nyújtania az adatokat. |
| --- | --- |

(9)

A 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 33. cikkével összhangban a tagállamok által az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok jelenlétére vonatkozó hatósági ellenőrzések során gyűjtött adatokat továbbítani kell az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: EFSA) is. A közelmúltbeli eseményekre vonatkozó adatok nyomon követésének lehetővé tétele érdekében valamennyi tagállamnak rendszeresen és ugyanazon időpontig be kell nyújtania az adatokat.

| (10) | Az (EU) 2017/625 rendelet 150. cikkének (1) bekezdése átmeneti időszakot állapít meg, arra kötelezve a tagállamokat, hogy 2022. december 14-ig végezzék el a 96/23/EK irányelvnek megfelelő hatósági ellenőrzéseket. Az (EU) 2017/625 rendelet 19. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az élelmiszerekre és az élelmiszerbiztonságra, valamint a takarmányokra és a takarmánybiztonságra vonatkozó szabályoknak való megfelelés vizsgálatára irányuló hatósági ellenőrzéseknek magukban kell foglalniuk az azokra a releváns anyagokra – köztük az élelmiszerekkel érintkező anyagokban használandó anyagokra, a szennyező anyagokra, valamint a nem engedélyezett, tiltott vagy nemkívánatos anyagokra – vonatkozóan elvégzendő hatósági ellenőrzéseket, amelyeknek a növényeken vagy állatokon való használata vagy jelenléte, illetve élelmiszer vagy takarmány előállítása vagy feldolgozása céljából történő felhasználása következtében maradékanyagok fordulhatnak elő az élelmiszerekben vagy takarmányokban. Mivel azonban a tagállamok által a 96/23/EK irányelv alapján elfogadott legutóbbi megfigyelési tervek a 2022. év egészében, tehát 2022. december 14-ét követően is alkalmazandók lesznek, helyénvaló, hogy ez a rendelet 2023. január 1-jétől legyen alkalmazandó. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2017/625 rendelet 150. cikkének (1) bekezdése átmeneti időszakot állapít meg, arra kötelezve a tagállamokat, hogy 2022. december 14-ig végezzék el a 96/23/EK irányelvnek megfelelő hatósági ellenőrzéseket. Az (EU) 2017/625 rendelet 19. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az élelmiszerekre és az élelmiszerbiztonságra, valamint a takarmányokra és a takarmánybiztonságra vonatkozó szabályoknak való megfelelés vizsgálatára irányuló hatósági ellenőrzéseknek magukban kell foglalniuk az azokra a releváns anyagokra – köztük az élelmiszerekkel érintkező anyagokban használandó anyagokra, a szennyező anyagokra, valamint a nem engedélyezett, tiltott vagy nemkívánatos anyagokra – vonatkozóan elvégzendő hatósági ellenőrzéseket, amelyeknek a növényeken vagy állatokon való használata vagy jelenléte, illetve élelmiszer vagy takarmány előállítása vagy feldolgozása céljából történő felhasználása következtében maradékanyagok fordulhatnak elő az élelmiszerekben vagy takarmányokban. Mivel azonban a tagállamok által a 96/23/EK irányelv alapján elfogadott legutóbbi megfigyelési tervek a 2022. év egészében, tehát 2022. december 14-ét követően is alkalmazandók lesznek, helyénvaló, hogy ez a rendelet 2023. január 1-jétől legyen alkalmazandó.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez a rendelet egységes gyakorlati szabályokat állapít meg az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok hatósági ellenőrzésének elvégzésére vonatkozóan a következők tekintetében:

| a) | a hatósági ellenőrzések egységes minimális éves gyakorisága; és |
| --- | --- |

a)

a hatósági ellenőrzések egységes minimális éves gyakorisága; és

| b) | az (EU) 2017/625 rendelet 110. cikkében meghatározottakon túlmenően a tagállamok többéves nemzeti ellenőrzési terveire vonatkozó egyedi rendelkezések és egyedi tartalom. |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2017/625 rendelet 110. cikkében meghatározottakon túlmenően a tagállamok többéves nemzeti ellenőrzési terveire vonatkozó egyedi rendelkezések és egyedi tartalom.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a 315/93/EGK tanácsi rendeletben (8), az 178/2002/EK rendeletben, a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9), a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10), a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11), a 2013/165/EU bizottsági ajánlásban (12), az (EU) 2017/644 bizottsági rendeletben (13) és az (EU) 2017/2158 bizottsági rendeletben (14) megállapított fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.

8

9

10

11

12

13

14

II. FEJEZET

A TÖBBÉVES NEMZETI ELLENŐRZÉSI TERV TARTALMA

3. cikk

Általános rendelkezések

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a többéves nemzeti ellenőrzési tervnek az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok jelenlétére vonatkozó hatósági ellenőrzések elvégzésére vonatkozó része magában foglalja a következőket:

| a) | „az uniós piacon forgalomba hozott élelmiszerekre vonatkozó ellenőrzési terv”, a 4. cikkben előírtak szerint; és |
| --- | --- |

a)

„az uniós piacon forgalomba hozott élelmiszerekre vonatkozó ellenőrzési terv”, a 4. cikkben előírtak szerint; és

| b) | „az Unióba beléptetett állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó ellenőrzési terv”, az 5. cikkben előírtak szerint. |
| --- | --- |

b)

„az Unióba beléptetett állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó ellenőrzési terv”, az 5. cikkben előírtak szerint.

4. cikk

Az uniós piacon forgalomba hozott élelmiszerekre vonatkozó ellenőrzési terv

(1)   A tagállamok ellenőrzési tervet készítenek a szennyező anyagoknak vagy szennyező anyag-csoportoknak az Unióba beléptetett állati eredetű élelmiszerektől eltérő, az Unió piacán forgalomba hozott élelmiszereken való jelenlétére vonatkozóan. A terv kiterjed az egyes tagállamok hazai élelmiszer-termelésének, a más tagállamokból behozott élelmiszereknek, az Unióba beléptetett nem állati eredetű élelmiszereknek és az összetett élelmiszer-készítményeknek a hatósági ellenőrzésére, még akkor is, ha azok harmadik országokból érkeznek az Unióba.

(2)   Az uniós piacon forgalomba hozott élelmiszerekre vonatkozó ellenőrzési terv a következőket tartalmazza:

| a) | a tagállam által az (EU) 2022/931 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének megfelelően meghatározott, ellenőrizendő szennyező anyagok vagy szennyező anyag-csoportok és árucsoportok kombinációinak jegyzéke; |
| --- | --- |

a)

a tagállam által az (EU) 2022/931 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének megfelelően meghatározott, ellenőrizendő szennyező anyagok vagy szennyező anyag-csoportok és árucsoportok kombinációinak jegyzéke;

| b) | a tagállam által az (EU) 2022/931 felhatalmazáson alapuló rendelet II. mellékletének megfelelően meghatározott mintavételi stratégia; és |
| --- | --- |

b)

a tagállam által az (EU) 2022/931 felhatalmazáson alapuló rendelet II. mellékletének megfelelően meghatározott mintavételi stratégia; és

| c) | a tagállam által az I. mellékletben megállapított éves minimális ellenőrzési gyakoriság figyelembevételével meghatározott tényleges ellenőrzési gyakoriságok. |
| --- | --- |

c)

a tagállam által az I. mellékletben megállapított éves minimális ellenőrzési gyakoriság figyelembevételével meghatározott tényleges ellenőrzési gyakoriságok.

(3)   A tagállamok az ellenőrzési tervekbe belefoglalhatják a szennyező anyagok vagy szennyező anyag-csoportok és árucsoportok olyan kombinációinak ellenőrzéséről szóló információkat, amelyekre a nemzeti jogszabályok nemzeti felső határértékeket vagy egyéb szabályozási szinteket állapítanak meg.

5. cikk

Az Unióba beléptetett állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó ellenőrzési terv

(1)   A tagállamok ellenőrzési tervet készítenek a szennyező anyagoknak vagy szennyező anyag-csoportoknak az Unióba belépő és az uniós piacon történő forgalomba hozatalra szánt állati eredetű élelmiszerekben való jelenlétére vonatkozóan. A terv kiterjed az Unióba beléptetett és az uniós piacon forgalomba hozni kívánt állati eredetű élelmiszereknek, továbbá a halászati termékeknek valamely tagállam kikötőjébe befutó hajókon elvégzendő hatósági ellenőrzésére.

(2)   Az Unióba beléptetett állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó ellenőrzési terv a következőket tartalmazza:

| a) | a tagállam által az (EU) 2022/931 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének megfelelően meghatározott, ellenőrizendő szennyező anyagok vagy szennyező anyag-csoportok és árucsoportok kombinációinak jegyzéke; |
| --- | --- |

a)

a tagállam által az (EU) 2022/931 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének megfelelően meghatározott, ellenőrizendő szennyező anyagok vagy szennyező anyag-csoportok és árucsoportok kombinációinak jegyzéke;

| b) | a tagállam által az (EU) 2022/931 felhatalmazáson alapuló rendelet II. mellékletének megfelelően meghatározott mintavételi stratégia; és |
| --- | --- |

b)

a tagállam által az (EU) 2022/931 felhatalmazáson alapuló rendelet II. mellékletének megfelelően meghatározott mintavételi stratégia; és

| c) | a tagállam által a II. mellékletben megállapított éves minimális ellenőrzési gyakoriság figyelembevételével meghatározott tényleges ellenőrzési gyakoriságok. |
| --- | --- |

c)

a tagállam által a II. mellékletben megállapított éves minimális ellenőrzési gyakoriság figyelembevételével meghatározott tényleges ellenőrzési gyakoriságok.

(3)   A tagállamok az ellenőrzési tervekbe belefoglalhatják a szennyező anyagok vagy szennyező anyag-csoportok és árucsoportok olyan kombinációinak ellenőrzéséről szóló információkat, amelyekre a nemzeti jogszabályok nemzeti felső határértékeket vagy egyéb szabályozási szinteket állapítanak meg.

6. cikk

Az ellenőrzési tervekre vonatkozó közös követelmények

A 3. cikkben említett ellenőrzési tervek ezenkívül meghatározzák a következőket:

| a) | a szennyező anyagok vagy szennyező anyag-csoportok és az árucsoportok kiválasztott kombinációinak indokolása, beleértve annak magyarázatát, hogy hogyan vették figyelembe az (EU) 2022/931 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletében felsorolt kritériumokat, még akkor is, ha az előző évi tervhez képest nem történt változás; |
| --- | --- |

a)

a szennyező anyagok vagy szennyező anyag-csoportok és az árucsoportok kiválasztott kombinációinak indokolása, beleértve annak magyarázatát, hogy hogyan vették figyelembe az (EU) 2022/931 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletében felsorolt kritériumokat, még akkor is, ha az előző évi tervhez képest nem történt változás;

| b) | amennyiben egy terv úgy rendelkezik, hogy a szennyező anyagok vagy szennyező anyag-csoportok és az árucsoportok bizonyos kombinációinak hatósági ellenőrzését nem évente, hanem egy bizonyos időszakon belül végzik el, e döntés indokolása; és |
| --- | --- |

b)

amennyiben egy terv úgy rendelkezik, hogy a szennyező anyagok vagy szennyező anyag-csoportok és az árucsoportok bizonyos kombinációinak hatósági ellenőrzését nem évente, hanem egy bizonyos időszakon belül végzik el, e döntés indokolása; és

| c) | a tervek végrehajtásáért felelős illetékes hatóságra/hatóságokra vonatkozó információk. |
| --- | --- |

c)

a tervek végrehajtásáért felelős illetékes hatóságra/hatóságokra vonatkozó információk.

III. FEJEZET

Az ellenőrzési tervek benyújtása és értékelése, valamint az adatok tagállamok általi benyújtása

7. cikk

Az ellenőrzési tervek benyújtása és értékelése

A tagállamok minden év március 31-ig elektronikus úton benyújtják a Bizottságnak a 3. cikkben említett, folyó évre vonatkozó ellenőrzési terveket.

A Bizottság e rendelet és az (EU) 2022/931 felhatalmazáson alapuló rendelet alapján értékeli az ellenőrzési terveket, és szükség esetén közli azok értékelését az egyes tagállamokkal.

A tagállamok figyelembe veszik a Bizottság észrevételeit ellenőrzési terveik végrehajtásakor és terveik e cikk szerinti következő benyújtásának előkészítésekor. Amennyiben azonban a Bizottság valamely terv súlyos meg nem felelését állapítja meg, felkérheti az érintett tagállamot, hogy a következő év március 31-énél korábbi időpontban nyújtson be aktualizált tervet.

Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy a Bizottság észrevételei alapján nem frissíti ellenőrzési terveit, álláspontját meg kell indokolnia.

8. cikk

Az adatok tagállamok általi benyújtása

A tagállamok június 30-ig továbbítják az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: EFSA) a 3. cikkben említett ellenőrzési tervek keretében gyűjtött valamennyi adatot.

IV. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

9. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

A rendeletet 2023. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 95., 2017.4.7., 1. o.

1

(2)  A Tanács 96/23/EK irányelve (1996. április 29.) az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 10. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2022/931 (2022. március 23.) felhatalmazáson alapuló rendelete az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagokkal kapcsolatos hatósági ellenőrzések elvégzésére vonatkozó szabályok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről (lásd e Hivatalos Lap 7. oldalát).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2019/627 végrehajtási rendelete (2019. március 15.) az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékeken az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban végzendő hatósági ellenőrzésekre vonatkozó egységes gyakorlati rendelkezések megállapításáról és a 2074/2005/EK bizottsági rendeletnek a hatósági ellenőrzések tekintetében történő módosításáról (HL L 131., 2019.5.17., 51. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2019/625 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 4.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes emberi fogyasztásra szánt állatok és áruk szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére vonatkozó követelmények tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 131., 2019.5.17., 18. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2019/2129 végrehajtási rendelete (2019. november 25.) az Unióba beléptetett állatok és áruk bizonyos szállítmányainak azonossági ellenőrzései és fizikai ellenőrzései tekintetében meghatározott gyakorisági arányok egységes alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 321., 2019.12.12., 122. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

7

(8)  A Tanács 315/93/EGK rendelete (1993. február 8.) az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról (HL L 37., 1993.2.13., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 852/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az élelmiszer-higiéniáról (HL L 139., 2004.4.30., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 853/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

11

(12)  A Bizottság 2013/165/EU ajánlása (2013. március 27.) a T-2 és a HT-2 toxin gabonafélékben és gabonatermékekben való jelenlétéről (HL L 91., 2013.4.3., 12. o.).

12

(13)  A Bizottság (EU) 2017/644 rendelete (2017. április 5.) az egyes élelmiszerekben előforduló dioxinok, dioxin jellegű PCB-k és nem dioxin jellegű PCB-k koncentrációjának ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról és az 589/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 92., 2017.4.6., 9. o.).

13

(14)  A Bizottság (EU) 2017/2158 rendelete (2017. november 20.) az élelmiszerek akrilamid-tartalmának csökkentésével kapcsolatos kockázatcsökkentő intézkedések és referenciaszintek megállapításáról (HL L 304., 2017.11.21., 24. o.).

14

---

I. MELLÉKLET

Az uniós piacon forgalomba hozott élelmiszerekre vonatkozó ellenőrzési tervben tagállamonként meghatározott minimális ellenőrzési gyakoriság

1.   Állati eredetű élelmiszerek

| a) | A tagállamoknak az uniós piacon forgalomba hozott élelmiszerekre vonatkozó ellenőrzési tervben a következő minimális ellenőrzési gyakoriságokat kell betartaniuk: | Az ellenőrzés gyakorisága |
| --- | --- | --- |
| Feldolgozatlan szarvasmarhahús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is) | Az összes levágott állat legalább 0,02 %-a |
| Feldolgozatlan juh- és kecskehús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is) | Az összes levágott állat legalább 0,004 %-a |
| Feldolgozatlan sertéshús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is) | Az összes levágott állat legalább 0,003 %-a |
| Feldolgozatlan lóhús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is) | Minden tagállam a termelési szint és a megállapított problémák figyelembevételével határozza meg a minták számát. |
| Feldolgozatlan baromfihús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is) | Minden figyelembe vett baromfikategóriára (brojler csirke, tojásrakást befejezett tyúk, pulyka, egyéb baromfi) 3 000 tonnányi éves termelésre legalább 1 minta (válogatott tömeg) |
| Egyéb szárazföldi haszonállatokból származó feldolgozatlan hús (*1) (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőséget is) | Minden tagállam a termelési szint és a megállapított problémák figyelembevételével határozza meg a minták számát. |
| Nyers szarvasmarhatej | Az éves tejtermelés 110 000 tonnájára vonatkozóan legalább 1 minta |
| Nyers juh- és kecsketej | Minden tagállam a termelési szint és a megállapított problémák figyelembevételével határozza meg a minták számát. |
| Friss tyúktojás és más tojás | Az éves tojástermelés 3 700 tonnájára vonatkozóan legalább 1 minta |
| Méz | 1 300 tonna éves termelésre vonatkozóan legalább 1 minta |
| Feldolgozatlan halászati termékek (*2) (a rákfélék kivételével) | Az éves akvakultúra-termelés minden 700 tonnájára vonatkozóan legalább 1 minta az első 60 000 tonna termelés tekintetében, majd minden további 2 000 tonnára 1 minta
  A vadon élő kifogott halászati termékek esetében minden tagállam a termelési szint és a megállapított problémák figyelembevételével határozza meg a minták számát. |
| Rákfélék és kagylók | Minden tagállam a termelési szint és a megállapított problémák figyelembevételével határozza meg a minták számát. |
| Állati vagy tengeri szervezetekből származó zsírok és olajok | Minden tagállam a termelési szint és a megállapított problémák figyelembevételével határozza meg a minták számát. |
| Állati eredetű feldolgozott termékek (*3) | Minden tagállam a termelési szint és a megállapított problémák figyelembevételével határozza meg a minták számát. |

a)

A tagállamoknak az uniós piacon forgalomba hozott élelmiszerekre vonatkozó ellenőrzési tervben a következő minimális ellenőrzési gyakoriságokat kell betartaniuk:

Az ellenőrzés gyakorisága

Feldolgozatlan szarvasmarhahús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is)

Az összes levágott állat legalább 0,02 %-a

Feldolgozatlan juh- és kecskehús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is)

Az összes levágott állat legalább 0,004 %-a

Feldolgozatlan sertéshús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is)

Az összes levágott állat legalább 0,003 %-a

Feldolgozatlan lóhús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is)

Minden tagállam a termelési szint és a megállapított problémák figyelembevételével határozza meg a minták számát.

Feldolgozatlan baromfihús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is)

Minden figyelembe vett baromfikategóriára (brojler csirke, tojásrakást befejezett tyúk, pulyka, egyéb baromfi) 3 000 tonnányi éves termelésre legalább 1 minta (válogatott tömeg)

Egyéb szárazföldi haszonállatokból származó feldolgozatlan hús (*1) (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőséget is)

Minden tagállam a termelési szint és a megállapított problémák figyelembevételével határozza meg a minták számát.

Nyers szarvasmarhatej

Az éves tejtermelés 110 000 tonnájára vonatkozóan legalább 1 minta

Nyers juh- és kecsketej

Minden tagállam a termelési szint és a megállapított problémák figyelembevételével határozza meg a minták számát.

Friss tyúktojás és más tojás

Az éves tojástermelés 3 700 tonnájára vonatkozóan legalább 1 minta

Méz

1 300 tonna éves termelésre vonatkozóan legalább 1 minta

Feldolgozatlan halászati termékek (*2) (a rákfélék kivételével)

Az éves akvakultúra-termelés minden 700 tonnájára vonatkozóan legalább 1 minta az első 60 000 tonna termelés tekintetében, majd minden további 2 000 tonnára 1 minta

A vadon élő kifogott halászati termékek esetében minden tagállam a termelési szint és a megállapított problémák figyelembevételével határozza meg a minták számát.

Rákfélék és kagylók

Minden tagállam a termelési szint és a megállapított problémák figyelembevételével határozza meg a minták számát.

Állati vagy tengeri szervezetekből származó zsírok és olajok

Minden tagállam a termelési szint és a megállapított problémák figyelembevételével határozza meg a minták számát.

Állati eredetű feldolgozott termékek (*3)

Minden tagállam a termelési szint és a megállapított problémák figyelembevételével határozza meg a minták számát.

| b) | A tagállamok évente elvégzik a „fémek” ellenőrzését az egyes árucsoportok esetében az e melléklet táblázatával összhangban vett minták legalább 10 %-án, a „rákfélék és kagylók”, az „állati vagy tengeri szervezetekből származó zsírok és olajok” és az „állati eredetű feldolgozott termékek” árucsoportok kivételével. |
| --- | --- |

b)

A tagállamok évente elvégzik a „fémek” ellenőrzését az egyes árucsoportok esetében az e melléklet táblázatával összhangban vett minták legalább 10 %-án, a „rákfélék és kagylók”, az „állati vagy tengeri szervezetekből származó zsírok és olajok” és az „állati eredetű feldolgozott termékek” árucsoportok kivételével.

| c) | A tagállamok a „nyers szarvasmarhatej” és a „nyers juh- és kecsketej” árucsoportból vett minták legalább 10 %-án évente elvégzik a mikotoxinok ellenőrzését e melléklet táblázatával összhangban. |
| --- | --- |

c)

A tagállamok a „nyers szarvasmarhatej” és a „nyers juh- és kecsketej” árucsoportból vett minták legalább 10 %-án évente elvégzik a mikotoxinok ellenőrzését e melléklet táblázatával összhangban.

| d) | A „feldolgozatlan szarvasmarha-, juh- és kecskehús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is)” árucsoporton belül a tagállamok valamennyi fajból azok relatív termelési volumenét figyelembe véve vesznek mintát. |
| --- | --- |

d)

A „feldolgozatlan szarvasmarha-, juh- és kecskehús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is)” árucsoporton belül a tagállamok valamennyi fajból azok relatív termelési volumenét figyelembe véve vesznek mintát.

| e) | A „feldolgozatlan baromfihús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is)” árucsoporton belül a tagállamok valamennyi fajból azok relatív termelési volumenét figyelembe véve vesznek mintát. |
| --- | --- |

e)

A „feldolgozatlan baromfihús (beleértve az élelmezési célra alkalmas belsőségeket is)” árucsoporton belül a tagállamok valamennyi fajból azok relatív termelési volumenét figyelembe véve vesznek mintát.

| f) | A halászati termékekből és a kagylókból vett minták számának meghatározásához a tagállamok figyelembe veszik a földrajzi szempontokat, a kirakodási/termelési mennyiségeket és a begyűjtési területek sajátos szennyeződési mintáit is. |
| --- | --- |

f)

A halászati termékekből és a kagylókból vett minták számának meghatározásához a tagállamok figyelembe veszik a földrajzi szempontokat, a kirakodási/termelési mennyiségeket és a begyűjtési területek sajátos szennyeződési mintáit is.

| g) | A minimális ellenőrzési gyakoriság kiszámításához a tagállamok a rendelkezésre álló legfrissebb – legalább az előző vagy legfeljebb az utolsó előtti évre vonatkozó – termelési adatokat használják, adott esetben kiigazítva, hogy tükrözzék az adatok rendelkezésre bocsátása óta a termelésben bekövetkezett ismert fejleményeket. |
| --- | --- |

g)

A minimális ellenőrzési gyakoriság kiszámításához a tagállamok a rendelkezésre álló legfrissebb – legalább az előző vagy legfeljebb az utolsó előtti évre vonatkozó – termelési adatokat használják, adott esetben kiigazítva, hogy tükrözzék az adatok rendelkezésre bocsátása óta a termelésben bekövetkezett ismert fejleményeket.

| h) | Abban az esetben, ha az e melléklettel összhangban kiszámított ellenőrzési gyakoriság évi ötnél kevesebb mintának felel meg, a mintavétel kétévente egyszer is elvégezhető. |
| --- | --- |

h)

Abban az esetben, ha az e melléklettel összhangban kiszámított ellenőrzési gyakoriság évi ötnél kevesebb mintának felel meg, a mintavétel kétévente egyszer is elvégezhető.

| i) | Abban az esetben, ha három éven belül nem érik el a legalább egy mintának megfelelő termelést, a tagállamok háromévente legalább két mintát elemeznek, feltéve, hogy a területükön történik termelés. |
| --- | --- |

i)

Abban az esetben, ha három éven belül nem érik el a legalább egy mintának megfelelő termelést, a tagállamok háromévente legalább két mintát elemeznek, feltéve, hogy a területükön történik termelés.

| j) | A szennyező anyagok (pl. gyógyszerhatóanyagok és azok maradványai, növényvédőszer-maradékok) elemzése szempontjából releváns egyéb ellenőrzési tervek céljából vett mintákat a szennyező anyagok ellenőrzésére is fel lehet használni, feltéve, hogy a szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó követelmények teljesülnek. |
| --- | --- |

j)

A szennyező anyagok (pl. gyógyszerhatóanyagok és azok maradványai, növényvédőszer-maradékok) elemzése szempontjából releváns egyéb ellenőrzési tervek céljából vett mintákat a szennyező anyagok ellenőrzésére is fel lehet használni, feltéve, hogy a szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó követelmények teljesülnek.

2.   Nem állati eredetű élelmiszerek (1)

A tagállamok lakosságuk méretétől függően évente legalább 100–2 000 mintát vesznek. Ha azonban a kockázat miatt erre szükség van, több mintát kell venni annak érdekében, hogy az ellenőrzések hatékonyak maradjanak.

A mintavételnek reprezentatívnak kell lennie a különböző szennyező anyagok tekintetében, amelyek jelen lehetnek a különböző termékekben a tagállam piacán, figyelembe véve a különböző régiókból származó termékek eltérő szennyező anyag-mintáit, valamint az élelmiszer-vállalkozók eltérő számát és méretét.

---

(*1)  A 396/2005/EK rendelet I. melléklete A. részének 1017000. bejegyzésében meghatározottak szerinti egyéb szárazföldi haszonállatok.

(*2)  A 853/2004/EK rendeletben meghatározottak szerinti halászati termékek.

(*3)  A 852/2004/EK rendeletben meghatározottak szerinti feldolgozott termékek.

(1)  E rendelet alkalmazásában az összetett termékekre a nem állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó kritériumokat kell alkalmazni.

---

II. MELLÉKLET

Az Unióba beléptetett állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó ellenőrzési tervben tagállamonként meghatározott minimális ellenőrzési gyakoriság

A tagállamok betartják az alábbi táblázatban meghatározott minimális ellenőrzési gyakoriságot.

Az (EU) 2017/625 rendelet 47. cikke (1) bekezdésének d) pontja (megerősített ellenőrzések) és 47. cikke (1) bekezdésének e) pontja (védintézkedések) alapján végzett ellenőrzések nem számítanak bele az e mellékletben meghatározott minimális ellenőrzési gyakoriságba.

A 178/2002/EK rendelet 53. cikke és az (EU) 2017/625 rendelet 65. cikkének (4) bekezdése alapján a megállapított vészhelyzeti intézkedések és fokozott hatósági ellenőrzések keretében végzett ellenőrzések nem számítanak bele az e mellékletben meghatározott minimális ellenőrzési gyakoriságba.

Az (EU) 2019/2129 rendelet II. mellékletében felsorolt egyes olyan harmadik országokból származó élelmiszerek ellenőrzései, amelyekkel az Unió a fizikai ellenőrzésekre vonatkozóan egyenértékűségi megállapodást kötött, nem számítanak bele az e mellékletben meghatározott minimális ellenőrzési gyakoriságba.

A halászati termékeknek az (EU) 2019/627 rendelet 68. cikkével összhangban végzett ellenőrzése során a tagállamok figyelembe veszik a földrajzi szempontokat, a kirakodási/termelési mennyiségeket és a begyűjtési területek sajátos szennyeződési mintáit is.

| | Az ellenőrzés gyakorisága |
| --- | --- |
| Szarvasmarhafélék (beleértve a húst, a darált húst, a csontokról mechanikusan lefejtett húst, az élelmezési célra alkalmas belsőségeket, az előkészített húsokat és a húskészítményeket) | A behozott szállítmányok legalább 1 %-a |
| Juh-/kecskefélék (beleértve a húst, a darált húst, a csontokról mechanikusan lefejtett húst, az élelmezési célra alkalmas belsőségeket, az előkészített húsokat és a húskészítményeket) | A behozott szállítmányok legalább 1 %-a |
| Sertésfélék (beleértve a húst, a darált húst, a csontokról mechanikusan lefejtett húst, az élelmezési célra alkalmas belsőségeket, az előkészített húsokat és a húskészítményeket) | A behozott szállítmányok legalább 1 %-a |
| Lófélék (beleértve a húst, a darált húst, a csontokról mechanikusan lefejtett húst, az élelmezési célra alkalmas belsőségeket, az előkészített húsokat és a húskészítményeket) | A behozott szállítmányok legalább 1 %-a |
| Baromfi (beleértve a húst, a darált húst, az élelmezési célra alkalmas belsőségeket, az előkészített húsokat és a húskészítményeket) | A behozott szállítmányok legalább 1 %-a |
| Egyéb szárazföldi haszonállatokból származó hús  (*1) (beleértve a húst, a darált húst, az élelmezési célra alkalmas belsőségeket, az előkészített húsokat és a húskészítményeket) | A behozott szállítmányok legalább 1 %-a |
| Tej (beleértve valamennyi faj nyers tejét, tejtermékét, kolosztrumát és kolosztrumalapú termékét) | A behozott szállítmányok legalább 1 %-a |
| Tojás (beleértve valamennyi madárfaj tojását és tojástermékeit) | A behozott szállítmányok legalább 1 %-a |
| Méz (beleértve a mézet és más méhészeti termékeket) | A behozott szállítmányok legalább 1 %-a |
| Feldolgozatlan halászati termékek (*2) a rákfélék kivételével | A behozott szállítmányok legalább 1 %-a |
| Rákfélék és kagylók (beleértve a színhúst és a színhústermékeket) | A behozott szállítmányok legalább 1 %-a |
| Feldolgozatlan állati vagy tengeri szervezetekből származó zsírok és olajok (*3) | A behozott szállítmányok legalább 1 %-a |

Az ellenőrzés gyakorisága

Szarvasmarhafélék (beleértve a húst, a darált húst, a csontokról mechanikusan lefejtett húst, az élelmezési célra alkalmas belsőségeket, az előkészített húsokat és a húskészítményeket)

A behozott szállítmányok legalább 1 %-a

Juh-/kecskefélék (beleértve a húst, a darált húst, a csontokról mechanikusan lefejtett húst, az élelmezési célra alkalmas belsőségeket, az előkészített húsokat és a húskészítményeket)

A behozott szállítmányok legalább 1 %-a

Sertésfélék (beleértve a húst, a darált húst, a csontokról mechanikusan lefejtett húst, az élelmezési célra alkalmas belsőségeket, az előkészített húsokat és a húskészítményeket)

A behozott szállítmányok legalább 1 %-a

Lófélék (beleértve a húst, a darált húst, a csontokról mechanikusan lefejtett húst, az élelmezési célra alkalmas belsőségeket, az előkészített húsokat és a húskészítményeket)

A behozott szállítmányok legalább 1 %-a

Baromfi (beleértve a húst, a darált húst, az élelmezési célra alkalmas belsőségeket, az előkészített húsokat és a húskészítményeket)

A behozott szállítmányok legalább 1 %-a

Egyéb szárazföldi haszonállatokból származó hús  (*1) (beleértve a húst, a darált húst, az élelmezési célra alkalmas belsőségeket, az előkészített húsokat és a húskészítményeket)

A behozott szállítmányok legalább 1 %-a

Tej (beleértve valamennyi faj nyers tejét, tejtermékét, kolosztrumát és kolosztrumalapú termékét)

A behozott szállítmányok legalább 1 %-a

Tojás (beleértve valamennyi madárfaj tojását és tojástermékeit)

A behozott szállítmányok legalább 1 %-a

Méz (beleértve a mézet és más méhészeti termékeket)

A behozott szállítmányok legalább 1 %-a

Feldolgozatlan halászati termékek (*2) a rákfélék kivételével

A behozott szállítmányok legalább 1 %-a

Rákfélék és kagylók (beleértve a színhúst és a színhústermékeket)

A behozott szállítmányok legalább 1 %-a

Feldolgozatlan állati vagy tengeri szervezetekből származó zsírok és olajok (*3)

A behozott szállítmányok legalább 1 %-a

Kiegészítő rendelkezések:

| 1. | Az egyéb állati eredetű feldolgozott termékek, például a zselatin és a kollagén ellenőrzésének gyakoriságát az egyes tagállamok az importált szállítmányok számát és az azonosított problémákat figyelembe véve határozzák meg. |
| --- | --- |

1.

Az egyéb állati eredetű feldolgozott termékek, például a zselatin és a kollagén ellenőrzésének gyakoriságát az egyes tagállamok az importált szállítmányok számát és az azonosított problémákat figyelembe véve határozzák meg.

| 2. | Az e mellékletben felsorolt minimális ellenőrzési gyakoriság kiszámításához a tagállamok a határállomásaikon keresztül az Unióba beléptetett szállítmányok számára vonatkozó legfrissebb adatokat használják, legalább az előző vagy legfeljebb az utolsó előtti évből. |
| --- | --- |

2.

Az e mellékletben felsorolt minimális ellenőrzési gyakoriság kiszámításához a tagállamok a határállomásaikon keresztül az Unióba beléptetett szállítmányok számára vonatkozó legfrissebb adatokat használják, legalább az előző vagy legfeljebb az utolsó előtti évből.

| 3. | Amennyiben az Unióba beléptetett és az uniós piacon történő forgalomba hozatalra szánt élelmiszerek szállítmányainak száma alacsonyabb, mint az egy mintának megfelelő szállítmányok száma, a tagállamok két- vagy háromévenként egyszer is elvégezhetik a mintavételt. Amennyiben a hároméves időszak alatt behozott szállítmányok száma alacsonyabb, mint az egy mintának megfelelő szállítmányok száma, a tagállamok háromévente legalább egy mintát vesznek. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben az Unióba beléptetett és az uniós piacon történő forgalomba hozatalra szánt élelmiszerek szállítmányainak száma alacsonyabb, mint az egy mintának megfelelő szállítmányok száma, a tagállamok két- vagy háromévenként egyszer is elvégezhetik a mintavételt. Amennyiben a hároméves időszak alatt behozott szállítmányok száma alacsonyabb, mint az egy mintának megfelelő szállítmányok száma, a tagállamok háromévente legalább egy mintát vesznek.

| 4. | A szennyező anyagok (pl. gyógyszerhatóanyagok és azok maradványai, növényvédőszer-maradékok stb.) elemzése szempontjából releváns egyéb ellenőrzési tervek céljából vett mintákat a szennyező anyagok ellenőrzésére is fel lehet használni, feltéve, hogy a szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó követelmények teljesülnek. |
| --- | --- |

4.

A szennyező anyagok (pl. gyógyszerhatóanyagok és azok maradványai, növényvédőszer-maradékok stb.) elemzése szempontjából releváns egyéb ellenőrzési tervek céljából vett mintákat a szennyező anyagok ellenőrzésére is fel lehet használni, feltéve, hogy a szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó követelmények teljesülnek.

---

(*1)  A 396/2005/EK rendelet I. melléklete A. részének 1017000. bejegyzésében meghatározottak szerinti egyéb szárazföldi haszonállatok.

(*2)  A 853/2004/EK rendeletben meghatározottak szerinti halászati termékek.

(*3)  A 852/2004/EK rendeletben meghatározottak szerinti feldolgozott termékek.

---

| 2022.6.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 162/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 162/23

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/933 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. június 13.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat (1) oszlopában leírt árukat a táblázat (2) oszlopában feltüntetett KN-kódok alá kell besorolni a (3) oszlopban kifejtett indokok alapján. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat (1) oszlopában leírt árukat a táblázat (2) oszlopában feltüntetett KN-kódok alá kell besorolni a (3) oszlopban kifejtett indokok alapján.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A melléklet táblázatának (1) oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat (2) oszlopában megjelölt KN-kódok alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 13-án.

a Bizottság részéről

Gerassimos
  THOMAS

főigazgató

Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Három termék a kiskereskedelmi forgalom számára együtt kiszerelve, amely az alábbiakat tartalmazza:






  a) | a test felső részét borító, derékig érő ujjatlan kötött ruházati cikk (úgynevezett futó mellény) (93 % szintetikus szál és 7 % elasztán). Elöl V-alakú nyakkivágással rendelkezik, és cipzárral teljesen nyitható, egymást átfedő részek nélkül. A ruházati cikk elején két négyszögletes, nyitott mellkaszseb van, körülbelül 19 cm x 8 cm-es méretű, valamint két négyszögletes, nyitott derékzseb körülbelül 12 cm × 14 cm méretű.
  Hátul egy zseb van, gumihevederekkel, amelyeket például összehajtható sétabotok rögzítésére terveztek. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Három termék a kiskereskedelmi forgalom számára együtt kiszerelve, amely az alábbiakat tartalmazza:

a)

a test felső részét borító, derékig érő ujjatlan kötött ruházati cikk (úgynevezett futó mellény) (93 % szintetikus szál és 7 % elasztán). Elöl V-alakú nyakkivágással rendelkezik, és cipzárral teljesen nyitható, egymást átfedő részek nélkül. A ruházati cikk elején két négyszögletes, nyitott mellkaszseb van, körülbelül 19 cm x 8 cm-es méretű, valamint két négyszögletes, nyitott derékzseb körülbelül 12 cm × 14 cm méretű.

Hátul egy zseb van, gumihevederekkel, amelyeket például összehajtható sétabotok rögzítésére terveztek.

| b) | két, lapos fenekű, egyenként 500 ml űrtartalmú, az elülső mellkaszsebekbe illeszkedő, poliuretánból készült, sportkupakos műanyag fedéllel ellátott puha kulacs. |
| --- | --- |

b)

két, lapos fenekű, egyenként 500 ml űrtartalmú, az elülső mellkaszsebekbe illeszkedő, poliuretánból készült, sportkupakos műanyag fedéllel ellátott puha kulacs.

(Lásd a képeket.)  (*)

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály határozza meg.

Az együtt bemutatott három tétel három különálló tétel. Nem összetett árucikkről van szó, mivel együtt nem alkotnak egységet, amelyet rendes körülmények között nem kínálnának értékesítésre külön részenként. Nem tekintendők a 3. b) általános értelmezési szabály értelmében vett, a kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt áruknak, mivel azokat nem egy adott igény kielégítése vagy egy meghatározott tevékenység elvégzése céljából állítják össze, különösen mivel a zsebek kialakítása nem korlátozza használatukat bizonyos konkrét igényekre vagy tevékenységekre szánt termékek szállítására. A tételek olyan egyedi tételek, amelyek egymástól függetlenül használhatók. A ruházati cikk viselése és az ivás eltérő tevékenységek, és nem ugyanazt a konkrét igényt elégítik ki (a ruházati cikk a test felső részét borítja, a kulacsok pedig ivásra szolgálnak).

Ha a „készletben” lévő árucikkek közül egy vagy több nem ugyanazt a konkrét igényt elégíti ki, vagy nem ugyanazon meghatározott tevékenység végzésére szolgál, akkor minden árucikket külön kell besorolni (lásd még értelemszerűen a kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló iránymutatások B. része II. szakaszának 1. pontját (1)).

Következésképpen a tételeket külön-külön kell besorolni.

Az árumegnevezésben említett egyes árucikkeket a következőképpen kell besorolni:

6110 30 99

| a) | A besorolást a 61. Árucsoport előtti Megjegyzés 9. pontjának második bekezdése, valamint a 6110 , a 6110 30 és a 6110 30 99 KN-kód szövege határozza meg. |
| --- | --- |

a)

A besorolást a 61. Árucsoport előtti Megjegyzés 9. pontjának második bekezdése, valamint a 6110 , a 6110 30 és a 6110 30 99 KN-kód szövege határozza meg.

Objektív jellemzői alapján a mellény a 6110 vámtarifaszám alá tartozó ruházati cikk. E vtsz. alá tartozik a kötött vagy hurkolt árucikkek olyan kategóriája, amelyeket a felsőtest fedésére terveztek (ujjas mellény, pulóver, kardigán, mellény és hasonló áru) (lásd még a 6110 vámtarifaszámhoz tartozó HR Magyarázat első bekezdését).

Az ide tartozó ruházati cikkeket a felsőtest takarására szánták, ujjatlanok is, bármilyen nyakkivágásúak, gallérral, zsebekkel vagy ezek nélkül. Készülhetnek bármilyen textilszálból előállított mindenfajta kötött vagy hurkolt anyagból, beleértve a könnyű- vagy finomkötésű kelméket is (lásd még a 6110 vámtarifaszámhoz tartozó Kombinált Nómenklatúra Magyarázatot).

A mellény nem azonosítható egyik vagy másik nem számára tervezettként. A mellényt szintetikus vagy mesterséges szálból előállított kötött vagy hurkolt női vagy leányka ujjas mellény, pulóver, kardigán, mellény és hasonló áruként kell besorolni.

3924 90 00

| b) | A besorolást a 3924 és a 3924 90 00 KN-kódok szövege határozza meg. |
| --- | --- |

b)

A besorolást a 3924 és a 3924 90 00 KN-kódok szövege határozza meg.

A kulacsot műanyagból készült más háztartási eszközökként, és higiéniai vagy tisztálkodási áruként kell besorolni.

Image 2

---

(1)  
  HL C 105., 2013.4.11., 1. o.

(*)  A képek csupán tájékoztató jellegűek.

---

| 2022.6.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 162/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 162/27

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/934 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. június 16.)

a Marokkóból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 14. cikke (5a) bekezdésére,

a tagállamok tájékoztatását követően,

mivel:

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2021. november 17-én egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Marokkóból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását egy panaszt követően, amelyet az Európai Kerékgyártók Szövetsége (a továbbiakban: panaszos) nyújtott be az egyes alumíniumkerekek teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2021. november 17-én egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Marokkóból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását egy panaszt követően, amelyet az Európai Kerékgyártók Szövetsége (a továbbiakban: panaszos) nyújtott be az egyes alumíniumkerekek teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében.

1.   A NYILVÁNTARTÁSBAVÉTELI KÖTELEZETTSÉG TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK

A NYILVÁNTARTÁSBAVÉTELI KÖTELEZETTSÉG TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK

| (2) | A nyilvántartásbavételi kötelezettség tárgyát képező termék a 8701–8705 vámtarifaszám alá tartozó gépjárművek alumíniumkerekei, tartozékaikkal is, abronccsal felszerelve is (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(2)

A nyilvántartásbavételi kötelezettség tárgyát képező termék a 8701–8705 vámtarifaszám alá tartozó gépjárművek alumíniumkerekei, tartozékaikkal is, abronccsal felszerelve is (a továbbiakban: érintett termék).

| (3) | Az érintett termék jelenleg az ex 8708 70 10 és az ex 8708 70 50 KN-kód (TARIC-kódok: 8708701015, 8708701050, 8708705015 és 8708705050) alá tartozik. A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek. E vizsgálat hatálya a vizsgált terméknek a fent említett meghatározáshoz igazodik. |
| --- | --- |

(3)

Az érintett termék jelenleg az ex 8708 70 10 és az ex 8708 70 50 KN-kód (TARIC-kódok: 8708701015, 8708701050, 8708705015 és 8708705050) alá tartozik. A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek. E vizsgálat hatálya a vizsgált terméknek a fent említett meghatározáshoz igazodik.

2.   A NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL INDOKOLÁSA

A NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL INDOKOLÁSA

| (4) | Az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése szerint a Bizottságnak – hacsak nincs a birtokában elegendő arra vonatkozó bizonyíték, hogy nem teljesülnek az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) vagy d) pontjában foglalt követelmények – nyilvántartásba kell vennie a behozatalokat az alaprendelet 19a. cikke szerinti előzetes tájékoztatási időszak folyamán annak érdekében, hogy az intézkedéseket később a nyilvántartásba vétel megkezdésének napjától lehessen az érintett behozatalokra alkalmazni. |
| --- | --- |

(4)

Az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése szerint a Bizottságnak – hacsak nincs a birtokában elegendő arra vonatkozó bizonyíték, hogy nem teljesülnek az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) vagy d) pontjában foglalt követelmények – nyilvántartásba kell vennie a behozatalokat az alaprendelet 19a. cikke szerinti előzetes tájékoztatási időszak folyamán annak érdekében, hogy az intézkedéseket később a nyilvántartásba vétel megkezdésének napjától lehessen az érintett behozatalokra alkalmazni.

| (5) | A Bizottság ellenőrizte, hogy az importőröknek tudomásuk volt-e vagy tudniuk kellett volna-e a dömpingről, annak mértékéről és a vélt vagy megállapított kárról. Emellett azt is megvizsgálta, hogy a behozatal jelentős mértékben tovább nőtt-e, és emiatt – a növekedés időpontja és mértéke, valamint az egyéb körülmények figyelembevételével – valószínűsíthető-e a kivetendő végleges dömpingellenes vám javító hatásának súlyos romlása. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság ellenőrizte, hogy az importőröknek tudomásuk volt-e vagy tudniuk kellett volna-e a dömpingről, annak mértékéről és a vélt vagy megállapított kárról. Emellett azt is megvizsgálta, hogy a behozatal jelentős mértékben tovább nőtt-e, és emiatt – a növekedés időpontja és mértéke, valamint az egyéb körülmények figyelembevételével – valószínűsíthető-e a kivetendő végleges dömpingellenes vám javító hatásának súlyos romlása.

| (6) | A Bizottság ennek érdekében megvizsgálta az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése tükrében a rendelkezésre álló bizonyítékokat. Az elemzés során a Bizottság többek között az 1. táblázatban feltüntetett behozatali adatokra támaszkodott. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság ennek érdekében megvizsgálta az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése tükrében a rendelkezésre álló bizonyítékokat. Az elemzés során a Bizottság többek között az 1. táblázatban feltüntetett behozatali adatokra támaszkodott.

2.1.   Az importőrök tudomása a dömpingről, annak mértékéről, valamint a vélt kárról

Az importőrök tudomása a dömpingről, annak mértékéről, valamint a vélt kárról

| (7) | A Bizottságnak elegendő bizonyíték áll rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy az érintett termék Marokkóból érkező behozatala dömpingelt formában történik. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottságnak elegendő bizonyíték áll rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy az érintett termék Marokkóból érkező behozatala dömpingelt formában történik.

| (8) | Az eljárás megindításáról 2021. november 17-én közzétett értesítés kiemelte, hogy a számított dömpingkülönbözet jelentős, azaz 14 %. A panaszban ismertetett bizonyítékok az eljárás e szakaszában kellőképpen alátámasztották azt az állítást, hogy az exportáló gyártók dömpinget folytatnak. |
| --- | --- |

(8)

Az eljárás megindításáról 2021. november 17-én közzétett értesítés kiemelte, hogy a számított dömpingkülönbözet jelentős, azaz 14 %. A panaszban ismertetett bizonyítékok az eljárás e szakaszában kellőképpen alátámasztották azt az állítást, hogy az exportáló gyártók dömpinget folytatnak.

| (9) | A panasz az uniós gazdasági ágazatot érő vélt kárt illetően is elegendő bizonyítékkal szolgált: bemutatta az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének visszaesését, valamint más fontos teljesítménymutatóinak romlását. |
| --- | --- |

(9)

A panasz az uniós gazdasági ágazatot érő vélt kárt illetően is elegendő bizonyítékkal szolgált: bemutatta az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének visszaesését, valamint más fontos teljesítménymutatóinak romlását.

| (10) | Minthogy az eljárás megindításáról szóló értesítés megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában, tartalma az összes importőr számára nyilvánosan elérhető. Továbbá az importőrök – mint a vizsgálatban érdekelt felek – hozzáféréssel rendelkeznek a panasz nem bizalmas változatához és az ügy nem bizalmas irataihoz. Ebből következően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az importőrök ily módon tudomást szereztek vagy szerezhettek volna a dömping vélt fennállásáról és mértékéről, valamint a vélt kárról. |
| --- | --- |

(10)

Minthogy az eljárás megindításáról szóló értesítés megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában, tartalma az összes importőr számára nyilvánosan elérhető. Továbbá az importőrök – mint a vizsgálatban érdekelt felek – hozzáféréssel rendelkeznek a panasz nem bizalmas változatához és az ügy nem bizalmas irataihoz. Ebből következően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az importőrök ily módon tudomást szereztek vagy szerezhettek volna a dömping vélt fennállásáról és mértékéről, valamint a vélt kárról.

| (11) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nincs arra utaló bizonyíték, hogy az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontjában foglalt követelmény nem teljesül. |
| --- | --- |

(11)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nincs arra utaló bizonyíték, hogy az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontjában foglalt követelmény nem teljesül.

2.2.   A behozatal jelentős mértékű további növekedése

A behozatal jelentős mértékű további növekedése

| (12) | Az 1. táblázatban összefoglalt statisztikai adatok alapján a Bizottság megállapította, hogy a Marokkóból az Unióba érkező alumíniumkerekek behozatala 2021. december 1. és 2022. április 30. között, azaz az eljárás megindítása utáni időszakban 43 %-kal nagyobb volt a 2020 december 1. és 2021. április 30. között, azaz az előző év hasonló időszakában tapasztaltnál (ez utóbbi időszak a 2020. október 1-jétől 2021. szeptember 30-ig tartó vizsgálati időszak részét képezi). Továbbá a Marokkóból az Unióba érkező behozatal átlagos havi volumene a 2021. december 1. és 2022. április 30. közötti időszakban 92 300 egységgel nagyobb volt az Unióba érkező behozatalnak a vizsgálati időszakban tapasztalt átlagos havi volumenénél. |
| --- | --- |

(12)

Az 1. táblázatban összefoglalt statisztikai adatok alapján a Bizottság megállapította, hogy a Marokkóból az Unióba érkező alumíniumkerekek behozatala 2021. december 1. és 2022. április 30. között, azaz az eljárás megindítása utáni időszakban 43 %-kal nagyobb volt a 2020 december 1. és 2021. április 30. között, azaz az előző év hasonló időszakában tapasztaltnál (ez utóbbi időszak a 2020. október 1-jétől 2021. szeptember 30-ig tartó vizsgálati időszak részét képezi). Továbbá a Marokkóból az Unióba érkező behozatal átlagos havi volumene a 2021. december 1. és 2022. április 30. közötti időszakban 92 300 egységgel nagyobb volt az Unióba érkező behozatalnak a vizsgálati időszakban tapasztalt átlagos havi volumenénél.

| (13) | Ezért az érintett terméknek az érintett országokból érkező behozatala tekintetében tapasztalt jelentős mértékű további növekedést figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincs bizonyíték a követelmény nem teljesülésére.

  1. táblázat | 2020. december 1-jétől 2021. április 30-ig | 2021. december 1-jétől 2022. április 30-ig | Δ | Havi átlag (2020. december 1.–2021. április 30.) | Havi átlag (2021. december 1.–2022. április 30.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolumen (darabban) | 1 068 018 | 1 529 755 | +43  % | 213 604 | 305 951 |
| Forrás: A Bizottság felügyeleti adatbázisa 2022. áprilisra és az Eurostat Comext adatbázisa a többi hónapra vonatkozóan. Átváltási arány kg és egység között: 11,3 kg/egység. |

(13)

Ezért az érintett terméknek az érintett országokból érkező behozatala tekintetében tapasztalt jelentős mértékű további növekedést figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincs bizonyíték a követelmény nem teljesülésére.

1. táblázat

1. táblázat

2020. december 1-jétől 2021. április 30-ig

2021. december 1-jétől 2022. április 30-ig

Δ

Havi átlag (2020. december 1.–2021. április 30.)

Havi átlag (2021. december 1.–2022. április 30.)

Importvolumen (darabban)

1 068 018

1 529 755

+43  %

213 604

305 951

Forrás: A Bizottság felügyeleti adatbázisa 2022. áprilisra és az Eurostat Comext adatbázisa a többi hónapra vonatkozóan. Átváltási arány kg és egység között: 11,3 kg/egység.

2.3.   A vám javító hatásának romlása

A vám javító hatásának romlása

| (14) | A 2.2. szakaszban foglalt következtetés szerint a jelenlegi vizsgálat megindítása óta jelentős mértékű további növekedés következett be az érintett termék behozatalában. Ez a növekedés havonta megközelítőleg 92 300 további alumíniumkereket jelent a vizsgálati időszak alatt Marokkóból behozott alumíniumkerekek számához képest. Ez a növekedés önmagában az uniós felhasználás mintegy 2 %-át teszi ki a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(14)

A 2.2. szakaszban foglalt következtetés szerint a jelenlegi vizsgálat megindítása óta jelentős mértékű további növekedés következett be az érintett termék behozatalában. Ez a növekedés havonta megközelítőleg 92 300 további alumíniumkereket jelent a vizsgálati időszak alatt Marokkóból behozott alumíniumkerekek számához képest. Ez a növekedés önmagában az uniós felhasználás mintegy 2 %-át teszi ki a vizsgálati időszak alatt.

| (15) | A 2. táblázatban összefoglalt behozatali adatok szerint a 2021. december 1. és 2022. április 30. közötti időszakban a Marokkóból érkező kerékbehozatal átlagára 14,8 %-kal volt magasabb, mint Marokkó esetében a vizsgálati időszakban tapasztalt átlagos importár. Figyelembe kell azonban venni, hogy az elsődleges alumínium az alumíniumkerekek előállítási költségének mintegy 50 %-át teszi ki, és hogy az értékesítési árat a londoni fémtőzsdei alumíniumárhoz indexálják. A Bizottság megjegyezte, hogy az alumínium átlagos ára a vizsgálati időszakban a 2021. december és 2022. április közötti időszakhoz képest 50 %-kal nőtt. Ezért úgy tűnik, hogy a 14,8 %-os áremelkedés csak részben tükrözte az előállítási költségek növekedését, és így a behozatal továbbra is képes nyomást gyakorolni az uniós gazdasági ágazat értékesítésére.

  2. táblázat | Vizsgálati időszak | 2021. december–2022. április | Δ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos havi importár (EUR/darab) | 44,7 | 51,3 | +14,8  % |
| Forrás: A Bizottság felügyeleti adatbázisa 2022. áprilisra és az Eurostat Comext adatbázisa a többi hónapra vonatkozóan. |

(15)

A 2. táblázatban összefoglalt behozatali adatok szerint a 2021. december 1. és 2022. április 30. közötti időszakban a Marokkóból érkező kerékbehozatal átlagára 14,8 %-kal volt magasabb, mint Marokkó esetében a vizsgálati időszakban tapasztalt átlagos importár. Figyelembe kell azonban venni, hogy az elsődleges alumínium az alumíniumkerekek előállítási költségének mintegy 50 %-át teszi ki, és hogy az értékesítési árat a londoni fémtőzsdei alumíniumárhoz indexálják. A Bizottság megjegyezte, hogy az alumínium átlagos ára a vizsgálati időszakban a 2021. december és 2022. április közötti időszakhoz képest 50 %-kal nőtt. Ezért úgy tűnik, hogy a 14,8 %-os áremelkedés csak részben tükrözte az előállítási költségek növekedését, és így a behozatal továbbra is képes nyomást gyakorolni az uniós gazdasági ágazat értékesítésére.

2. táblázat

2. táblázat

Vizsgálati időszak

2021. december–2022. április

Δ

Átlagos havi importár (EUR/darab)

44,7

51,3

+14,8  %

Forrás: A Bizottság felügyeleti adatbázisa 2022. áprilisra és az Eurostat Comext adatbázisa a többi hónapra vonatkozóan.

| (16) | Mindezek alapján a Bizottság megállapította, hogy az ügyben rendelkezésre álló bizonyítékok nem mutatták, hogy a követelmény nem teljesül. |
| --- | --- |

(16)

Mindezek alapján a Bizottság megállapította, hogy az ügyben rendelkezésre álló bizonyítékok nem mutatták, hogy a követelmény nem teljesül.

2.4.   Következtetés

Következtetés

| (17) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nincs olyan döntő bizonyíték, amely arra utalna, hogy az előzetes tájékoztatási időszak folyamán indokolatlan az érintett termék behozatalait nyilvántartásba venni. A eljárás megindításáról szóló értesítés közzététele óta, azaz amióta az exportáló gyártók tudatában voltak vagy tudatában lehettek volna a vélt dömpingnek és kárnak, az érintett termék behozatala tovább növekedett oly módon, hogy a növekedés már az előzetes tájékoztatási időszak folyamán súlyosan ronthatja a dömpingellenes vámok javító hatását. |
| --- | --- |

(17)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nincs olyan döntő bizonyíték, amely arra utalna, hogy az előzetes tájékoztatási időszak folyamán indokolatlan az érintett termék behozatalait nyilvántartásba venni. A eljárás megindításáról szóló értesítés közzététele óta, azaz amióta az exportáló gyártók tudatában voltak vagy tudatában lehettek volna a vélt dömpingnek és kárnak, az érintett termék behozatala tovább növekedett oly módon, hogy a növekedés már az előzetes tájékoztatási időszak folyamán súlyosan ronthatja a dömpingellenes vámok javító hatását.

| (18) | Ezért az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdésével összhangban a Bizottság gondoskodni fog arról, hogy az előzetes tájékoztatási időszak folyamán az érintett termék behozatalait nyilvántartásba vegyék. |
| --- | --- |

(18)

Ezért az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdésével összhangban a Bizottság gondoskodni fog arról, hogy az előzetes tájékoztatási időszak folyamán az érintett termék behozatalait nyilvántartásba vegyék.

3.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

| (19) | A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ismertessék írásban és támasszák alá bizonyítékokkal álláspontjukat. Emellett a Bizottság meghallgatást szervezhet az érdekelt felek számára, amennyiben azok írásban olyan kérelmet nyújtanak be, amelyben bemutatják, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ismertessék írásban és támasszák alá bizonyítékokkal álláspontjukat. Emellett a Bizottság meghallgatást szervezhet az érdekelt felek számára, amennyiben azok írásban olyan kérelmet nyújtanak be, amelyben bemutatják, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják.

4.   NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

| (20) | Az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése szerint az alaprendelet 19a. cikke szerinti előzetes tájékoztatási időszak folyamán a Bizottságnak nyilvántartásba kell vennie az érintett termék behozatalait, hacsak nincs elegendő arra vonatkozó bizonyíték, hogy nem teljesülnek a 10. cikk (4) bekezdésének c) és d) pontjában foglalt követelmények. |
| --- | --- |

(20)

Az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése szerint az alaprendelet 19a. cikke szerinti előzetes tájékoztatási időszak folyamán a Bizottságnak nyilvántartásba kell vennie az érintett termék behozatalait, hacsak nincs elegendő arra vonatkozó bizonyíték, hogy nem teljesülnek a 10. cikk (4) bekezdésének c) és d) pontjában foglalt követelmények.

| (21) | A jövőbeni kötelezettségek a dömpingellenes vizsgálat végleges ténymegállapításain fognak alapulni. A vizsgálat megindítása érdekében benyújtott panaszban foglalt becslések szerint az érintett termék esetében a dömpingkülönbözetek megközelítőleg 14 %-ra tehetők, míg a kár megszüntetéséhez szükséges mérték átlagosan 43 %-ig terjedhet. A lehetséges jövőbeli kötelezettség becsült nagysága a panasz alapján ezekkel a mértékekkel egyezik meg, tehát az érintett termék CIF-alapon meghatározott importértékének 14 %-ával egyenlő. |
| --- | --- |

(21)

A jövőbeni kötelezettségek a dömpingellenes vizsgálat végleges ténymegállapításain fognak alapulni. A vizsgálat megindítása érdekében benyújtott panaszban foglalt becslések szerint az érintett termék esetében a dömpingkülönbözetek megközelítőleg 14 %-ra tehetők, míg a kár megszüntetéséhez szükséges mérték átlagosan 43 %-ig terjedhet. A lehetséges jövőbeli kötelezettség becsült nagysága a panasz alapján ezekkel a mértékekkel egyezik meg, tehát az érintett termék CIF-alapon meghatározott importértékének 14 %-ával egyenlő.

5.   A SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSE

A SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSE

| (22) | A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kezeli, |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kezeli,

3

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság az (EU) 2016/1036 rendelet 14. cikkének (5a) bekezdése alapján utasítja a vámhatóságokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a jelenleg az ex 8708 70 10 és ex 8708 70 50 KN-kód (TARIC-kódok: 8708701015, 8708701050, 8708705015 és 8708705050) alá tartozó és Marokkóból származó egyes, a 8701–8705 vámtarifaszám alá tartozó gépjárművek alumíniumkerekei – tartozékaikkal is, abronccsal felszerelve is – behozatalának nyilvántartásba vétele érdekében.

(2)   A nyilvántartásba vételt e rendelet hatálybalépése után négy héttel meg kell szüntetni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  
  HL C 464., 2021.11.17., 19. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

3

---

HATÁROZATOK

| 2022.6.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 162/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 162/31

---

A TANÁCS (EU) 2022/935 HATÁROZATA

(2022. június 13.)

az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodással létrehozott Társulási Tanácsban a 2021-2027 közötti időszakra vonatkozó EU–Egyiptom partnerségi prioritások elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2001. június 25-én aláírták, és az 2004. június 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2001. június 25-én aláírták, és az 2004. június 1-jén hatályba lépett.

| (2) | A megállapodás értelmében az azzal létrehozott Társulási Tanácsnak (a továbbiakban: az EU-Egyiptom Társulási Tanács) joga van – a megállapodás céljainak elérése érdekében – határozatokat hozni, és megfelelő ajánlásokat is tehet. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás értelmében az azzal létrehozott Társulási Tanácsnak (a továbbiakban: az EU-Egyiptom Társulási Tanács) joga van – a megállapodás céljainak elérése érdekében – határozatokat hozni, és megfelelő ajánlásokat is tehet.

| (3) | A két partner közötti szilárd és sokrétű kapcsolat további megerősítése érdekében a megállapodás végrehajtásának támogatására, valamint az EU-Egyiptom partnerség számára iránymutatásra és tájékoztatásra szolgáló partnerségi prioritások kerültek meghatározásra a 2021-2027 közötti időszakra vonatkozóan (a továbbiakban: a 2021-2027 közötti időszakra vonatkozó EU-Egyiptom partnerségi prioritások). |
| --- | --- |

(3)

A két partner közötti szilárd és sokrétű kapcsolat további megerősítése érdekében a megállapodás végrehajtásának támogatására, valamint az EU-Egyiptom partnerség számára iránymutatásra és tájékoztatásra szolgáló partnerségi prioritások kerültek meghatározásra a 2021-2027 közötti időszakra vonatkozóan (a továbbiakban: a 2021-2027 közötti időszakra vonatkozó EU-Egyiptom partnerségi prioritások).

| (4) | Az EU–Egyiptom Társulási Tanács a 9. ülésén ajánlást készül elfogadni a 2021-2027 közötti időszakra vonatkozó EU-Egyiptom partnerségi prioritásokról. |
| --- | --- |

(4)

Az EU–Egyiptom Társulási Tanács a 9. ülésén ajánlást készül elfogadni a 2021-2027 közötti időszakra vonatkozó EU-Egyiptom partnerségi prioritásokról.

| (5) | Helyénvaló meghatározni az Unió által az EU–Egyiptom Társulási Tanácsban képviselendő álláspontot, mivel a 2021-2027 közötti időszakra vonatkozó EU-Egyiptom partnerségi prioritásokról szóló ajánlás joghatásokkal fog bírni az Unióra nézve. |
| --- | --- |

(5)

Helyénvaló meghatározni az Unió által az EU–Egyiptom Társulási Tanácsban képviselendő álláspontot, mivel a 2021-2027 közötti időszakra vonatkozó EU-Egyiptom partnerségi prioritásokról szóló ajánlás joghatásokkal fog bírni az Unióra nézve.

| (6) | Az Uniónak az EU–Egyiptom Társulási Tanácsban képviselendő álláspontjának ezért a csatolt ajánlástervezeten kell alapulnia, |
| --- | --- |

(6)

Az Uniónak az EU–Egyiptom Társulási Tanácsban képviselendő álláspontjának ezért a csatolt ajánlástervezeten kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Unió által az EU–Egyiptom Társulási Tanács kilencedik ülésén képviselendő álláspont az EU–Egyiptom Társulási Tanács e határozathoz csatolt ajánlástervezetén alapul.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2022. június 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. FESNEAU

---

(1)  Euromediterrán megállapodás egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról (HL L 304., 2004.9.30., 39. o.).

1

---

TERVEZET

AZ EU-EGYIPTOM TÁRSULÁSI TANÁCS 1/2022. SZ. AJÁNLÁSA

(...)

a 2021-2027 közötti időszakra vonatkozó EU-Egyiptom partnerségi prioritásokról

AZ EU–EGYIPTOM TÁRSULÁSI TANÁCS,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodásra,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 2001. június 25-én aláírták, és az 2004. június 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 2001. június 25-én aláírták, és az 2004. június 1-jén hatályba lépett.

| (2) | A megállapodás 76. cikke feljogosítja az EU-Egyiptom Társulási Tanácsot arra, hogy – a megállapodás céljainak elérése érdekében – határozatokat hozzon és megfelelő ajánlásokat tegyen. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 76. cikke feljogosítja az EU-Egyiptom Társulási Tanácsot arra, hogy – a megállapodás céljainak elérése érdekében – határozatokat hozzon és megfelelő ajánlásokat tegyen.

| (3) | A megállapodás 86. cikke értelmében a felek minden általános vagy különös intézkedést megtesznek, amelyek a megállapodásból eredő kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek, és gondoskodnak arról, hogy a megállapodásban meghatározott célok megvalósuljanak. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 86. cikke értelmében a felek minden általános vagy különös intézkedést megtesznek, amelyek a megállapodásból eredő kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek, és gondoskodnak arról, hogy a megállapodásban meghatározott célok megvalósuljanak.

| (4) | Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata a partnerekkel való szerepvállalás új szakaszára tett javaslatot, mindkét fél részéről fokozottabb felelősségvállalást téve lehetővé. |
| --- | --- |

(4)

Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata a partnerekkel való szerepvállalás új szakaszára tett javaslatot, mindkét fél részéről fokozottabb felelősségvállalást téve lehetővé.

| (5) | Az Európai Unió és Egyiptom megállapodtak partnerségük megszilárdításáról egy, a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó prioritáscsomagról (a továbbiakban: a 2021-2027 közötti időszakra vonatkozó EU–Egyiptom partnerségi prioritások) való megállapodás révén, azzal a céllal, hogy kezeljék az Unió és Egyiptom előtt álló közös kihívásokat, és előmozdítsák a közös érdekeket. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Unió és Egyiptom megállapodtak partnerségük megszilárdításáról egy, a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó prioritáscsomagról (a továbbiakban: a 2021-2027 közötti időszakra vonatkozó EU–Egyiptom partnerségi prioritások) való megállapodás révén, azzal a céllal, hogy kezeljék az Unió és Egyiptom előtt álló közös kihívásokat, és előmozdítsák a közös érdekeket.

| (6) | A megállapodás részes felei megállapodtak a 2021-2027 közötti időszakra vonatkozó EU–Egyiptom partnerségi prioritások szövegéről, amelyek támogatni fogják a megállapodás végrehajtását, az együttesen azonosított közös érdekekkel kapcsolatos együttműködésre összpontosítva, |
| --- | --- |

(6)

A megállapodás részes felei megállapodtak a 2021-2027 közötti időszakra vonatkozó EU–Egyiptom partnerségi prioritások szövegéről, amelyek támogatni fogják a megállapodás végrehajtását, az együttesen azonosított közös érdekekkel kapcsolatos együttműködésre összpontosítva,

AZT AJÁNLJA:

1. cikk

A Társulási Tanács azt ajánlja, hogy a megállapodás részes felei hajtsák végre az ezen ajánlás mellékletében meghatározott, a 2021-2027 közötti időszakra vonatkozó EU–Egyiptom partnerségi prioritásokat (+).

2. cikk

A 2021-2027 közötti időszakra vonatkozó EU–Egyiptom partnerségi prioritások azon EU–Egyiptom partnerségi prioritások helyébe lépnek, amelyek végrehajtását a Társulási Tanács 1/2017. sz. ajánlása (1) ajánlotta.

3. cikk

Ez az ajánlás az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt ..., ...

az EU-Egyiptom Társulási Tanács részéről

az elnök

---

(+)  Delegációk: lásd az ST 8663/2022 ADD1 dokumentumot.

+

(1)  Az EU–Egyiptom Társulási Tanács 1/2017 ajánlása (2017. július 25.) az EU–Egyiptom partnerségi prioritásokról való megállapodásról (HL L 255., 2017.10.3., 26. o.).

1

---

| 2022.6.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 162/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 162/35

---

A TANÁCS (EU) 2022/936 HATÁROZATA

(2022. június 13.)

az Európai Unió által a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottságának 14. ülésén a fuvarozási telematikai alkalmazásokra vonatkozó egységes műszaki előírások módosításai és az ATMF egységes szabályok eltérésekről szóló B. mellékletének felülvizsgálata tekintetében, valamint az OTIF Felülvizsgálati Bizottságának írásbeli eljárásában az ATMF egységes szabályok módosítása tekintetében képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unió az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás (1) révén csatlakozott az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezményhez (COTIF). |
| --- | --- |

(1)

Az Unió az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás (1) révén csatlakozott az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezményhez (COTIF).

| (2) | A COTIF 13. cikke 1. §-ának f) pontja értelmében létrehozták az OTIF Műszaki Szakértői Bizottságát. |
| --- | --- |

(2)

A COTIF 13. cikke 1. §-ának f) pontja értelmében létrehozták az OTIF Műszaki Szakértői Bizottságát.

| (3) | A COTIF 20. cikke 1. §-ának b) pontja értelmében és a COTIF-nak a nemzetközi forgalomban használni tervezett vasúti berendezésekre alkalmazandó műszaki szabványok érvényesítésére és egységes műszaki előírások elfogadására vonatkozó egységes szabályokról szóló F. függelékének 6. cikkével összhangban a Műszaki Szakértői Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy elfogadja vagy módosítsa többek között a fuvarozási telematikai alkalmazásokra vonatkozó egységes műszaki előírásokat (a továbbiakban: TAF egységes műszaki előírások). |
| --- | --- |

(3)

A COTIF 20. cikke 1. §-ának b) pontja értelmében és a COTIF-nak a nemzetközi forgalomban használni tervezett vasúti berendezésekre alkalmazandó műszaki szabványok érvényesítésére és egységes műszaki előírások elfogadására vonatkozó egységes szabályokról szóló F. függelékének 6. cikkével összhangban a Műszaki Szakértői Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy elfogadja vagy módosítsa többek között a fuvarozási telematikai alkalmazásokra vonatkozó egységes műszaki előírásokat (a továbbiakban: TAF egységes műszaki előírások).

| (4) | A COTIF 20. cikke 1. §-ának e) pontjával, valamint a nemzetközi forgalomban használt vasúti berendezések műszaki engedélyezésére vonatkozó egységes szabályokról (a továbbiakban: az ATMF egységes szabályok) szóló G. függelék 7a. és 21. cikkével összhangban a Műszaki Szakértői Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy elfogadja vagy módosítsa az ATMF egységes szabályoknak az egységes műszaki előírások alkalmazásától való eltérésekre vonatkozó B. mellékletét. |
| --- | --- |

(4)

A COTIF 20. cikke 1. §-ának e) pontjával, valamint a nemzetközi forgalomban használt vasúti berendezések műszaki engedélyezésére vonatkozó egységes szabályokról (a továbbiakban: az ATMF egységes szabályok) szóló G. függelék 7a. és 21. cikkével összhangban a Műszaki Szakértői Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy elfogadja vagy módosítsa az ATMF egységes szabályoknak az egységes műszaki előírások alkalmazásától való eltérésekre vonatkozó B. mellékletét.

| (5) | A Műszaki Szakértői Bizottság a 2022. június 14-én és 15-én tartandó 14. ülésének napirendjére felvette a TAF egységes műszaki előírások módosításáról szóló határozatokra irányuló javaslatot, valamint az ATMF egységes szabályoknak az egységes műszaki előírások alkalmazásától való eltérésekre vonatkozó B. mellékletének felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(5)

A Műszaki Szakértői Bizottság a 2022. június 14-én és 15-én tartandó 14. ülésének napirendjére felvette a TAF egységes műszaki előírások módosításáról szóló határozatokra irányuló javaslatot, valamint az ATMF egységes szabályoknak az egységes műszaki előírások alkalmazásától való eltérésekre vonatkozó B. mellékletének felülvizsgálatát.

| (6) | A Műszaki Szakértői Bizottság tervezett határozatainak célja a TAF egységes műszaki előírásoknak az (EU) 2021/541 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) történő összehangolása, és az ATMF egységes szabályok B. mellékletének az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) történő összehangolása. |
| --- | --- |

(6)

A Műszaki Szakértői Bizottság tervezett határozatainak célja a TAF egységes műszaki előírásoknak az (EU) 2021/541 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) történő összehangolása, és az ATMF egységes szabályok B. mellékletének az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) történő összehangolása.

| (7) | A COTIF 13. cikke 1. §-ának c) pontjával összhangban létrehozott Felülvizsgálati Bizottság (a továbbiakban: a Felülvizsgálati Bizottság) várhatóan írásbeli eljárást folytat le az ATMF egységes szabályok 3a. cikke 5. §-ának és 15. cikke 2. §-ának módosítására vonatkozó határozathozatal céljából. |
| --- | --- |

(7)

A COTIF 13. cikke 1. §-ának c) pontjával összhangban létrehozott Felülvizsgálati Bizottság (a továbbiakban: a Felülvizsgálati Bizottság) várhatóan írásbeli eljárást folytat le az ATMF egységes szabályok 3a. cikke 5. §-ának és 15. cikke 2. §-ának módosítására vonatkozó határozathozatal céljából.

| (8) | A Felülvizsgálati Bizottság tervezett határozatának célja az ATMF egységes szabályoknak az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4) történő összehangolása. |
| --- | --- |

(8)

A Felülvizsgálati Bizottság tervezett határozatának célja az ATMF egységes szabályoknak az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4) történő összehangolása.

| (9) | Helyénvaló meghatározni az Unió által a Műszaki Szakértői Bizottságban és – az ATMF egységes szabályok felülvizsgálatát illetően – a Felülvizsgálati Bizottságában képviselendő álláspontot, mivel a javasolt határozatok kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve. |
| --- | --- |

(9)

Helyénvaló meghatározni az Unió által a Műszaki Szakértői Bizottságban és – az ATMF egységes szabályok felülvizsgálatát illetően – a Felülvizsgálati Bizottságában képviselendő álláspontot, mivel a javasolt határozatok kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

| (10) | A tervezett OTIF-határozatok összhangban állnak az Unió jogával és stratégiai célkitűzéseivel, mivel hozzájárulnak az OTIF-jogszabályoknak az uniós jog egyenértékű rendelkezéseivel való összehangolásához, ezért azokat az Uniónak támogatnia kell, |
| --- | --- |

(10)

A tervezett OTIF-határozatok összhangban állnak az Unió jogával és stratégiai célkitűzéseivel, mivel hozzájárulnak az OTIF-jogszabályoknak az uniós jog egyenértékű rendelkezéseivel való összehangolásához, ezért azokat az Uniónak támogatnia kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Unió által a COTIF Műszaki Szakértői Bizottságának 14. ülésén a TAF egységes műszaki előírások módosításai és az ATMF egységes szabályok B. mellékletének az egységes műszaki előírások alkalmazásától való eltérésekre vonatkozó felülvizsgálata tekintetében képviselendő álláspont a következő:

| 1. | a szavazáson támogatja a Műszaki Szakértői Bizottságnak a TAF egységes műszaki előírások módosítására irányuló javaslatát (a Műszaki Szakértői Bizottság TECH-22004-CTE14 sz. munkadokumentuma); |
| --- | --- |

1.

a szavazáson támogatja a Műszaki Szakértői Bizottságnak a TAF egységes műszaki előírások módosítására irányuló javaslatát (a Műszaki Szakértői Bizottság TECH-22004-CTE14 sz. munkadokumentuma);

| 2. | a szavazáson támogatja a Műszaki Szakértői Bizottságnak az ATMF egységes szabályok B. mellékletének az egységes műszaki előírások alkalmazásától való eltérésekre vonatkozó napra késszé tételére irányuló javaslatát (a Műszaki Szakértői Bizottság TECH-22005-CTE14 sz. munkadokumentuma). |
| --- | --- |

2.

a szavazáson támogatja a Műszaki Szakértői Bizottságnak az ATMF egységes szabályok B. mellékletének az egységes műszaki előírások alkalmazásától való eltérésekre vonatkozó napra késszé tételére irányuló javaslatát (a Műszaki Szakértői Bizottság TECH-22005-CTE14 sz. munkadokumentuma).

2. cikk

Az Unió által a Felülvizsgálati Bizottság írásbeli eljárása keretében az ATMF egységes szabályok részleges felülvizsgálata tekintetében képviselendő álláspont az, hogy az ATMF egységes szabályok 3a. cikke 5. §-ának és 15. cikke 2. §-ának módosítására irányuló javaslat (a Műszaki Szakértői Bizottság TECH-22019-CTE14-7 sz. munkadokumentuma) mellett kell szavazni.

3. cikk

A Műszaki Szakértői Bizottság és a Felülvizsgálati Bizottság határozatait az elfogadásukat követően – a hatálybalépésük napját megjelölve – ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

4. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2022. június 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. FESNEAU

---

(1)  
  HL L 51., 2013.2.23., 8. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2021/541 végrehajtási rendelete (2021. március 26.) az 1305/2014/EU rendeletnek az adatszámítás és az adatcsere egyszerűsítése és javítása, valamint a változáskezelési eljárás aktualizálása tekintetében történő módosításáról (HL L 108., 2021.3.29., 19. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/797 irányelve (2016. május 11.) a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 138., 2016.5.26., 44. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/798 irányelve (2016. május 11.) a vasútbiztonságról (HL L 138., 2016.5.26., 102. o.).

4

---

| 2022.6.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 162/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 162/37

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/937 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. június 16.)

a Közösségben a vadon élő madarakban előforduló magas patogenitású madárinfluenza H5N1 altípusával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről szóló 2006/563/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) („Állategészségügyi rendelet”) és különösen annak 71. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/429 rendelet felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek kitörései elleni védekezés keretében különleges járványvédelmi intézkedéseket megállapító végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el, amennyiben megállapítást nyer, hogy a már meghozott járványvédelmi intézkedések nem felelnek meg a járványügyi helyzetnek. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/429 rendelet felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségek kitörései elleni védekezés keretében különleges járványvédelmi intézkedéseket megállapító végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el, amennyiben megállapítást nyer, hogy a már meghozott járványvédelmi intézkedések nem felelnek meg a járványügyi helyzetnek.

| (2) | Az (EU) 2018/1882 bizottsági végrehajtási rendelet (2) a magas patogenitású madárinfluenzát (HPAI) az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségként sorolja be. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2018/1882 bizottsági végrehajtási rendelet (2) a magas patogenitású madárinfluenzát (HPAI) az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, jegyzékbe foglalt betegségként sorolja be.

| (3) | A 2006/563/EK bizottsági határozat (3) bizonyos védekezési intézkedések alkalmazását írja elő olyan esetekre, amikor a H5 altípusba tartozó, magas patogenitású A típusú influenzavírus által okozott magas patogenitású madárinfluenza jelenlétét mutatják ki, és az N1 neuraminidáz-típus (H5N1) vadon élő madarakban való előfordulását gyanítják vagy megerősítik. A határozat jogalapja a 89/662/EGK tanácsi irányelv (4) 9. cikkének (4) bekezdése és a 90/425/EGK tanácsi irányelv (5) 10. cikkének (4) bekezdése. Az említett irányelveket az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6)2019. december 14-én hatályon kívül helyezte. Mindazonáltal az (EU) 2017/625 rendelet 164. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a 89/662/EGK irányelv 9. cikke és a 90/425/EGK irányelv 10. cikke az (EU) 2016/429 rendelet hatálya alá tartozó kérdések tekintetében az (EU) 2016/429 rendelet alkalmazásának kezdőnapjáig továbbra is alkalmazandó. Az (EU) 2016/429 rendelet 2021. április 21-től alkalmazandó. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/563/EK bizottsági határozat (3) bizonyos védekezési intézkedések alkalmazását írja elő olyan esetekre, amikor a H5 altípusba tartozó, magas patogenitású A típusú influenzavírus által okozott magas patogenitású madárinfluenza jelenlétét mutatják ki, és az N1 neuraminidáz-típus (H5N1) vadon élő madarakban való előfordulását gyanítják vagy megerősítik. A határozat jogalapja a 89/662/EGK tanácsi irányelv (4) 9. cikkének (4) bekezdése és a 90/425/EGK tanácsi irányelv (5) 10. cikkének (4) bekezdése. Az említett irányelveket az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6)2019. december 14-én hatályon kívül helyezte. Mindazonáltal az (EU) 2017/625 rendelet 164. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a 89/662/EGK irányelv 9. cikke és a 90/425/EGK irányelv 10. cikke az (EU) 2016/429 rendelet hatálya alá tartozó kérdések tekintetében az (EU) 2016/429 rendelet alkalmazásának kezdőnapjáig továbbra is alkalmazandó. Az (EU) 2016/429 rendelet 2021. április 21-től alkalmazandó.

| (4) | Ezenkívül a 2006/563/EK határozatban megállapított intézkedések nem felelnek meg a jelenlegi járványügyi helyzetben. |
| --- | --- |

(4)

Ezenkívül a 2006/563/EK határozatban megállapított intézkedések nem felelnek meg a jelenlegi járványügyi helyzetben.

| (5) | Ezért a 2006/563/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(5)

Ezért a 2006/563/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/563/EK határozat hatályát veszti.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2018/1882 végrehajtási rendelete (2018. december 3.) egyes betegségmegelőzési és járványvédelmi szabályoknak a jegyzékbe foglalt betegségek kategóriáira történő alkalmazásáról, valamint a jegyzékbe foglalt betegségek terjedésére nézve számottevő kockázatot jelentő fajok és fajcsoportok jegyzékének megállapításáról (HL L 308., 2018.12.4., 21. o.).

2

(3)  A Bizottság 2006/563/EK határozata (2006. augusztus 11.) a Közösségben a vadon élő madarakban előforduló nagy patogenitású madárinfluenza H5N1 altípusával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről és a 2006/115/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 222., 2006.8.15., 11. o.).

3

(4)  A Tanács 89/662/EGK irányelve (1989. december 11.) a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről (HL L 395., 1989.12.30., 13. o.).

4

(5)  A Tanács 90/425/EGK irányelve (1990. június 26.) az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi ellenőrzésekről (HL L 224., 1990.8.18., 29. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/625 rendelete (2017. március 15.) az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (HL L 95., 2017.4.7., 1. o.).

6

---