# Euroopa Liidu L 169/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 169 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik27. juuni 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 169

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik27. juuni 2022

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/991, 8. juuni 2022, millega muudetakse määrust (EL) 2016/794 selles osas, mis puudutab Europoli koostööd eraõiguslike isikutega, Europolis isikuandmete töötlemist kriminaaluurimiste toetamiseks ning Europoli rolli teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/992, 8. juuni 2022, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1628, et pikendada komisjoni õigust võtta vastu delegeeritud õigusakte (
  1
  ) | 43 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/993, 8. juuni 2022, meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta  (
  1
  ) | 45 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/991, 8. juuni 2022, millega muudetakse määrust (EL) 2016/794 selles osas, mis puudutab Europoli koostööd eraõiguslike isikutega, Europolis isikuandmete töötlemist kriminaaluurimiste toetamiseks ning Europoli rolli teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/992, 8. juuni 2022, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1628, et pikendada komisjoni õigust võtta vastu delegeeritud õigusakte (
  1
  )

1

43

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/993, 8. juuni 2022, meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta  (
  1
  )

1

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 27.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 169/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2022/991,

8. juuni 2022,

millega muudetakse määrust (EL) 2016/794 selles osas, mis puudutab Europoli koostööd eraõiguslike isikutega, Europolis isikuandmete töötlemist kriminaaluurimiste toetamiseks ning Europoli rolli teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 88,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794, (2) et toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ja nende vastastikust koostööd kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuritegude, terrorismi ja liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuriteoliikide ennetamisel ning nende vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794, (2) et toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ja nende vastastikust koostööd kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuritegude, terrorismi ja liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuriteoliikide ennetamisel ning nende vastu võitlemisel.

| (2) | Euroopa seisab silmitsi muutuva julgeolekuolukorraga, kus julgeolekuohud teisenevad ja muutuvad üha keerukamaks. Terroristid ja teised kurjategijad kasutavad ära digipööret ja uusi tehnoloogialahendusi, eelkõige nii füüsilise ja digitaalse maailma omavahelist seotust kui ka piiride hägustumist, näiteks oma kuritegusid ja identiteeti järjest keerukamate võtete abil varjates. Terroristid ja teised kurjategijad on näidanud, et suudavad kriiside korral oma tegutsemisviisi kohandada ja hakata tegelema uut laadi kuritegevusega, sealhulgas kasutades ära tehnoloogiapõhiseid vahendeid, millega oma kuritegeliku tegevuse ulatust mitmekordistada ja laiendada. Terrorism on endiselt märkimisväärne oht liidu kodanike vabadusele ning eluviisile. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa seisab silmitsi muutuva julgeolekuolukorraga, kus julgeolekuohud teisenevad ja muutuvad üha keerukamaks. Terroristid ja teised kurjategijad kasutavad ära digipööret ja uusi tehnoloogialahendusi, eelkõige nii füüsilise ja digitaalse maailma omavahelist seotust kui ka piiride hägustumist, näiteks oma kuritegusid ja identiteeti järjest keerukamate võtete abil varjates. Terroristid ja teised kurjategijad on näidanud, et suudavad kriiside korral oma tegutsemisviisi kohandada ja hakata tegelema uut laadi kuritegevusega, sealhulgas kasutades ära tehnoloogiapõhiseid vahendeid, millega oma kuritegeliku tegevuse ulatust mitmekordistada ja laiendada. Terrorism on endiselt märkimisväärne oht liidu kodanike vabadusele ning eluviisile.

| (3) | Muutuvad ja keerulised ohud levivad üle piiride, hõlmates erinevaid kuritegusid, mille toimepanekut need ohud hõlbustavad, ning väljenduvad selliste kuritegelike organisatsioonide tegevuses, kes tegelevad mitut eri liiki kuritegeliku tegevusega. Kuna selliste piiriüleste julgeolekuohtude lahendamiseks ei piisa üksnes riiklikul tasandil võetavatest meetmetest ega piiriülesest koostööst, on liikmesriikide pädevad asutused üha enam kasutanud Europoli pakutavat toetust ja eriteadmisi, et võidelda raskete kuritegude ja terrorismi vastu ja neid ennetada. Europoli ülesannete operatiivne tähtsus on alates määruse (EL) 2016/794 kohaldamise algusest oluliselt suurenenud. Lisaks muudab uus ohukeskkond seda, kui suures ulatuses ja millist liiki toetust liikmesriigid Europolilt kodanike turvalisuse tagamiseks vajavad ja ootavad. |
| --- | --- |

(3)

Muutuvad ja keerulised ohud levivad üle piiride, hõlmates erinevaid kuritegusid, mille toimepanekut need ohud hõlbustavad, ning väljenduvad selliste kuritegelike organisatsioonide tegevuses, kes tegelevad mitut eri liiki kuritegeliku tegevusega. Kuna selliste piiriüleste julgeolekuohtude lahendamiseks ei piisa üksnes riiklikul tasandil võetavatest meetmetest ega piiriülesest koostööst, on liikmesriikide pädevad asutused üha enam kasutanud Europoli pakutavat toetust ja eriteadmisi, et võidelda raskete kuritegude ja terrorismi vastu ja neid ennetada. Europoli ülesannete operatiivne tähtsus on alates määruse (EL) 2016/794 kohaldamise algusest oluliselt suurenenud. Lisaks muudab uus ohukeskkond seda, kui suures ulatuses ja millist liiki toetust liikmesriigid Europolilt kodanike turvalisuse tagamiseks vajavad ja ootavad.

| (4) | Käesoleva määrusega peaks seega andma Europolile täiendavad ülesanded, et Europolil oleks võimalik liikmesriikide pädevaid asutusi paremini toetada, säilitades samal ajal täielikult liikmesriikide vastutuse riigi julgeoleku valdkonnas, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 4 lõikes 2. Europoli suuremate volituste tasakaalustamiseks tuleks tugevdada põhiõigustega seotud kaitsemeetmeid ning suurendada aruandekohustust, vastutust ja järelevalvet, sealhulgas parlamentaarset ja Europoli haldusnõukogu (edaspidi „haldusnõukogu“) kaudu tehtavat järelevalvet. Et Europol saaks oma suuremaid volitusi täita, tuleks selle lisapädevuste ja -ülesannete täitmiseks eraldada piisavad inimressursid ja rahalised vahendid. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega peaks seega andma Europolile täiendavad ülesanded, et Europolil oleks võimalik liikmesriikide pädevaid asutusi paremini toetada, säilitades samal ajal täielikult liikmesriikide vastutuse riigi julgeoleku valdkonnas, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 4 lõikes 2. Europoli suuremate volituste tasakaalustamiseks tuleks tugevdada põhiõigustega seotud kaitsemeetmeid ning suurendada aruandekohustust, vastutust ja järelevalvet, sealhulgas parlamentaarset ja Europoli haldusnõukogu (edaspidi „haldusnõukogu“) kaudu tehtavat järelevalvet. Et Europol saaks oma suuremaid volitusi täita, tuleks selle lisapädevuste ja -ülesannete täitmiseks eraldada piisavad inimressursid ja rahalised vahendid.

| (5) | Kuna liit seisab silmitsi üha suurenevate ohtudega, mis tulenevad kuritegelikest organisatsioonidest ja terrorirünnakutest, peab tõhusa õiguskaitsetegevuse hulka kuuluma inimtegevusest tingitud kriisiolukordade ohjamisele spetsialiseerunud hästi koolitatud koostegutsemisvõimeliste eriüksuste kättesaadavus. Need liikmesriikide eriüksused teevad liidus koostööd nõukogu otsuse 2008/617/JSK (3) alusel. Europol peaks suutma nimetatud eriüksusi toetada, pakkudes tehnilist ja rahalist toetust, mis täiendab liikmesriikide tehtud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(5)

Kuna liit seisab silmitsi üha suurenevate ohtudega, mis tulenevad kuritegelikest organisatsioonidest ja terrorirünnakutest, peab tõhusa õiguskaitsetegevuse hulka kuuluma inimtegevusest tingitud kriisiolukordade ohjamisele spetsialiseerunud hästi koolitatud koostegutsemisvõimeliste eriüksuste kättesaadavus. Need liikmesriikide eriüksused teevad liidus koostööd nõukogu otsuse 2008/617/JSK (3) alusel. Europol peaks suutma nimetatud eriüksusi toetada, pakkudes tehnilist ja rahalist toetust, mis täiendab liikmesriikide tehtud jõupingutusi.

| (6) | Viimastel aastatel on korraldatud laiaulatuslikke, sealhulgas kolmandatest riikidest alguse saavaid küberründeid avaliku ja erasektori üksuste vastu nii paljudes liidusisestes jurisdiktsioonides kui nendest väljas ning need avaldavad mõju eri sektoritele, sealhulgas transpordile, tervishoiule ja finantsteenustele. Selliste küberrünnete ennetamist, avastamist, uurimist ja nende eest süüdistuse esitamist toetab asjaomaste osaliste vaheline koordineerimine ja koostöö, milles osalevad muu hulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/881 (4) loodud Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA), võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse eest vastutavad pädevad asutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/1148 (5) tähenduses, liikmesriikide pädevad asutused ja eraõiguslikud isikud. Selleks et tagada küberrünnete ja küberohtude valdkonnas tõhus koostöö kõigi asjaomaste osalejate vahel liidu ja riigi tasandil, peaks Europol tegema koostööd ENISAga, eelkõige vahetades teavet ja pakkudes oma analüütilist tuge valdkondades, mis kuuluvad nende vastavasse pädevusse. |
| --- | --- |

(6)

Viimastel aastatel on korraldatud laiaulatuslikke, sealhulgas kolmandatest riikidest alguse saavaid küberründeid avaliku ja erasektori üksuste vastu nii paljudes liidusisestes jurisdiktsioonides kui nendest väljas ning need avaldavad mõju eri sektoritele, sealhulgas transpordile, tervishoiule ja finantsteenustele. Selliste küberrünnete ennetamist, avastamist, uurimist ja nende eest süüdistuse esitamist toetab asjaomaste osaliste vaheline koordineerimine ja koostöö, milles osalevad muu hulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/881 (4) loodud Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA), võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse eest vastutavad pädevad asutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/1148 (5) tähenduses, liikmesriikide pädevad asutused ja eraõiguslikud isikud. Selleks et tagada küberrünnete ja küberohtude valdkonnas tõhus koostöö kõigi asjaomaste osalejate vahel liidu ja riigi tasandil, peaks Europol tegema koostööd ENISAga, eelkõige vahetades teavet ja pakkudes oma analüütilist tuge valdkondades, mis kuuluvad nende vastavasse pädevusse.

| (7) | Ohtlikel kurjategijatel on kuritegelikes võrgustikes juhtiv roll ja nende kuritegelikud tegevused kujutavad endast suurt ohtu liidu sisejulgeolekule. Selleks et võidelda ohtlike kuritegelike organisatsioonide ja nende juhtivate liikmete vastu, peaks Europol suutma toetada liikmesriike, et nad keskenduksid oma uurimistegevuses nende võrgustike liikmete ja juhtivate liikmete, nende kuritegeliku tegevuse ja finantsvarade tuvastamisele. |
| --- | --- |

(7)

Ohtlikel kurjategijatel on kuritegelikes võrgustikes juhtiv roll ja nende kuritegelikud tegevused kujutavad endast suurt ohtu liidu sisejulgeolekule. Selleks et võidelda ohtlike kuritegelike organisatsioonide ja nende juhtivate liikmete vastu, peaks Europol suutma toetada liikmesriike, et nad keskenduksid oma uurimistegevuses nende võrgustike liikmete ja juhtivate liikmete, nende kuritegeliku tegevuse ja finantsvarade tuvastamisele.

| (8) | Rasketest kuritegudest tulenevad ohud nõuavad koordineeritud, sidusat, valdkondadevahelist ja mitme asutuse osalusega reageerimist. Europolil peaks olema võimalik hõlbustada ja toetada teabepõhiseid liikmesriikide juhitud julgeolekualgatusi, mille eesmärgiks on rasketest kuritegudest tulenevad ohud kindlaks teha, tähtsuse järjekorda seada ja neid ohjata, näiteks kuritegevusega seotud ohte käsitlev valdkondadevaheline Euroopa platvorm. Europolil peaks olema võimalik pakkuda sellistele algatustele haldus-, logistilist, rahalist ja operatiivtuge. |
| --- | --- |

(8)

Rasketest kuritegudest tulenevad ohud nõuavad koordineeritud, sidusat, valdkondadevahelist ja mitme asutuse osalusega reageerimist. Europolil peaks olema võimalik hõlbustada ja toetada teabepõhiseid liikmesriikide juhitud julgeolekualgatusi, mille eesmärgiks on rasketest kuritegudest tulenevad ohud kindlaks teha, tähtsuse järjekorda seada ja neid ohjata, näiteks kuritegevusega seotud ohte käsitlev valdkondadevaheline Euroopa platvorm. Europolil peaks olema võimalik pakkuda sellistele algatustele haldus-, logistilist, rahalist ja operatiivtuge.

| (9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1862 (6) politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas loodud Schengeni infosüsteem (SIS) on oluline vahend turvalisuse kõrge taseme säilitamiseks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal. Europol kui liidus toimuva teabevahetuse keskus saab kolmandatelt riikidelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt väärtuslikku teavet isikute kohta, keda kahtlustatakse osalemises Europoli eesmärkidega hõlmatud kuritegudes, ning säilitab seda teavet. Oma eesmärkide raames ja seoses ülesandega toetada liikmesriike raskete kuritegude ja terrorismi ennetamisel ning nende vastu võitlemisel peaks Europol toetama liikmesriike kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide temale esitatud andmete töötlemisel, soovitades, et liikmesriigid võiksid sisestada SISi uue kategooria hoiatusteateid - teavitavad hoiatusteated liidu huvides (edaspidi „teavitavad hoiatusteated“), et teha need teavitavad hoiatusteated SISi lõppkasutajatele kättesaadavaks. Selleks tuleks kehtestada korrapärase aruandluse mehhanism, et tagada liikmesriikide ja Europoli teavitamine selliste andmete kontrolli ja analüüsi tulemustest ning sellest kas teave on SISi sisestatud. Kordade puhul, mis käsitlevad liikmesriikide koostööd andmete töötlemisel ja SISi hoiatusteadete sisestamisel, eelkõige seoses terrorismivastase võitlusega, tuleks kohaldada liikmesriikidevahelist järjepidevat koordineerimist. Haldusnõukogu peaks täpsustama kriteeriumid, mille alusel peaks Europolil olema võimalik teha ettepanekuid selliste teavitavate hoiatusteadete SISi sisestamise kohta. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1862 (6) politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas loodud Schengeni infosüsteem (SIS) on oluline vahend turvalisuse kõrge taseme säilitamiseks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal. Europol kui liidus toimuva teabevahetuse keskus saab kolmandatelt riikidelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt väärtuslikku teavet isikute kohta, keda kahtlustatakse osalemises Europoli eesmärkidega hõlmatud kuritegudes, ning säilitab seda teavet. Oma eesmärkide raames ja seoses ülesandega toetada liikmesriike raskete kuritegude ja terrorismi ennetamisel ning nende vastu võitlemisel peaks Europol toetama liikmesriike kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide temale esitatud andmete töötlemisel, soovitades, et liikmesriigid võiksid sisestada SISi uue kategooria hoiatusteateid - teavitavad hoiatusteated liidu huvides (edaspidi „teavitavad hoiatusteated“), et teha need teavitavad hoiatusteated SISi lõppkasutajatele kättesaadavaks. Selleks tuleks kehtestada korrapärase aruandluse mehhanism, et tagada liikmesriikide ja Europoli teavitamine selliste andmete kontrolli ja analüüsi tulemustest ning sellest kas teave on SISi sisestatud. Kordade puhul, mis käsitlevad liikmesriikide koostööd andmete töötlemisel ja SISi hoiatusteadete sisestamisel, eelkõige seoses terrorismivastase võitlusega, tuleks kohaldada liikmesriikidevahelist järjepidevat koordineerimist. Haldusnõukogu peaks täpsustama kriteeriumid, mille alusel peaks Europolil olema võimalik teha ettepanekuid selliste teavitavate hoiatusteadete SISi sisestamise kohta.

| (10) | Europolil on oluline roll hindamis- ja järelevalvemehhanismi toetamisel, et kontrollida nõukogu määrusega (EL) nr 1053/2013 (7) kehtestatud Schengeni acquis’ kohaldamist. Europol peaks seetõttu liikmesriikide taotluse korral panustama oma eriteadmiste, analüüside, aruannete ja muu asjakohase teabega hindamis- ja järelevalvemehhanismi, et kontrollida Schengeni acquis’ kohaldamist. |
| --- | --- |

(10)

Europolil on oluline roll hindamis- ja järelevalvemehhanismi toetamisel, et kontrollida nõukogu määrusega (EL) nr 1053/2013 (7) kehtestatud Schengeni acquis’ kohaldamist. Europol peaks seetõttu liikmesriikide taotluse korral panustama oma eriteadmiste, analüüside, aruannete ja muu asjakohase teabega hindamis- ja järelevalvemehhanismi, et kontrollida Schengeni acquis’ kohaldamist.

| (11) | Riskihindamine aitab näha ette uusi suundumusi ning tegeleda rasketest kuritegudest ja terrorismist tulenevate uute ohtudega. Selleks et toetada komisjoni ja liikmesriike tõhusa riskihindamise tegemisel, peaks Europol pakkuma komisjonile ja liikmesriikidele kuritegelike nähtuste ja suundumuste kohta tema valduses oleval teabel põhinevat ohu hindamise analüüsi, ilma et see piiraks tollivaldkonna riskijuhtimist käsitlevate liidu õiguse kohaldamist. |
| --- | --- |

(11)

Riskihindamine aitab näha ette uusi suundumusi ning tegeleda rasketest kuritegudest ja terrorismist tulenevate uute ohtudega. Selleks et toetada komisjoni ja liikmesriike tõhusa riskihindamise tegemisel, peaks Europol pakkuma komisjonile ja liikmesriikidele kuritegelike nähtuste ja suundumuste kohta tema valduses oleval teabel põhinevat ohu hindamise analüüsi, ilma et see piiraks tollivaldkonna riskijuhtimist käsitlevate liidu õiguse kohaldamist.

| (12) | Et aidata julgeolekualaste teadusuuringute liidu poolsel rahastamisel saavutada selle eesmärk tagada, et uurimistegevus saavutaks täieliku potentsiaali, ja vastata õiguskaitse vajadustele, peaks Europol aitama komisjonil kindlaks määrata peamised uurimisteemad ja koostada liidu raamprogrammid Europoli eesmärkide jaoks asjakohaste teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ning neid rakendada. Kui see on asjakohane, peaks Europolil olema võimalik levitada oma teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemusi osana omapoolsest panusest sünergia loomisesse asjakohaste liidu organite teadus- ja innovatsioonitegevuse vahel. Vajadusel peaks Europol saama oma eesmärkide jaoks asjakohaste teadus- ja innovatsioonitegevuse kujundamisel ja kavandamisel konsulteerida komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusega (JRC). Europol peaks võtma kõik vajalikud meetmed, et vältida huvide konflikti. Europol ei peaks saama rahalisi vahendeid liidu raamprogrammist, kui ta aitab komisjonil kindlaks määrata kõnealuse programmi peamised uurimisteemad ning seda koostada ja rakendada. On oluline, et Europolile oleks tagatud piisavad rahalised vahendid, et abistada liikmesriike ja komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas. |
| --- | --- |

(12)

Et aidata julgeolekualaste teadusuuringute liidu poolsel rahastamisel saavutada selle eesmärk tagada, et uurimistegevus saavutaks täieliku potentsiaali, ja vastata õiguskaitse vajadustele, peaks Europol aitama komisjonil kindlaks määrata peamised uurimisteemad ja koostada liidu raamprogrammid Europoli eesmärkide jaoks asjakohaste teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ning neid rakendada. Kui see on asjakohane, peaks Europolil olema võimalik levitada oma teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemusi osana omapoolsest panusest sünergia loomisesse asjakohaste liidu organite teadus- ja innovatsioonitegevuse vahel. Vajadusel peaks Europol saama oma eesmärkide jaoks asjakohaste teadus- ja innovatsioonitegevuse kujundamisel ja kavandamisel konsulteerida komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusega (JRC). Europol peaks võtma kõik vajalikud meetmed, et vältida huvide konflikti. Europol ei peaks saama rahalisi vahendeid liidu raamprogrammist, kui ta aitab komisjonil kindlaks määrata kõnealuse programmi peamised uurimisteemad ning seda koostada ja rakendada. On oluline, et Europolile oleks tagatud piisavad rahalised vahendid, et abistada liikmesriike ja komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas.

| (13) | Liit ja liikmesriigid võivad julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel võtta välismaiste otseinvesteeringute suhtes piiravaid meetmeid. Selleks luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/452 (8) liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik. Eritähelepanu väärivad välismaised otseinvesteeringud kujunemisjärgus tehnoloogiasse, sest neil võib olla julgeolekule ja avalikule korrale märkimisväärne mõju, eriti kui sellist tehnoloogiat kasutavad liikmesriikide pädevad asutused. Võttes arvesse Europoli kaasatust kujunemisjärgus tehnoloogia seirel ja tema osalust selles, et töötada selle tehnoloogia õiguskaitse eesmärgil kasutamiseks välja uusi viise, eelkõige oma innovatsioonilabori ja ELi sisejulgeoleku innovatsioonikeskuse kaudu, on Europolil sellise tehnoloogia pakutavatest võimalustest ja selle kasutamisega seotud riskidest laialdased teadmised. Seetõttu peaks Europolil olema võimalus toetada liikmesriike selliste liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute ja nendega seotud julgeolekuriskide taustauuringutes, mis on seotud ettevõtjatega, kes pakuvad tehnoloogiat, sealhulgas tarkvara, mida Europol kasutab oma eesmärkidega hõlmatud kuritegude ennetamiseks ja uurimiseks või kriitilise tähtsusega tehnoloogia, mida võidakse kasutada terrorismi soodustamiseks. Sellega seoses tuleks Europoli eriteadmistega toetada välismaiste otseinvesteeringute ja nendega seotud julgeolekuriskide taustauuringut. Eelkõige tuleks arvesse võtta seda, kas välisinvestor on juba osalenud julgeolekut mõjutavates tegevustes, kas on olemas tõsine oht, et välisinvestor osaleb ebaseaduslikus või kuritegelikus tegevuses, ja kas välisinvestorit kontrollib otseselt või kaudselt, sealhulgas subsiidiumide kaudu, kolmanda riigi valitsus. |
| --- | --- |

(13)

Liit ja liikmesriigid võivad julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel võtta välismaiste otseinvesteeringute suhtes piiravaid meetmeid. Selleks luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/452 (8) liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik. Eritähelepanu väärivad välismaised otseinvesteeringud kujunemisjärgus tehnoloogiasse, sest neil võib olla julgeolekule ja avalikule korrale märkimisväärne mõju, eriti kui sellist tehnoloogiat kasutavad liikmesriikide pädevad asutused. Võttes arvesse Europoli kaasatust kujunemisjärgus tehnoloogia seirel ja tema osalust selles, et töötada selle tehnoloogia õiguskaitse eesmärgil kasutamiseks välja uusi viise, eelkõige oma innovatsioonilabori ja ELi sisejulgeoleku innovatsioonikeskuse kaudu, on Europolil sellise tehnoloogia pakutavatest võimalustest ja selle kasutamisega seotud riskidest laialdased teadmised. Seetõttu peaks Europolil olema võimalus toetada liikmesriike selliste liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute ja nendega seotud julgeolekuriskide taustauuringutes, mis on seotud ettevõtjatega, kes pakuvad tehnoloogiat, sealhulgas tarkvara, mida Europol kasutab oma eesmärkidega hõlmatud kuritegude ennetamiseks ja uurimiseks või kriitilise tähtsusega tehnoloogia, mida võidakse kasutada terrorismi soodustamiseks. Sellega seoses tuleks Europoli eriteadmistega toetada välismaiste otseinvesteeringute ja nendega seotud julgeolekuriskide taustauuringut. Eelkõige tuleks arvesse võtta seda, kas välisinvestor on juba osalenud julgeolekut mõjutavates tegevustes, kas on olemas tõsine oht, et välisinvestor osaleb ebaseaduslikus või kuritegelikus tegevuses, ja kas välisinvestorit kontrollib otseselt või kaudselt, sealhulgas subsiidiumide kaudu, kolmanda riigi valitsus.

| (14) | Europol pakub eriteadmisi raskete kuritegude ja terrorismi vastu võitlemiseks. Liikmesriigi taotluse korral peaks Europoli töötajatel olema võimalik pakkuda nimetatud liikmesriigi pädevale asutustele kohapeal operatsioonide ja uurimiste läbiviimisel operatiivtuge, eelkõige hõlbustades piiriülest teabevahetust ning pakkudes kohtuekspertiisi ja tehnilist tuge operatsioonides ja uurimistes, sealhulgas ühiste uurimisrühmade raames. Liikmesriigi taotluse korral peaks Europoli töötajatel olema õigus viibida selles liikmesriigis uurimistoimingute tegemise ajal. Europoli töötajad ei peaks olema õigust teha uurimistoiminguid. |
| --- | --- |

(14)

Europol pakub eriteadmisi raskete kuritegude ja terrorismi vastu võitlemiseks. Liikmesriigi taotluse korral peaks Europoli töötajatel olema võimalik pakkuda nimetatud liikmesriigi pädevale asutustele kohapeal operatsioonide ja uurimiste läbiviimisel operatiivtuge, eelkõige hõlbustades piiriülest teabevahetust ning pakkudes kohtuekspertiisi ja tehnilist tuge operatsioonides ja uurimistes, sealhulgas ühiste uurimisrühmade raames. Liikmesriigi taotluse korral peaks Europoli töötajatel olema õigus viibida selles liikmesriigis uurimistoimingute tegemise ajal. Europoli töötajad ei peaks olema õigust teha uurimistoiminguid.

| (15) | Üks Europoli eesmärk on toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuriteoliikide tõkestamisel ja nende vastu võitlemisel. Selle toetuse tugevdamiseks peaks Europoli tegevdirektoril (edaspidi „tegevdirektor“) olema võimalik teha ettepanek liikmesriigi pädevatele asutustele sellise kuriteo uurimise algatamiseks, läbiviimiseks või koordineerimiseks, mis puudutab vaid nimetatud liikmesriiki, aga kahjustab liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi. Europol peaks mis tahes sellisest ettepanekust teavitama Eurojusti ja asjakohasel juhul määrusega (EL) 2017/1939 (9) loodud Euroopa Prokuratuuri. |
| --- | --- |

(15)

Üks Europoli eesmärk on toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuriteoliikide tõkestamisel ja nende vastu võitlemisel. Selle toetuse tugevdamiseks peaks Europoli tegevdirektoril (edaspidi „tegevdirektor“) olema võimalik teha ettepanek liikmesriigi pädevatele asutustele sellise kuriteo uurimise algatamiseks, läbiviimiseks või koordineerimiseks, mis puudutab vaid nimetatud liikmesriiki, aga kahjustab liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi. Europol peaks mis tahes sellisest ettepanekust teavitama Eurojusti ja asjakohasel juhul määrusega (EL) 2017/1939 (9) loodud Euroopa Prokuratuuri.

| (16) | Riigisisese kohtuotsuse alusel taga otsitavate kahtlustatavate või süüdimõistetud isikute identiteedi ja teatavate isikuandmete avaldamine suurendab liikmesriigi võimalusi sellised isikud üles leida ja vahistada. Selleks et toetada liikmesriike selliste isikute üles leidmisel ja vahistamisel, peaks Europolil olema võimalik avaldada oma veebisaidil teavet Euroopa kõige tagaotsitumate kurjategijate kohta seoses Europoli eesmärkidega hõlmatud kuritegudega. Samal eesmärgil peaks Europol lihtsustama üldsusel nimetatud isikute kohta teabe andmist liikmesriikidele ja Europolile. |
| --- | --- |

(16)

Riigisisese kohtuotsuse alusel taga otsitavate kahtlustatavate või süüdimõistetud isikute identiteedi ja teatavate isikuandmete avaldamine suurendab liikmesriigi võimalusi sellised isikud üles leida ja vahistada. Selleks et toetada liikmesriike selliste isikute üles leidmisel ja vahistamisel, peaks Europolil olema võimalik avaldada oma veebisaidil teavet Euroopa kõige tagaotsitumate kurjategijate kohta seoses Europoli eesmärkidega hõlmatud kuritegudega. Samal eesmärgil peaks Europol lihtsustama üldsusel nimetatud isikute kohta teabe andmist liikmesriikidele ja Europolile.

| (17) | Kui Europol teeb kindlaks, et isikuandmed, mille ta on saanud, on hõlmatud tema eesmärkidega, peaks olema tal võimalik töödelda nimetatud andmeid järgmisel neljal juhul. Esimesel juhul vastavad saadud isikuandmed mis tahes andmesubjektide kategooriale, mis on esitatud määruse (EL) 2016/794 II lisas (edaspidi „II lisa“). Teisel juhul koosnevad saadud isikuandmed uurimisandmetest, mis hõlmavad andmeid, mis ei ole seotud ühegi II lisas esitatud andmesubjektide kategooriaga, kuid mille on Europolile edastanud liikmesriik, Euroopa prokuratuur, Eurojust või kolmas riik vastavalt taotlusele Europoli toetuseks konkreetses kriminaaluurimises, kui asjaomasel liikmesriigil, Euroopa prokuratuuril, Eurojustil või kolmandal riigil on õigus selliseid uurimisandmeid töödelda vastavalt liidu ja riigisisese õiguse kohastele menetlusnõuetele ja kaitsemeetmetele. Sellisel juhul peaks Europolil olema võimalik töödelda nimetatud uurimisandmeid, kuivõrd see toetab seda konkreetset kriminaaluurimist. Kolmandal juhul võivad saadud isikuandmeid mitte olla seotud II lisas esitatud andmesubjektide kategooriatega ja mitte olla esitatud vastavalt taotlusele Europoli toetuseks konkreetses kriminaaluurimises. Sellisel juhul peaks Europolil olema võimalik kontrollida, kas kõnealused isikuandmed on seotud mõne sellise andmesubjektide kategooriaga. Neljandal juhul on saadud isikuandmed esitatud teadus- ja innovatsiooniprojektide raames ning ei ole seotud II lisas esitatud andmesubjektide kategooriatega. |
| --- | --- |

(17)

Kui Europol teeb kindlaks, et isikuandmed, mille ta on saanud, on hõlmatud tema eesmärkidega, peaks olema tal võimalik töödelda nimetatud andmeid järgmisel neljal juhul. Esimesel juhul vastavad saadud isikuandmed mis tahes andmesubjektide kategooriale, mis on esitatud määruse (EL) 2016/794 II lisas (edaspidi „II lisa“). Teisel juhul koosnevad saadud isikuandmed uurimisandmetest, mis hõlmavad andmeid, mis ei ole seotud ühegi II lisas esitatud andmesubjektide kategooriaga, kuid mille on Europolile edastanud liikmesriik, Euroopa prokuratuur, Eurojust või kolmas riik vastavalt taotlusele Europoli toetuseks konkreetses kriminaaluurimises, kui asjaomasel liikmesriigil, Euroopa prokuratuuril, Eurojustil või kolmandal riigil on õigus selliseid uurimisandmeid töödelda vastavalt liidu ja riigisisese õiguse kohastele menetlusnõuetele ja kaitsemeetmetele. Sellisel juhul peaks Europolil olema võimalik töödelda nimetatud uurimisandmeid, kuivõrd see toetab seda konkreetset kriminaaluurimist. Kolmandal juhul võivad saadud isikuandmeid mitte olla seotud II lisas esitatud andmesubjektide kategooriatega ja mitte olla esitatud vastavalt taotlusele Europoli toetuseks konkreetses kriminaaluurimises. Sellisel juhul peaks Europolil olema võimalik kontrollida, kas kõnealused isikuandmed on seotud mõne sellise andmesubjektide kategooriaga. Neljandal juhul on saadud isikuandmed esitatud teadus- ja innovatsiooniprojektide raames ning ei ole seotud II lisas esitatud andmesubjektide kategooriatega.

| (18) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (10) artiklile 73 peaks Europol kohaldataval juhul ja võimaluste piires tegema selget vahet II lisas loetletud andmesubjektide eri kategooriate kasutatavate isikuandmete vahel. |
| --- | --- |

(18)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (10) artiklile 73 peaks Europol kohaldataval juhul ja võimaluste piires tegema selget vahet II lisas loetletud andmesubjektide eri kategooriate kasutatavate isikuandmete vahel.

| (19) | Kui liikmesriigid kasutavad Europoli taristut isikuandmete vahetamiseks kuritegude puhul, mis ei ole hõlmatud Europoli eesmärkidega, ei tohiks Europol nendele andmetele juurde pääseda ja teda tuleks lugeda volitatud töötlejaks määruse (EL) 2018/1725 artikli 87 kohaselt. Nimetatud juhtudel peaks Europolil olema võimalik töödelda nimetatud andmeid, isegi kui nad ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega. Kui liikmesriigid kasutavad Europoli taristut isikuandmete vahetamiseks kuritegude puhul, mis on hõlmatud Europoli eesmärkidega, ja kui nad annavad Europolile juurdepääsu nimetatud andmetele, tuleks nimetatud andmete mis tahes muu Europoli poolt töötlemise suhtes kohaldada II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega seotud nõudeid. |
| --- | --- |

(19)

Kui liikmesriigid kasutavad Europoli taristut isikuandmete vahetamiseks kuritegude puhul, mis ei ole hõlmatud Europoli eesmärkidega, ei tohiks Europol nendele andmetele juurde pääseda ja teda tuleks lugeda volitatud töötlejaks määruse (EL) 2018/1725 artikli 87 kohaselt. Nimetatud juhtudel peaks Europolil olema võimalik töödelda nimetatud andmeid, isegi kui nad ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega. Kui liikmesriigid kasutavad Europoli taristut isikuandmete vahetamiseks kuritegude puhul, mis on hõlmatud Europoli eesmärkidega, ja kui nad annavad Europolile juurdepääsu nimetatud andmetele, tuleks nimetatud andmete mis tahes muu Europoli poolt töötlemise suhtes kohaldada II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega seotud nõudeid.

| (20) | Austades võimalikult väheste andmete kogumise põhimõtet, peaks Europolil olema võimalik kontrollida, kas tema eesmärkidega hõlmatud kuritegude ennetamise ja nende vastu võitlemise raames saadud isikuandmed on seotud ühe II lisas loetletud andmesubjektide kategooriaga. Selleks peaks Europolil olema võimalik teha saadud isikuandmete eelanalüüs, mille ainus eesmärk on kindlaks teha, kas sellised isikuandmed vastavad mis tahes andmesubjektide kategooriale, võrreldes nimetatud isikuandmeid andmetega, mis juba on Europoli valduses, kuid ilma nimetatud isikuandmeid rohkem analüüsimata. Europol peaks eelanalüüsi tegema enne, kui ta andmeid ristkontrolli, strateegilise analüüsi, operatiivanalüüsi või teabevahetuse eesmärgil töötleb ning sellisest töötlemisest eraldi, ning pärast seda, kui ta on kindlaks teinud, et kõnealused andmed on tema ülesannete täitmiseks asjakohased ja vajalikud. Kui Europol on kindlaks teinud, et nimetatud isikuandmed on seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega, peaks Europolil olema võimalik neid isikuandmeid töödelda ristkontrolli, strateegilise analüüsi, operatiivanalüüsi või teabevahetuse eesmärgil. Kui Europol järeldab, et nimetatud isikuandmed ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega, peaks ta nimetatud andmed kustutama. |
| --- | --- |

(20)

Austades võimalikult väheste andmete kogumise põhimõtet, peaks Europolil olema võimalik kontrollida, kas tema eesmärkidega hõlmatud kuritegude ennetamise ja nende vastu võitlemise raames saadud isikuandmed on seotud ühe II lisas loetletud andmesubjektide kategooriaga. Selleks peaks Europolil olema võimalik teha saadud isikuandmete eelanalüüs, mille ainus eesmärk on kindlaks teha, kas sellised isikuandmed vastavad mis tahes andmesubjektide kategooriale, võrreldes nimetatud isikuandmeid andmetega, mis juba on Europoli valduses, kuid ilma nimetatud isikuandmeid rohkem analüüsimata. Europol peaks eelanalüüsi tegema enne, kui ta andmeid ristkontrolli, strateegilise analüüsi, operatiivanalüüsi või teabevahetuse eesmärgil töötleb ning sellisest töötlemisest eraldi, ning pärast seda, kui ta on kindlaks teinud, et kõnealused andmed on tema ülesannete täitmiseks asjakohased ja vajalikud. Kui Europol on kindlaks teinud, et nimetatud isikuandmed on seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega, peaks Europolil olema võimalik neid isikuandmeid töödelda ristkontrolli, strateegilise analüüsi, operatiivanalüüsi või teabevahetuse eesmärgil. Kui Europol järeldab, et nimetatud isikuandmed ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega, peaks ta nimetatud andmed kustutama.

| (21) | Isikuandmete kategooriatesse jagamine konkreetses andmekogumis võib aja jooksul muutuda, kui kriminaaluurimise käigus saadakse uut teavet, näiteks mõne uue kahtlusaluse kohta. Seetõttu peaks Europolil olema lubatud isikuandmeid töödelda, kui see on rangelt vajalik ja proportsionaalne andmesubjektide, kellesse kõnealused andmed puutuvad, kategooriate kindlaksmääramiseks 18 kuu jooksul hetkest, mil Europol teeb kindlaks, et nimetatud andmed on hõlmatud tema eesmärkidega. Europolil peaks olema võimalik kõnealust ajavahemikku nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kuni kolme aastani pikendada, kui selline pikendamine on vajalik ja proportsionaalne. Pikendamisest tuleks teavitada Euroopa Andmekaitseinspektorit. Kui isikuandmete töötlemine andmesubjektide kategooriate kindlaksmääramiseks enam vajalik ja õigustatud ei ole, peaks Europol asjaomased isikuandmed kustutama, kuid igal juhul tuleks seda teha pärast maksimaalse töötlemisaja lõppu. |
| --- | --- |

(21)

Isikuandmete kategooriatesse jagamine konkreetses andmekogumis võib aja jooksul muutuda, kui kriminaaluurimise käigus saadakse uut teavet, näiteks mõne uue kahtlusaluse kohta. Seetõttu peaks Europolil olema lubatud isikuandmeid töödelda, kui see on rangelt vajalik ja proportsionaalne andmesubjektide, kellesse kõnealused andmed puutuvad, kategooriate kindlaksmääramiseks 18 kuu jooksul hetkest, mil Europol teeb kindlaks, et nimetatud andmed on hõlmatud tema eesmärkidega. Europolil peaks olema võimalik kõnealust ajavahemikku nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kuni kolme aastani pikendada, kui selline pikendamine on vajalik ja proportsionaalne. Pikendamisest tuleks teavitada Euroopa Andmekaitseinspektorit. Kui isikuandmete töötlemine andmesubjektide kategooriate kindlaksmääramiseks enam vajalik ja õigustatud ei ole, peaks Europol asjaomased isikuandmed kustutama, kuid igal juhul tuleks seda teha pärast maksimaalse töötlemisaja lõppu.

| (22) | Andmete maht mida kriminaaluurimiste käigus on kogutud on üha suurenenud ja andmekogumid on muutunud järjest keerukamaks. Liikmesriigid esitavad Europolile suured ja keerukad andmekogumid ning taotlevad Europolilt operatiivanalüüsi, et teha kindlaks seosed andmekogumise kontekstis muude kuritegudega kui uuritav kuritegu ning kurjategijatega teistes liikmesriikides ja väljaspool liitu. Kuna Europol saab andmeid analüüsides piiriüleseid seoseid tõhusamalt tuvastada kui liikmesriigid, peaks Europolil olema võimalik liikmesriikide kriminaaluurimisi toetada, töödeldes piiriüleste seoste väljaselgitamiseks suuri ja keerukaid andmekogumeid, täites käesolevas määruses sätestatud rangeid nõuded ja kaitsemeetmed. Kui see on vajalik konkreetse liikmesriigis käimasoleva kriminaaluurimise tõhusaks toetamiseks, peaks Europolil olema võimalik töödelda uurimisandmeid, mida liikmesriigi riigi pädevatel ametiasutustel on lubatud selle konkreetse kriminaaluurimise käigus töödelda kooskõlas nende riigisisese õiguse alusel kohaldatavate menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega ning mille nad on seejärel Europolile esitanud. See peaks hõlmama isikuandmeid, mille puhul liikmesriigil ei ole olnud võimalik teha kindlaks, kas andmed on seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega. Kui liikmesriik, Euroopa Prokuratuur või Eurojust esitab Europolile uurimisandmed ja taotleb Europolilt konkreetse käimasoleva kriminaaluurimise toetamist, peaks Europolil olema võimalik töödelda nimetatud andmeid seni, kuni ta toetab seda konkreetset kriminaaluurimist kooskõlas kohaldatava liidu või riigisisese õiguse kohaste menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega. |
| --- | --- |

(22)

Andmete maht mida kriminaaluurimiste käigus on kogutud on üha suurenenud ja andmekogumid on muutunud järjest keerukamaks. Liikmesriigid esitavad Europolile suured ja keerukad andmekogumid ning taotlevad Europolilt operatiivanalüüsi, et teha kindlaks seosed andmekogumise kontekstis muude kuritegudega kui uuritav kuritegu ning kurjategijatega teistes liikmesriikides ja väljaspool liitu. Kuna Europol saab andmeid analüüsides piiriüleseid seoseid tõhusamalt tuvastada kui liikmesriigid, peaks Europolil olema võimalik liikmesriikide kriminaaluurimisi toetada, töödeldes piiriüleste seoste väljaselgitamiseks suuri ja keerukaid andmekogumeid, täites käesolevas määruses sätestatud rangeid nõuded ja kaitsemeetmed. Kui see on vajalik konkreetse liikmesriigis käimasoleva kriminaaluurimise tõhusaks toetamiseks, peaks Europolil olema võimalik töödelda uurimisandmeid, mida liikmesriigi riigi pädevatel ametiasutustel on lubatud selle konkreetse kriminaaluurimise käigus töödelda kooskõlas nende riigisisese õiguse alusel kohaldatavate menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega ning mille nad on seejärel Europolile esitanud. See peaks hõlmama isikuandmeid, mille puhul liikmesriigil ei ole olnud võimalik teha kindlaks, kas andmed on seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega. Kui liikmesriik, Euroopa Prokuratuur või Eurojust esitab Europolile uurimisandmed ja taotleb Europolilt konkreetse käimasoleva kriminaaluurimise toetamist, peaks Europolil olema võimalik töödelda nimetatud andmeid seni, kuni ta toetab seda konkreetset kriminaaluurimist kooskõlas kohaldatava liidu või riigisisese õiguse kohaste menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega.

| (23) | Tagamaks, et andmete töötlemine kriminaaluurimise raames on vajalik ja proportsionaalne, peaksid liikmesriigid tagama uurimisandmeid Europolile esitades vastavuse liidu ja riigisisesele õigusele. Europolile uurimisandmeid esitades, et taotleda Europolilt konkreetse kriminaaluurimise toetamist, peaksid liikmesriigid kaaluma sellise andmetöötluse ulatust ja keerukust ning uurimise liiki ja tähtsust. Liikmesriigid peaksid teavitama Europoli, kui vastavalt nende kohaldatava riigisisese õiguse kohastele menetlusnõuetele ja kaitsemeetmetele ei ole neil enam luba töödelda asjaomase konkreetse käimasoleva kriminaaluurimise andmeid. Europol peaks töötlema ainult isikuandmeid, mis ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega, juhul kui ta on andnud hinnangu, et ei ole võimalik toetada konkreetset käimasolevat kriminaaluurimist ilma nimetatud isikuandmeid töötlemata. Europol peaks selle hindamise dokumenteerima. Europol peaks hoidma selliseid andmeid muudest andmetest funktsioonipõhiselt eraldi ja töötlema neid üksnes juhul, kui see on vajalik asjaomase konkreetse käimasoleva kriminaaluurimise toetamiseks, näiteks kui leitakse uus juhtlõng. |
| --- | --- |

(23)

Tagamaks, et andmete töötlemine kriminaaluurimise raames on vajalik ja proportsionaalne, peaksid liikmesriigid tagama uurimisandmeid Europolile esitades vastavuse liidu ja riigisisesele õigusele. Europolile uurimisandmeid esitades, et taotleda Europolilt konkreetse kriminaaluurimise toetamist, peaksid liikmesriigid kaaluma sellise andmetöötluse ulatust ja keerukust ning uurimise liiki ja tähtsust. Liikmesriigid peaksid teavitama Europoli, kui vastavalt nende kohaldatava riigisisese õiguse kohastele menetlusnõuetele ja kaitsemeetmetele ei ole neil enam luba töödelda asjaomase konkreetse käimasoleva kriminaaluurimise andmeid. Europol peaks töötlema ainult isikuandmeid, mis ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega, juhul kui ta on andnud hinnangu, et ei ole võimalik toetada konkreetset käimasolevat kriminaaluurimist ilma nimetatud isikuandmeid töötlemata. Europol peaks selle hindamise dokumenteerima. Europol peaks hoidma selliseid andmeid muudest andmetest funktsioonipõhiselt eraldi ja töötlema neid üksnes juhul, kui see on vajalik asjaomase konkreetse käimasoleva kriminaaluurimise toetamiseks, näiteks kui leitakse uus juhtlõng.

| (24) | Europolil peaks olema võimalik töödelda ka isikuandmeid, mis on vajalikud teatava ühes või mitmes liikmesriigis läbiviidava konkreetse kriminaaluurimise toetamiseks, kui: nimetatud andmed saadakse kolmandast riigist, tingimusel et kolmanda riigi suhtes kohaldatakse piisava kaitse otsust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/680 (11) (edaspidi „piisava kaitse otsus“); nimetatud kolmanda riigiga on sõlmitud rahvusvaheline leping vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimise leping) artiklile 218, mis hõlmab isikuandmete edastamist õiguskaitse eesmärgil (edaspidi „rahvusvaheline leping“); Europol ja kolmas riik on sõlminud enne määruse (EL) 2016/794 jõustumist isikuandmete vahetamist võimaldava koostöölepingu (edaspidi „koostööleping“); või õiguslikult siduvas instrumendis on ette nähtud isikuandmete kaitseks asjakohased kaitsemeetmed või Europol on kõikide isikuandmete edastamisega seotud asjaolude hinnangu põhjal jõudnud järeldusele, et nimetatud kaitsemeetmed on kõnealuses kolmandas riigis olemas ning tingimusel, et kolmas riik sai andmed kriminaaluurimise raames kooskõlas riigisisese kriminaalõiguse kohaste menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega. Kui kolmas riik edastab uurimisandmed Europolile, peaks Europol kontrollima, et isikuandmete hulk ei oleks asjaomases liikmesriigis läbiviidava ja Europoli toetatud konkreetse kriminaaluurimise jaoks ilmselgelt ebaproportsionaalselt suur ning niivõrd kui see on võimalik, kontrollima et puuduvad objektiivsed tõendid selle kohta, et kolmas riik on uurimisandmeid kogudes ilmselgelt rikkunud põhiõigusi. Kui Europol järeldab, et need tingimused ei ole täidetud, ei tohiks ta andmeid töödelda ja peaks need kustutama. Kui kolmas riik edastab Europolile uurimisandmeid, peaks Europoli andmekaitseametnikul olema ajakohasel juhul võimalik teavitada Euroopa Andmekaitseinspektorit. |
| --- | --- |

(24)

Europolil peaks olema võimalik töödelda ka isikuandmeid, mis on vajalikud teatava ühes või mitmes liikmesriigis läbiviidava konkreetse kriminaaluurimise toetamiseks, kui: nimetatud andmed saadakse kolmandast riigist, tingimusel et kolmanda riigi suhtes kohaldatakse piisava kaitse otsust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/680 (11) (edaspidi „piisava kaitse otsus“); nimetatud kolmanda riigiga on sõlmitud rahvusvaheline leping vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimise leping) artiklile 218, mis hõlmab isikuandmete edastamist õiguskaitse eesmärgil (edaspidi „rahvusvaheline leping“); Europol ja kolmas riik on sõlminud enne määruse (EL) 2016/794 jõustumist isikuandmete vahetamist võimaldava koostöölepingu (edaspidi „koostööleping“); või õiguslikult siduvas instrumendis on ette nähtud isikuandmete kaitseks asjakohased kaitsemeetmed või Europol on kõikide isikuandmete edastamisega seotud asjaolude hinnangu põhjal jõudnud järeldusele, et nimetatud kaitsemeetmed on kõnealuses kolmandas riigis olemas ning tingimusel, et kolmas riik sai andmed kriminaaluurimise raames kooskõlas riigisisese kriminaalõiguse kohaste menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega. Kui kolmas riik edastab uurimisandmed Europolile, peaks Europol kontrollima, et isikuandmete hulk ei oleks asjaomases liikmesriigis läbiviidava ja Europoli toetatud konkreetse kriminaaluurimise jaoks ilmselgelt ebaproportsionaalselt suur ning niivõrd kui see on võimalik, kontrollima et puuduvad objektiivsed tõendid selle kohta, et kolmas riik on uurimisandmeid kogudes ilmselgelt rikkunud põhiõigusi. Kui Europol järeldab, et need tingimused ei ole täidetud, ei tohiks ta andmeid töödelda ja peaks need kustutama. Kui kolmas riik edastab Europolile uurimisandmeid, peaks Europoli andmekaitseametnikul olema ajakohasel juhul võimalik teavitada Euroopa Andmekaitseinspektorit.

| (25) | Tagamaks, et liikmesriik saab kasutada Europoli analüütilisi aruandeid kriminaaluurimisele järgneva kohtumenetluse raames, peaks Europolil olema võimalik asjaomase liikmesriigi, Euroopa Prokuratuuri või Eurojusti taotluse korral seotud uurimisandmeid säilitada, et tagada kriminaalteabe kogumise protsessi õigsus, usaldusväärsus ja jälgitavus. Europol peaks säilitama selliseid andmeid muudest andmetest funktsionaalselt eraldi ja ainult seni, kuni liikmesriigis kestab selle kriminaaluurimisega seotud kohtumenetlus. Lisaks on vaja tagada nii pädevate õigusasutuste juurdepääs kui ka kaitseõigus, eelkõige kahtlustatavate või süüdistatavate või nende advokaatide õigus tutvuda kohtuasja materjalidega. Selleks peaks Europol registreerima kõik tõendid ja dokumenteerima kõik meetodid, mida Europol on nimetatud tõendite koostamisel ja omandamisel kasutanud, et kaitsjal oleks võimalik tõendeid tõhusalt kontrollida. |
| --- | --- |

(25)

Tagamaks, et liikmesriik saab kasutada Europoli analüütilisi aruandeid kriminaaluurimisele järgneva kohtumenetluse raames, peaks Europolil olema võimalik asjaomase liikmesriigi, Euroopa Prokuratuuri või Eurojusti taotluse korral seotud uurimisandmeid säilitada, et tagada kriminaalteabe kogumise protsessi õigsus, usaldusväärsus ja jälgitavus. Europol peaks säilitama selliseid andmeid muudest andmetest funktsionaalselt eraldi ja ainult seni, kuni liikmesriigis kestab selle kriminaaluurimisega seotud kohtumenetlus. Lisaks on vaja tagada nii pädevate õigusasutuste juurdepääs kui ka kaitseõigus, eelkõige kahtlustatavate või süüdistatavate või nende advokaatide õigus tutvuda kohtuasja materjalidega. Selleks peaks Europol registreerima kõik tõendid ja dokumenteerima kõik meetodid, mida Europol on nimetatud tõendite koostamisel ja omandamisel kasutanud, et kaitsjal oleks võimalik tõendeid tõhusalt kontrollida.

| (26) | Europolil peaks olema võimalik töödelda enne käesoleva määruse jõustumist saadud isikuandmeid, mis ei vasta II lisas esitatud andmesubjektide kategooriatele, vastavalt käesolevale määrusele kahel juhul. Esimesel juhul peaks Europol saama selliseid isikuandmeid töödelda kriminaaluurimise toetamiseks, et tagada kriminaalteabe kogumise protsessi õigsus, usaldusväärsus ja jälgitavus, tingimusel et kriminaaluurimise toetamiseks saadud isikuandmete töötlemise üleminekukorra nõudeid täidetakse. Teisel juhul peaks Europolil samuti olema võimalik kontrollida, kas sellised isikuandmed on seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriaga, tehes nimetatud isikuandmete eelanalüüsi kuni 18 kuu jooksul alates päevast, mil Europol andmed esmakordselt kätte sai, või põhjendatud ja Euroopa Andmekaitseinspektori eelneval loal pikema ajavahemiku vältel. Sellise eelanalüüsi tarbeks ei tohiks isikuandmete töötlemise ajavahemiku maksimaalne pikkus ületada kolme aastat alates päevast, mil Europol andmed esmakordselt kätte sai. |
| --- | --- |

(26)

Europolil peaks olema võimalik töödelda enne käesoleva määruse jõustumist saadud isikuandmeid, mis ei vasta II lisas esitatud andmesubjektide kategooriatele, vastavalt käesolevale määrusele kahel juhul. Esimesel juhul peaks Europol saama selliseid isikuandmeid töödelda kriminaaluurimise toetamiseks, et tagada kriminaalteabe kogumise protsessi õigsus, usaldusväärsus ja jälgitavus, tingimusel et kriminaaluurimise toetamiseks saadud isikuandmete töötlemise üleminekukorra nõudeid täidetakse. Teisel juhul peaks Europolil samuti olema võimalik kontrollida, kas sellised isikuandmed on seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriaga, tehes nimetatud isikuandmete eelanalüüsi kuni 18 kuu jooksul alates päevast, mil Europol andmed esmakordselt kätte sai, või põhjendatud ja Euroopa Andmekaitseinspektori eelneval loal pikema ajavahemiku vältel. Sellise eelanalüüsi tarbeks ei tohiks isikuandmete töötlemise ajavahemiku maksimaalne pikkus ületada kolme aastat alates päevast, mil Europol andmed esmakordselt kätte sai.

| (27) | Raske kuritegevuse või terrorismi piiriülesed juhtumid nõuavad asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste tihedat koostööd. Europol pakub vahendeid, et toetada sellist koostööd uurimistes, eelkõige teabevahetuse kaudu. Selleks et sellist koostööd konkreetsete kriminaaluurimiste puhul ühise operatiivanalüüsi abil veelgi tõhustada, peaks liikmesriikidel olema võimalik anda teistele liikmesriikidele otsene juurdepääs nende poolt Europolile esitatud teabele, ilma et see piiraks üldiste või konkreetsete piirangute kohaldamist, mis nad on kõnealuse teabe juurdepääsu kohta teatavaks teinud. Liikmesriikidepoolne isikuandmete töötlemine ühise operatiivanalüüsi raames peaks toimuma kooskõlas käesoleva määruse ning direktiiviga (EL) 2016/680. |
| --- | --- |

(27)

Raske kuritegevuse või terrorismi piiriülesed juhtumid nõuavad asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste tihedat koostööd. Europol pakub vahendeid, et toetada sellist koostööd uurimistes, eelkõige teabevahetuse kaudu. Selleks et sellist koostööd konkreetsete kriminaaluurimiste puhul ühise operatiivanalüüsi abil veelgi tõhustada, peaks liikmesriikidel olema võimalik anda teistele liikmesriikidele otsene juurdepääs nende poolt Europolile esitatud teabele, ilma et see piiraks üldiste või konkreetsete piirangute kohaldamist, mis nad on kõnealuse teabe juurdepääsu kohta teatavaks teinud. Liikmesriikidepoolne isikuandmete töötlemine ühise operatiivanalüüsi raames peaks toimuma kooskõlas käesoleva määruse ning direktiiviga (EL) 2016/680.

| (28) | Europol ja Euroopa Prokuratuur peaksid sõlmima töökorra, milles on määratletud nende koostööviisid, võttes arvesse nende pädevusi. Europol peaks tegema Euroopa Prokuratuuriga tihedat koostööd ning toetama Euroopa Prokuratuuri taotluse korral aktiivselt tema läbiviidavaid uurimisi, sealhulgas pakkudes analüütilist tuge ja asjakohast teavet. Europol peaks samuti tegema koostööd Euroopa Prokuratuuriga alates hetkest, millal kahtlustatavast kuriteost Euroopa Prokuratuurile teatatakse, kuni hetkeni, mil Euroopa Prokuratuur otsustab, kas esitada süüdistus või lõpetada kriminaalasi muul viisil. Europol peaks teatama Euroopa Prokuratuurile põhjendamatu viivituseta igast kuritegelikust tegevusest, mille suhtes saaks Euroopa Prokuratuur oma pädevust teostada. Europoli ja Euroopa Prokuratuuri operatiivkoostöö tõhustamiseks peaks Europol võimaldama Euroopa Prokuratuurile päringutabamustel või nende puudumisel põhineva süsteemi kaudu – mis teavitab päringutabamuse korral üksnes Europoli – juurdepääsu Europoli valduses olevatele andmetele kooskõlas käesoleva määrusega, sealhulgas piirangutega, mille Europolile andmete esitaja on teatavaks teinud. Kui teave on hõlmatud liikmesriigi teatavaks tehtud piiranguga, peaks Europol pöörduma kõnealuse liikmesriigi poole, et see täidaks määrusest (EL) 2017/1939 tulenevaid kohustusi. Asjaomane liikmesriik peaks seejärel teavitama Euroopa Prokuratuuri vastavalt oma riiklikule menetlusele. Europoli koostöös Euroopa Prokuratuuriga tuleks kohaldada käesolevas määruses sätestatud norme, mis käsitlevad isikuandmete saatmist liidu asutustele. Samuti peaks Europolil olema võimalik toetada Euroopa Prokuratuuri uurimisi suurte ja keerukate andmekogumite analüüsimisega kooskõlas käesolevas määruses sätestatud kaitsemeetmete ja andmekaitsetagatistega. |
| --- | --- |

(28)

Europol ja Euroopa Prokuratuur peaksid sõlmima töökorra, milles on määratletud nende koostööviisid, võttes arvesse nende pädevusi. Europol peaks tegema Euroopa Prokuratuuriga tihedat koostööd ning toetama Euroopa Prokuratuuri taotluse korral aktiivselt tema läbiviidavaid uurimisi, sealhulgas pakkudes analüütilist tuge ja asjakohast teavet. Europol peaks samuti tegema koostööd Euroopa Prokuratuuriga alates hetkest, millal kahtlustatavast kuriteost Euroopa Prokuratuurile teatatakse, kuni hetkeni, mil Euroopa Prokuratuur otsustab, kas esitada süüdistus või lõpetada kriminaalasi muul viisil. Europol peaks teatama Euroopa Prokuratuurile põhjendamatu viivituseta igast kuritegelikust tegevusest, mille suhtes saaks Euroopa Prokuratuur oma pädevust teostada. Europoli ja Euroopa Prokuratuuri operatiivkoostöö tõhustamiseks peaks Europol võimaldama Euroopa Prokuratuurile päringutabamustel või nende puudumisel põhineva süsteemi kaudu – mis teavitab päringutabamuse korral üksnes Europoli – juurdepääsu Europoli valduses olevatele andmetele kooskõlas käesoleva määrusega, sealhulgas piirangutega, mille Europolile andmete esitaja on teatavaks teinud. Kui teave on hõlmatud liikmesriigi teatavaks tehtud piiranguga, peaks Europol pöörduma kõnealuse liikmesriigi poole, et see täidaks määrusest (EL) 2017/1939 tulenevaid kohustusi. Asjaomane liikmesriik peaks seejärel teavitama Euroopa Prokuratuuri vastavalt oma riiklikule menetlusele. Europoli koostöös Euroopa Prokuratuuriga tuleks kohaldada käesolevas määruses sätestatud norme, mis käsitlevad isikuandmete saatmist liidu asutustele. Samuti peaks Europolil olema võimalik toetada Euroopa Prokuratuuri uurimisi suurte ja keerukate andmekogumite analüüsimisega kooskõlas käesolevas määruses sätestatud kaitsemeetmete ja andmekaitsetagatistega.

| (29) | Europol peaks tegema tihedat koostööd Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF), et avastada kelmusi, pettusi, korruptsiooni ja muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Selleks peaks Europol saatma viivitamata OLAFile kogu teabe, millega seoses saaks OLAF oma pädevust teostada. Europoli koostöös OLAFiga tuleks kohaldada käesolevas määruses sätestatud norme, mis käsitlevad isikuandmete saatmist liidu asutustele. |
| --- | --- |

(29)

Europol peaks tegema tihedat koostööd Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF), et avastada kelmusi, pettusi, korruptsiooni ja muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Selleks peaks Europol saatma viivitamata OLAFile kogu teabe, millega seoses saaks OLAF oma pädevust teostada. Europoli koostöös OLAFiga tuleks kohaldada käesolevas määruses sätestatud norme, mis käsitlevad isikuandmete saatmist liidu asutustele.

| (30) | Raskel kuritegevusel ja terrorismil on tihti sidemeid liidust väljaspool. Europol võib vahetada isikuandmeid kolmandate riikidega, kaitstes samal ajal andmesubjektide eraelu puutumatust ning põhiõigusi ja -vabadusi. Kui see on Europoli eesmärkidele vastavalt konkreetse kuriteo uurimiseks hädavajalik, peaks tegevdirektoril olema õigus igal üksikjuhul eraldi lubada isikuandmete teatavat liiki edastamist kolmandatele riikidele, kui kõnealune andmete edastamise liik on seotud ühe ja sama konkreetse olukorraga, hõlmab samu isikuandmete ja andmesubjektide kategooriaid, on konkreetse kuriteo uurimise eesmärgil vajalik ja proportsionaalne ning vastab kõigile käesoleva määruse nõuetele. Andmete edastamise liigi alla kuuluvad üksikud andmeedastused peaksid saama hõlmata ainult mõnda isikuandmete kategooriat ja andmesubjektide kategooriat, mille edastamiseks on andnud loa tegevdirektor. Teatavat liiki isikuandmete edastamist peaks olema võimalik lubada ka järgmistes konkreetsetes olukordades: kui isikuandmete edastamine on vajalik andmesubjekti või teise isiku eluliste huvide kaitsmiseks; kui isikuandmete edastamine on hädavajalik liikmesriigi või kolmanda riigi avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ennetamiseks; kui isikuandmete edastamise eesmärk on andmesubjekti õigustatud huvide kaitse või üksikjuhtudel kuritegude tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks või nende eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täitmisele pööramiseks või konkreetse kuriteo tõkestamise, uurimise, avastamise või selle eest vastutusele võtmise või konkreetsete kriminaalkaristuste täitmisele pööramisega seotud õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(30)

Raskel kuritegevusel ja terrorismil on tihti sidemeid liidust väljaspool. Europol võib vahetada isikuandmeid kolmandate riikidega, kaitstes samal ajal andmesubjektide eraelu puutumatust ning põhiõigusi ja -vabadusi. Kui see on Europoli eesmärkidele vastavalt konkreetse kuriteo uurimiseks hädavajalik, peaks tegevdirektoril olema õigus igal üksikjuhul eraldi lubada isikuandmete teatavat liiki edastamist kolmandatele riikidele, kui kõnealune andmete edastamise liik on seotud ühe ja sama konkreetse olukorraga, hõlmab samu isikuandmete ja andmesubjektide kategooriaid, on konkreetse kuriteo uurimise eesmärgil vajalik ja proportsionaalne ning vastab kõigile käesoleva määruse nõuetele. Andmete edastamise liigi alla kuuluvad üksikud andmeedastused peaksid saama hõlmata ainult mõnda isikuandmete kategooriat ja andmesubjektide kategooriat, mille edastamiseks on andnud loa tegevdirektor. Teatavat liiki isikuandmete edastamist peaks olema võimalik lubada ka järgmistes konkreetsetes olukordades: kui isikuandmete edastamine on vajalik andmesubjekti või teise isiku eluliste huvide kaitsmiseks; kui isikuandmete edastamine on hädavajalik liikmesriigi või kolmanda riigi avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ennetamiseks; kui isikuandmete edastamise eesmärk on andmesubjekti õigustatud huvide kaitse või üksikjuhtudel kuritegude tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks või nende eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täitmisele pööramiseks või konkreetse kuriteo tõkestamise, uurimise, avastamise või selle eest vastutusele võtmise või konkreetsete kriminaalkaristuste täitmisele pööramisega seotud õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks.

| (31) | Andmete edastamine, mis ei põhine tegevdirektori loal, piisava kaitse otsusel, rahvusvahelisel lepingul või koostöölepingul, peaks olema lubatud üksnes juhul, kui õiguslikult siduvas instrumendis on ette nähtud asjakohased isikuandmete kaitsemeetmed või kui Europol on jõudnud järeldusele kõigi isikuandmete edastamisega seotud asjaolude hindamise põhjal, et nimetatud kaitsemeetmed on olemas. Nimetatud hindamise eesmärgil peaks Europolil olema võimalik võtta andmete edastamist ümbritsevate kõigi asjaolude hindamisel arvesse liikmesriigi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kahepoolseid lepinguid, mis võimaldavad isikuandmete vahetamist, kas isikuandmete edastamisele kohaldatakse konfidentsiaalsuskohustusi ja sihtotstarbelisuse põhimõtet, millega tagatakse, et andmeid ei töödelda muul kui edastamisega seotud otstarbel. Lisaks on oluline, et Europol võtab arvesse, kas isikuandmeid saaks kasutada selleks, et taotleda surmanuhtlust või muud julma ja ebainimlikku kohtlemist, teha sellekohane otsus või viia see täide. Europolil peaks olema võimalik nõuda täiendavaid kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(31)

Andmete edastamine, mis ei põhine tegevdirektori loal, piisava kaitse otsusel, rahvusvahelisel lepingul või koostöölepingul, peaks olema lubatud üksnes juhul, kui õiguslikult siduvas instrumendis on ette nähtud asjakohased isikuandmete kaitsemeetmed või kui Europol on jõudnud järeldusele kõigi isikuandmete edastamisega seotud asjaolude hindamise põhjal, et nimetatud kaitsemeetmed on olemas. Nimetatud hindamise eesmärgil peaks Europolil olema võimalik võtta andmete edastamist ümbritsevate kõigi asjaolude hindamisel arvesse liikmesriigi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kahepoolseid lepinguid, mis võimaldavad isikuandmete vahetamist, kas isikuandmete edastamisele kohaldatakse konfidentsiaalsuskohustusi ja sihtotstarbelisuse põhimõtet, millega tagatakse, et andmeid ei töödelda muul kui edastamisega seotud otstarbel. Lisaks on oluline, et Europol võtab arvesse, kas isikuandmeid saaks kasutada selleks, et taotleda surmanuhtlust või muud julma ja ebainimlikku kohtlemist, teha sellekohane otsus või viia see täide. Europolil peaks olema võimalik nõuda täiendavaid kaitsemeetmeid.

| (32) | Selleks et toetada liikmesriike koostöö tegemisel eraõiguslike isikutega, kui nende eraõiguslike isikute valduses on raske kuritegevuse ja terrorismi tõkestamise ja selle vastu võitlemise seisukohast olulist teavet, peaks Europolil olema võimalik saada eraõiguslikelt isikutelt isikuandmeid ja konkreetsetel juhtudel, kui see on vajalik ja proportsionaalne, vahetada nendega isikuandmeid. |
| --- | --- |

(32)

Selleks et toetada liikmesriike koostöö tegemisel eraõiguslike isikutega, kui nende eraõiguslike isikute valduses on raske kuritegevuse ja terrorismi tõkestamise ja selle vastu võitlemise seisukohast olulist teavet, peaks Europolil olema võimalik saada eraõiguslikelt isikutelt isikuandmeid ja konkreetsetel juhtudel, kui see on vajalik ja proportsionaalne, vahetada nendega isikuandmeid.

| (33) | Kurjategijad kasutavad suhtlemiseks ja ebaseaduslikuks tegevuseks üha enam eraõiguslike isikute osutatavaid teenuseid. Seksuaalkurjategijad kasutavad lapsi ära ning jagavad internetiplatvormidel või numbrivaba isikutevahelise side teenuste kaudu üle kogu maailma omasugustega pilte ja videoid, mille puhul on tegemist lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava materjaliga. Terroristid kasutavad internetipõhise teenuse osutajate pakutavaid teenuseid, et värvata vabatahtlikke, kavandada ja koordineerida rünnakuid ning levitada propagandat. Küberkurjategijad kasutavad ära ühiskonna digitaliseerimist ja üldsuse vähest digikirjaoskust ja teisi digioskusi ning rakendavad andmepüüki ja sotsiaalset manipulatsiooni, et panna toime muud liiki küberkuritegusid, nagu internetipettused, lunavararünded või maksepettused. Kuna kurjategijad kasutavad internetipõhiseid teenuseid üha enam, on eraõiguslikel isikutel aina rohkem isikuandmeid, sealhulgas abonendi-, andmeliiklus- või sisuandmeid, mis võivad olla kriminaaluurimise seisukohast olulised. |
| --- | --- |

(33)

Kurjategijad kasutavad suhtlemiseks ja ebaseaduslikuks tegevuseks üha enam eraõiguslike isikute osutatavaid teenuseid. Seksuaalkurjategijad kasutavad lapsi ära ning jagavad internetiplatvormidel või numbrivaba isikutevahelise side teenuste kaudu üle kogu maailma omasugustega pilte ja videoid, mille puhul on tegemist lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava materjaliga. Terroristid kasutavad internetipõhise teenuse osutajate pakutavaid teenuseid, et värvata vabatahtlikke, kavandada ja koordineerida rünnakuid ning levitada propagandat. Küberkurjategijad kasutavad ära ühiskonna digitaliseerimist ja üldsuse vähest digikirjaoskust ja teisi digioskusi ning rakendavad andmepüüki ja sotsiaalset manipulatsiooni, et panna toime muud liiki küberkuritegusid, nagu internetipettused, lunavararünded või maksepettused. Kuna kurjategijad kasutavad internetipõhiseid teenuseid üha enam, on eraõiguslikel isikutel aina rohkem isikuandmeid, sealhulgas abonendi-, andmeliiklus- või sisuandmeid, mis võivad olla kriminaaluurimise seisukohast olulised.

| (34) | Kuna internetis riigipiire ei ole, võivad internetipõhise teenuse osutajad ja digitaristu, kus isikuandmeid säilitatakse, kuuluda eri riikide jurisdiktsiooni alla nii liidus kui ka väljaspool. Seetõttu võib eraõiguslike isikute valduses olla õiguskaitse seisukohast olulisi andmekogumeid ja mis sisaldavad isikuandmeid, mis kuuluvad mitme jurisdiktsiooni pädevusse ning isikuandmeid, mida ei saa hõlpsasti seostada ühegi konkreetse jurisdiktsiooniga. Liikmesriikide pädevatel asutustel võib olla keeruline tõhusalt analüüsida selliseid mitut jurisdiktsiooni hõlmavaid või konkreetse jurisdiktsiooniga seostamatuid andmekogumeid riigisiseste lahenduste abil. Lisaks puudub ühtne kontaktpunkt eraõiguslikele isikutele, kes otsustavad seaduslikult ja vabatahtlikult jagada andmekogumeid liikmesriikide pädevate asutustega. Sellest tulenevalt peaks Europol kehtestama meetmed, millega hõlbustada eraõiguslike isikute koostööd, sealhulgas teabe vahetamisel. |
| --- | --- |

(34)

Kuna internetis riigipiire ei ole, võivad internetipõhise teenuse osutajad ja digitaristu, kus isikuandmeid säilitatakse, kuuluda eri riikide jurisdiktsiooni alla nii liidus kui ka väljaspool. Seetõttu võib eraõiguslike isikute valduses olla õiguskaitse seisukohast olulisi andmekogumeid ja mis sisaldavad isikuandmeid, mis kuuluvad mitme jurisdiktsiooni pädevusse ning isikuandmeid, mida ei saa hõlpsasti seostada ühegi konkreetse jurisdiktsiooniga. Liikmesriikide pädevatel asutustel võib olla keeruline tõhusalt analüüsida selliseid mitut jurisdiktsiooni hõlmavaid või konkreetse jurisdiktsiooniga seostamatuid andmekogumeid riigisiseste lahenduste abil. Lisaks puudub ühtne kontaktpunkt eraõiguslikele isikutele, kes otsustavad seaduslikult ja vabatahtlikult jagada andmekogumeid liikmesriikide pädevate asutustega. Sellest tulenevalt peaks Europol kehtestama meetmed, millega hõlbustada eraõiguslike isikute koostööd, sealhulgas teabe vahetamisel.

| (35) | Selleks et eraõiguslikel isikutel oleks liidu tasandil kontaktpunkt, kellele saab seaduslikult ja vabatahtlikult esitada mitut jurisdiktsiooni hõlmavaid andmekogumeid või andmekogumeid, mida ei ole lihtne ühe või mitme konkreetse jurisdiktsiooniga seostada, peaks Europolil olema võimalik saada isikuandmeid otse eraõiguslikelt isikutelt, et edastada liikmesriikidele teavet, mis on vajalik jurisdiktsiooni kindlaksmääramiseks ja kuritegude uurimiseks nende vastavas jurisdiktsioonis, kooskõlas käesoleva määrusega. Nimetatud teave võib sisaldada aruandeid, mis on seotud modereeritud sisuga, mille puhul võib mõistlikult eeldada, et see on seotud Europoli eesmärkidega hõlmatud kuritegeliku tegevusega. |
| --- | --- |

(35)

Selleks et eraõiguslikel isikutel oleks liidu tasandil kontaktpunkt, kellele saab seaduslikult ja vabatahtlikult esitada mitut jurisdiktsiooni hõlmavaid andmekogumeid või andmekogumeid, mida ei ole lihtne ühe või mitme konkreetse jurisdiktsiooniga seostada, peaks Europolil olema võimalik saada isikuandmeid otse eraõiguslikelt isikutelt, et edastada liikmesriikidele teavet, mis on vajalik jurisdiktsiooni kindlaksmääramiseks ja kuritegude uurimiseks nende vastavas jurisdiktsioonis, kooskõlas käesoleva määrusega. Nimetatud teave võib sisaldada aruandeid, mis on seotud modereeritud sisuga, mille puhul võib mõistlikult eeldada, et see on seotud Europoli eesmärkidega hõlmatud kuritegeliku tegevusega.

| (36) | Tagamaks, et liikmesriigid saavad teabe, mis on vajalik uurimiste algatamiseks, et viivitamata ennetada raskeid kuritegusid ja terrorismi ning nende vastu võidelda, peaks Europolil olema võimalik selliseid isikuandmeid töödelda ja analüüsida, et teha kindlaks asjaomased riiklikud üksused ning edastada nendele riiklikele üksustele isikuandmed ja selliste andmete, mis on vajalikud jurisdiktsiooni kindlakstegemiseks ja asjakohaste kuritegude uurimiseks nende vastavas jurisdiktsioonis, analüüsi ja kontrollimise tulemused. Europolil peaks ühtlasi olema võimalik edastada jurisdiktsiooni kindlakstegemiseks vajalikud isikuandmed ja selliste andmete analüüsi ja kontrollimise tulemused asjakohaste kolmandate riikide, kelle suhtes kohaldatakse piisava kaitse otsust või kellega on sõlmitud rahvusvaheline leping või koostööleping või kelle puhul on ette nähtud isikuandmete kaitseks asjakohased kaitsemeetmed õiguslikult siduvas instrumendis või kelle puhul on Europol jõudnud järeldusele kõigi isikuandmete edastamisega seotud asjaolude hindamise põhjal, et nimetatud kaitsemeetmed on kõnealustes kolmandates riikides olemas, kontaktpunktidele või asutustele. Kui asjaomase kolmanda riigi suhtes ei kohaldata piisava kaitse otsust või kui ta ei ole rahvusvahelise lepingu või koostöölepingu osaline või kui õiguslikult siduv instrument puudub või kui Europol ei ole jõudnud järeldusele, et asjakohased kaitsemeetmed on olemas, peaks Europolil olema võimalik edastada selliste andmete analüüsi ja kontrollimise tulemused asjaomasele kolmandale riigile, kooskõlas käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(36)

Tagamaks, et liikmesriigid saavad teabe, mis on vajalik uurimiste algatamiseks, et viivitamata ennetada raskeid kuritegusid ja terrorismi ning nende vastu võidelda, peaks Europolil olema võimalik selliseid isikuandmeid töödelda ja analüüsida, et teha kindlaks asjaomased riiklikud üksused ning edastada nendele riiklikele üksustele isikuandmed ja selliste andmete, mis on vajalikud jurisdiktsiooni kindlakstegemiseks ja asjakohaste kuritegude uurimiseks nende vastavas jurisdiktsioonis, analüüsi ja kontrollimise tulemused. Europolil peaks ühtlasi olema võimalik edastada jurisdiktsiooni kindlakstegemiseks vajalikud isikuandmed ja selliste andmete analüüsi ja kontrollimise tulemused asjakohaste kolmandate riikide, kelle suhtes kohaldatakse piisava kaitse otsust või kellega on sõlmitud rahvusvaheline leping või koostööleping või kelle puhul on ette nähtud isikuandmete kaitseks asjakohased kaitsemeetmed õiguslikult siduvas instrumendis või kelle puhul on Europol jõudnud järeldusele kõigi isikuandmete edastamisega seotud asjaolude hindamise põhjal, et nimetatud kaitsemeetmed on kõnealustes kolmandates riikides olemas, kontaktpunktidele või asutustele. Kui asjaomase kolmanda riigi suhtes ei kohaldata piisava kaitse otsust või kui ta ei ole rahvusvahelise lepingu või koostöölepingu osaline või kui õiguslikult siduv instrument puudub või kui Europol ei ole jõudnud järeldusele, et asjakohased kaitsemeetmed on olemas, peaks Europolil olema võimalik edastada selliste andmete analüüsi ja kontrollimise tulemused asjaomasele kolmandale riigile, kooskõlas käesoleva määrusega.

| (37) | Kooskõlas määrusega (EL) 2016/794 võib teatavatel juhtudel ja tingimustel olla vajalik ja proportsionaalne, et Europol edastab isikuandmeid eraõiguslikele isikutele, kes ei asu liidus ega kolmandas riigis, kelle suhtes kohaldatakse piisava kaitse otsust või kellega on sõlmitud rahvusvaheline leping või koostööleping või kelle puhul ei ole isikuandmete kaitseks ette nähtud asjakohaseid kaitsemeetmeid õiguslikult siduvas instrumendis või kelle puhul ei ole Europol jõudnud järeldusele, et asjakohased kaitsemeetmed on olemas. Sellisel juhul peaks edastamiseks olema nõutav tegevdirektori eelnev luba. |
| --- | --- |

(37)

Kooskõlas määrusega (EL) 2016/794 võib teatavatel juhtudel ja tingimustel olla vajalik ja proportsionaalne, et Europol edastab isikuandmeid eraõiguslikele isikutele, kes ei asu liidus ega kolmandas riigis, kelle suhtes kohaldatakse piisava kaitse otsust või kellega on sõlmitud rahvusvaheline leping või koostööleping või kelle puhul ei ole isikuandmete kaitseks ette nähtud asjakohaseid kaitsemeetmeid õiguslikult siduvas instrumendis või kelle puhul ei ole Europol jõudnud järeldusele, et asjakohased kaitsemeetmed on olemas. Sellisel juhul peaks edastamiseks olema nõutav tegevdirektori eelnev luba.

| (38) | Selleks et Europol saaks kindlaks teha kõik asjaomased riiklikud üksused, peaks tal olema võimalik teavitada eraõiguslikke isikuid, kui neilt saadud teave ei ole piisav, et Europol saaks asjaomased riiklikud üksused kindlaks teha. See võimaldaks nimetatud eraõiguslikel isikutel otsustada, kas Europoliga lisateabe jagamine on nende huvides ja kas nad saavad seda seaduslikult teha. Selleks peaks Europolil olema võimalik teavitada eraõiguslikke isikuid puuduvast teabest, niivõrd kui see on üksnes asjaomaste riiklike üksuste kindlakstegemiseks rangelt vajalik. Europoli poolt eraõiguslikele inimestele teabe edastamise suhtes tuleks kohaldada eritagatisi, kui asjaomane eraõiguslik isik ei asu liidus või kolmandas riigis, kelle suhtes kohaldatakse piisava kaitse otsust või kellega on sõlmitud rahvusvaheline leping või koostööleping või kelle puhul ei ole isikuandmete kaitseks ette nähtud asjakohaseid kaitsemeetmeid õiguslikult siduvas instrumendis või kelle puhul ei ole Europol jõudnud järeldusele, et asjakohased kaitsemeetmed on olemas. |
| --- | --- |

(38)

Selleks et Europol saaks kindlaks teha kõik asjaomased riiklikud üksused, peaks tal olema võimalik teavitada eraõiguslikke isikuid, kui neilt saadud teave ei ole piisav, et Europol saaks asjaomased riiklikud üksused kindlaks teha. See võimaldaks nimetatud eraõiguslikel isikutel otsustada, kas Europoliga lisateabe jagamine on nende huvides ja kas nad saavad seda seaduslikult teha. Selleks peaks Europolil olema võimalik teavitada eraõiguslikke isikuid puuduvast teabest, niivõrd kui see on üksnes asjaomaste riiklike üksuste kindlakstegemiseks rangelt vajalik. Europoli poolt eraõiguslikele inimestele teabe edastamise suhtes tuleks kohaldada eritagatisi, kui asjaomane eraõiguslik isik ei asu liidus või kolmandas riigis, kelle suhtes kohaldatakse piisava kaitse otsust või kellega on sõlmitud rahvusvaheline leping või koostööleping või kelle puhul ei ole isikuandmete kaitseks ette nähtud asjakohaseid kaitsemeetmeid õiguslikult siduvas instrumendis või kelle puhul ei ole Europol jõudnud järeldusele, et asjakohased kaitsemeetmed on olemas.

| (39) | Kui liikmesriigid, kolmandad riigid, rahvusvahelised organisatsioonid ja eraõiguslikud isikud jagavad Europoliga mitut jurisdiktsiooni hõlmavaid andmekogumeid või andmekogumeid, mida ei saa seostada ühe või mitme konkreetse jurisdiktsiooniga, on võimalik, et need andmekogumid on seotud eraõiguslike isikute valduses olevate isikuandmetega. Sellistes olukordades peaks Europolil olema võimalik saata liikmesriikidele nende riiklike üksuste kaudu taotlus, et saada kõnealuste liikmesriikide territooriumil asuvad või seal esindajat omavatelt eraõiguslikelt isikute valduses olevad isikuandmed. Sellise taotluse peaks tegema üksnes siis, kui sellistelt eraõiguslikelt isikutelt lisateabe saamine on vajalik, et teha kindlaks asjaomased riiklikud üksused. Taotlus peaks olema põhjendatud ja võimalikult täpne. Asjakohased isikuandmed, mis peaksid olema võimalikult vähetundlikud ja piirduma rangelt ainult sellega, mis on vajalik ja proportsionaalne, et teha kindlaks asjaomased riiklikud üksused, tuleks edastada Europolile kooskõlas asjaomase liikmesriigi kohaldatava õigusega. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused peaksid hindama Europoli taotlust ja otsustama kooskõlas oma riigisisese õigusega, kas sellega ühineda. Andmetöötluse suhtes, mida viivad läbi eraõiguslikud isikud liikmesriikide pädevate asutuste selliste taotluste töötlemisel, tuleks jätkuvalt järgida kohaldatavaid õigusnorme, eelkõige seoses andmekaitsega. Eraõiguslikud isikud peaksid esitama taotletud andmed liikmesriikide pädevatele asutustele, eesmärgiga need Europolile edasi saata. Paljudel juhtudel ei pruugi asjaomased liikmesriigid olla suutelised tegema kindlaks oma jurisdiktsiooniga muud seost kui asjaolu tõttu, et asjaomaseid andmeid valdav eraõiguslik isik asub nende jurisdiktsioonis või tal on seal esindaja. Sõltumata sellest, kas liikmesriikidel on konkreetse kuriteoga seoses jurisdiktsioon, peaksid liikmesriigid igal juhul tagama, et nende pädevad asutused saavad hankida eraõiguslikelt isikutelt isikuandmeid, et anda Europolile tema eesmärkide saavutamiseks vajalikku teavet, järgides täielikult oma riigisiseses õiguses sätestatud menetluslikke tagatisi. |
| --- | --- |

(39)

Kui liikmesriigid, kolmandad riigid, rahvusvahelised organisatsioonid ja eraõiguslikud isikud jagavad Europoliga mitut jurisdiktsiooni hõlmavaid andmekogumeid või andmekogumeid, mida ei saa seostada ühe või mitme konkreetse jurisdiktsiooniga, on võimalik, et need andmekogumid on seotud eraõiguslike isikute valduses olevate isikuandmetega. Sellistes olukordades peaks Europolil olema võimalik saata liikmesriikidele nende riiklike üksuste kaudu taotlus, et saada kõnealuste liikmesriikide territooriumil asuvad või seal esindajat omavatelt eraõiguslikelt isikute valduses olevad isikuandmed. Sellise taotluse peaks tegema üksnes siis, kui sellistelt eraõiguslikelt isikutelt lisateabe saamine on vajalik, et teha kindlaks asjaomased riiklikud üksused. Taotlus peaks olema põhjendatud ja võimalikult täpne. Asjakohased isikuandmed, mis peaksid olema võimalikult vähetundlikud ja piirduma rangelt ainult sellega, mis on vajalik ja proportsionaalne, et teha kindlaks asjaomased riiklikud üksused, tuleks edastada Europolile kooskõlas asjaomase liikmesriigi kohaldatava õigusega. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused peaksid hindama Europoli taotlust ja otsustama kooskõlas oma riigisisese õigusega, kas sellega ühineda. Andmetöötluse suhtes, mida viivad läbi eraõiguslikud isikud liikmesriikide pädevate asutuste selliste taotluste töötlemisel, tuleks jätkuvalt järgida kohaldatavaid õigusnorme, eelkõige seoses andmekaitsega. Eraõiguslikud isikud peaksid esitama taotletud andmed liikmesriikide pädevatele asutustele, eesmärgiga need Europolile edasi saata. Paljudel juhtudel ei pruugi asjaomased liikmesriigid olla suutelised tegema kindlaks oma jurisdiktsiooniga muud seost kui asjaolu tõttu, et asjaomaseid andmeid valdav eraõiguslik isik asub nende jurisdiktsioonis või tal on seal esindaja. Sõltumata sellest, kas liikmesriikidel on konkreetse kuriteoga seoses jurisdiktsioon, peaksid liikmesriigid igal juhul tagama, et nende pädevad asutused saavad hankida eraõiguslikelt isikutelt isikuandmeid, et anda Europolile tema eesmärkide saavutamiseks vajalikku teavet, järgides täielikult oma riigisiseses õiguses sätestatud menetluslikke tagatisi.

| (40) | Tagamaks, et Europol ei säilita otse eraõiguslikelt isikutelt saadud isikuandmeid kauem, kui on vajalik asjaomaste riiklike üksuste kindlakstegemiseks, tuleks Europolis isikuandmete säilitamisele kohaldada tähtaegu. Kui Europol on ammendanud kõik tema käsutuses olevad vahendid asjaomaste riiklike üksuste kindlakstegemiseks ja kui ta ei saa mõistlikult eeldada, et ta teeb kindlaks täiendavaid asjaomaseid riiklikke üksusi, ei ole nimetatud isikuandmete säilitamine enam asjaomaste riiklike üksuste kindlakstegemiseks vajalik ega proportsionaalne. Europol peaks kustutama isikuandmed nelja kuu jooksul pärast viimast edastamist, edastama need riiklikule üksusele või kolmanda riigi kontaktpunktile või kolmanda riigi ametiasutusele, välja arvatud juhul, kui kooskõlas liidu ja riigisisese õigusega asjaomane riiklik üksus, kontaktpunkt või asutus esitab nimetatud ajavahemiku jooksul Europolile need isikuandmed uuesti. Kui uuesti esitatud isikuandmed kuulusid suuremasse isikuandmete kogumisse, peaks Europol säilitama üksnes need isikuandmed, mille asjaomane riiklik üksus, kontaktpunkt või asutus on uuesti esitanud. |
| --- | --- |

(40)

Tagamaks, et Europol ei säilita otse eraõiguslikelt isikutelt saadud isikuandmeid kauem, kui on vajalik asjaomaste riiklike üksuste kindlakstegemiseks, tuleks Europolis isikuandmete säilitamisele kohaldada tähtaegu. Kui Europol on ammendanud kõik tema käsutuses olevad vahendid asjaomaste riiklike üksuste kindlakstegemiseks ja kui ta ei saa mõistlikult eeldada, et ta teeb kindlaks täiendavaid asjaomaseid riiklikke üksusi, ei ole nimetatud isikuandmete säilitamine enam asjaomaste riiklike üksuste kindlakstegemiseks vajalik ega proportsionaalne. Europol peaks kustutama isikuandmed nelja kuu jooksul pärast viimast edastamist, edastama need riiklikule üksusele või kolmanda riigi kontaktpunktile või kolmanda riigi ametiasutusele, välja arvatud juhul, kui kooskõlas liidu ja riigisisese õigusega asjaomane riiklik üksus, kontaktpunkt või asutus esitab nimetatud ajavahemiku jooksul Europolile need isikuandmed uuesti. Kui uuesti esitatud isikuandmed kuulusid suuremasse isikuandmete kogumisse, peaks Europol säilitama üksnes need isikuandmed, mille asjaomane riiklik üksus, kontaktpunkt või asutus on uuesti esitanud.

| (41) | Europoli koostöö eraõiguslike isikutega ei tohiks dubleerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohaselt (EL) 2015/849 (12) loodud rahapesu andmebüroode tegevust ega sellesse sekkuda ning peaks puudutama üksnes teavet, mille esitamist rahapesu andmebüroodele ei ole nimetatud direktiiviga juba ette nähtud. Europol peaks jätkama rahapesu andmebüroodega koostööd, eelkõige riiklike üksuste kaudu. |
| --- | --- |

(41)

Europoli koostöö eraõiguslike isikutega ei tohiks dubleerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohaselt (EL) 2015/849 (12) loodud rahapesu andmebüroode tegevust ega sellesse sekkuda ning peaks puudutama üksnes teavet, mille esitamist rahapesu andmebüroodele ei ole nimetatud direktiiviga juba ette nähtud. Europol peaks jätkama rahapesu andmebüroodega koostööd, eelkõige riiklike üksuste kaudu.

| (42) | Europolil peaks olema võimalik pakkuda liikmesriikide pädevatele asutustele eraõiguslike isikutega suhtlemiseks vajalikku tuge, eelkõige pakkudes selliseks suhtlemiseks vajalikku taristut, näiteks siis, kui liikmesriigi pädevad asutused teavitavad internetipõhise teenuse osutajat terroristlikust veebisisust, kui nad saadavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/784 (13) kohaselt internetipõhise teenuse osutajatele sellise sisu eemaldamise korralduse või vahetavad küberrünnete kontekstis teavet eraõiguslike isikutega. Kui liikmesriigid kasutavad Europoli taristut isikuandmete vahetamiseks kuritegude kohta, mis ei ole hõlmatud Europoli eesmärkidega, ei tohiks Europol nimetatud andmetele juurde pääseda. Europol peaks tehniliste vahenditega tagama, et ta taristu piirdub rangelt liikmesriigi pädevate asutuste ja eraõigusliku isiku vahelise suhtluse jaoks kanali pakkumisega ning et Europol näeb ette kõik vajalikud kaitsemeetmed, et takistada eraõigusliku isiku juurdepääsu mis tahes muule Europoli süsteemides sisalduvale teabele, mis ei ole seotud teabevahetusega kõnealuse eraõigusliku isikuga. |
| --- | --- |

(42)

Europolil peaks olema võimalik pakkuda liikmesriikide pädevatele asutustele eraõiguslike isikutega suhtlemiseks vajalikku tuge, eelkõige pakkudes selliseks suhtlemiseks vajalikku taristut, näiteks siis, kui liikmesriigi pädevad asutused teavitavad internetipõhise teenuse osutajat terroristlikust veebisisust, kui nad saadavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/784 (13) kohaselt internetipõhise teenuse osutajatele sellise sisu eemaldamise korralduse või vahetavad küberrünnete kontekstis teavet eraõiguslike isikutega. Kui liikmesriigid kasutavad Europoli taristut isikuandmete vahetamiseks kuritegude kohta, mis ei ole hõlmatud Europoli eesmärkidega, ei tohiks Europol nimetatud andmetele juurde pääseda. Europol peaks tehniliste vahenditega tagama, et ta taristu piirdub rangelt liikmesriigi pädevate asutuste ja eraõigusliku isiku vahelise suhtluse jaoks kanali pakkumisega ning et Europol näeb ette kõik vajalikud kaitsemeetmed, et takistada eraõigusliku isiku juurdepääsu mis tahes muule Europoli süsteemides sisalduvale teabele, mis ei ole seotud teabevahetusega kõnealuse eraõigusliku isikuga.

| (43) | Terrorirünnakud käivitavad internetipõhiste platvormide kaudu sellise terroristliku sisu laiaulatusliku levitamise, milles kujutatakse ohtu elule või kehalisele puutumatusele või milles kutsutakse üles elule või kehalisele puutumatusele otsest ohtu tekitama, ja mis võib seetõttu võimaldada terrorismi ülistamist ja terrorismialase väljaõppe pakkumist ning seejärel radikaliseerumist ja teiste isikute värbamist. Kuna internetti kasutatakse lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava materjali salvestamiseks ja jagamiseks üha enam, siis ohvritele tekitatud kahju põlistatakse, sest materjali on lihtne paljundada ja levitada. Europoli eesmärkidega hõlmatud kuritegude ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks peaks Europolil olema võimalik toetada liikmesriikide meetmeid, et tulemuslikult võidelda terroristliku sisu levitamisega kestvatest või varasematest tegelikest sündmustest tulenevate veebisisuga seotud kriisiolukordade kontekstis ja võidelda lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava veebimaterjali levitamisega internetis ning toetada internetipõhise teenuse osutajate tegevust kooskõlas nende liidu õigusest tulenevate kohustustega ja nende vabatahtlike meetmetega. Selleks peaks Europolil olema võimalik vahetada asjakohaseid isikuandmeid, sealhulgas sellise sisuga seotud unikaalseid ja pöördumatuid digitaalallkirjasid (edaspidi „räsid“), IP-aadresse või URLe eraõiguslike isikutega, kes asuvad liidus või kolmandas riigis, kelle suhtes kohaldatakse piisava kaitse otsust või sellise otsuse puudumisel, kellega on sõlmitud rahvusvaheline leping või koostööleping või kelle puhul on ette nähtud isikuandmete kaitseks asjakohased kaitsemeetmed õiguslikult siduvas instrumendis või kelle puhul on Europol jõudnud järeldusele kõigi isikuandmete edastamisega seotud asjaolude hindamise põhjal, et nimetatud kaitsemeetmed on kõnealuses kolmandas riigis olemas. Selline isikuandmete vahetamine peaks toimuma üksnes eesmärgiga eemaldada terroristlik sisu ja lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutav veebimaterjal, eelkõige juhul, kui ennetatakse selle sisu ja materjali arvukate eksponentsiaalset paljundamist ja levitamist internetipõhise teenuse osutajate kaudu. Ühtegi käesoleva määruse sätet ei tohiks tõlgendada nii, et see takistaks liikmesriike kasutamast määruses (EL) 2021/784 ette nähtud eemaldamiskorraldusi terroristliku veebisisu vastu võitlemise vahendina. |
| --- | --- |

(43)

Terrorirünnakud käivitavad internetipõhiste platvormide kaudu sellise terroristliku sisu laiaulatusliku levitamise, milles kujutatakse ohtu elule või kehalisele puutumatusele või milles kutsutakse üles elule või kehalisele puutumatusele otsest ohtu tekitama, ja mis võib seetõttu võimaldada terrorismi ülistamist ja terrorismialase väljaõppe pakkumist ning seejärel radikaliseerumist ja teiste isikute värbamist. Kuna internetti kasutatakse lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava materjali salvestamiseks ja jagamiseks üha enam, siis ohvritele tekitatud kahju põlistatakse, sest materjali on lihtne paljundada ja levitada. Europoli eesmärkidega hõlmatud kuritegude ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks peaks Europolil olema võimalik toetada liikmesriikide meetmeid, et tulemuslikult võidelda terroristliku sisu levitamisega kestvatest või varasematest tegelikest sündmustest tulenevate veebisisuga seotud kriisiolukordade kontekstis ja võidelda lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava veebimaterjali levitamisega internetis ning toetada internetipõhise teenuse osutajate tegevust kooskõlas nende liidu õigusest tulenevate kohustustega ja nende vabatahtlike meetmetega. Selleks peaks Europolil olema võimalik vahetada asjakohaseid isikuandmeid, sealhulgas sellise sisuga seotud unikaalseid ja pöördumatuid digitaalallkirjasid (edaspidi „räsid“), IP-aadresse või URLe eraõiguslike isikutega, kes asuvad liidus või kolmandas riigis, kelle suhtes kohaldatakse piisava kaitse otsust või sellise otsuse puudumisel, kellega on sõlmitud rahvusvaheline leping või koostööleping või kelle puhul on ette nähtud isikuandmete kaitseks asjakohased kaitsemeetmed õiguslikult siduvas instrumendis või kelle puhul on Europol jõudnud järeldusele kõigi isikuandmete edastamisega seotud asjaolude hindamise põhjal, et nimetatud kaitsemeetmed on kõnealuses kolmandas riigis olemas. Selline isikuandmete vahetamine peaks toimuma üksnes eesmärgiga eemaldada terroristlik sisu ja lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutav veebimaterjal, eelkõige juhul, kui ennetatakse selle sisu ja materjali arvukate eksponentsiaalset paljundamist ja levitamist internetipõhise teenuse osutajate kaudu. Ühtegi käesoleva määruse sätet ei tohiks tõlgendada nii, et see takistaks liikmesriike kasutamast määruses (EL) 2021/784 ette nähtud eemaldamiskorraldusi terroristliku veebisisu vastu võitlemise vahendina.

| (44) | Selleks et vältida jõupingutuste dubleerimist ja võimalikku sekkumist uurimistesse ning minimeerida mõjutatud veebimajutusteenuse pakkujate koormust, peaks Europol abistama liikmesriikide pädevaid asutusi, vahetama nendega teavet ja tegema nendega koostööd isikuandmete saatmisel ja edastamisel eraõiguslikele isikutele, et käsitleda veebisisuga seotud kriisiolukordi ja veebis lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava materjali levitamist. |
| --- | --- |

(44)

Selleks et vältida jõupingutuste dubleerimist ja võimalikku sekkumist uurimistesse ning minimeerida mõjutatud veebimajutusteenuse pakkujate koormust, peaks Europol abistama liikmesriikide pädevaid asutusi, vahetama nendega teavet ja tegema nendega koostööd isikuandmete saatmisel ja edastamisel eraõiguslikele isikutele, et käsitleda veebisisuga seotud kriisiolukordi ja veebis lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava materjali levitamist.

| (45) | Määruses (EL) 2018/1725 on sätestatud normid füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes. Kuigi määrus (EL) 2018/1725 kohaldub Europolis selliste halduslikku laadi isikuandmete töötlemise suhtes, mis ei ole kriminaaluurimisega seotud, näiteks töötajate andmed, ei kohaldata Europoli suhtes hetkel kõnealuse määruse artikli 3 punkti 2 ega IX peatükki, millega reguleeritakse isikuandmete töötlemist. Selleks et tagada füüsiliste isikute ühetaoline ja järjepidev kaitse isikuandmete töötlemisel, peaks määruse (EL) 2018/1725 IX peatükk kõnealuse määruse artikli 2 lõike 2 kohaselt Europoli suhtes kohalduma ning seda tuleks täiendada erisätetega konkreetsete töötlemistoimingute kohta, mida Europol peaks oma ülesannete täitmiseks tegema. Seetõttu tuleks tugevdada Euroopa Andmekaitseinspektori volitusi teostada Europoli töötlemistegevuse üle järelevalvet kooskõlas asjaomaste volitustega, mida kohaldatakse halduslike isikuandmete töötlemise suhtes kõigis liidu institutsioonides, organites ja asutustes vastavalt määruse (EL) 2018/1725 VI peatükile. Kui Europol töötleb isikuandmeid operatiivsel eesmärgil, peaks Euroopa Andmekaitseinspektoril olema võimalik nõuda Europolilt tagada töötlemistoimingute vastavus käesoleva määrusega ja anda korraldus peatada andmevood liikmesriigis, kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis asuvale vastuvõtjale ning määrata Europoli rikkumise korral haldustrahv. |
| --- | --- |

(45)

Määruses (EL) 2018/1725 on sätestatud normid füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes. Kuigi määrus (EL) 2018/1725 kohaldub Europolis selliste halduslikku laadi isikuandmete töötlemise suhtes, mis ei ole kriminaaluurimisega seotud, näiteks töötajate andmed, ei kohaldata Europoli suhtes hetkel kõnealuse määruse artikli 3 punkti 2 ega IX peatükki, millega reguleeritakse isikuandmete töötlemist. Selleks et tagada füüsiliste isikute ühetaoline ja järjepidev kaitse isikuandmete töötlemisel, peaks määruse (EL) 2018/1725 IX peatükk kõnealuse määruse artikli 2 lõike 2 kohaselt Europoli suhtes kohalduma ning seda tuleks täiendada erisätetega konkreetsete töötlemistoimingute kohta, mida Europol peaks oma ülesannete täitmiseks tegema. Seetõttu tuleks tugevdada Euroopa Andmekaitseinspektori volitusi teostada Europoli töötlemistegevuse üle järelevalvet kooskõlas asjaomaste volitustega, mida kohaldatakse halduslike isikuandmete töötlemise suhtes kõigis liidu institutsioonides, organites ja asutustes vastavalt määruse (EL) 2018/1725 VI peatükile. Kui Europol töötleb isikuandmeid operatiivsel eesmärgil, peaks Euroopa Andmekaitseinspektoril olema võimalik nõuda Europolilt tagada töötlemistoimingute vastavus käesoleva määrusega ja anda korraldus peatada andmevood liikmesriigis, kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis asuvale vastuvõtjale ning määrata Europoli rikkumise korral haldustrahv.

| (46) | Käesoleva määruse kohaldamisel võib töötlemine hõlmata isikuandmete eriliikide töötlemist, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 (14). Fotode töötlemist ei peaks süstemaatiliselt käsitama isikuandmete eriliikide töötlemisena, kuna fotod on hõlmatud määruse (EL) 2018/1725 artikli 3 punkti 18 kohase biomeetriliste andmete määratlusega üksnes siis, kui neid töödeldakse spetsiaalsete tehniliste vahenditega, mis võimaldavad füüsilist isikut kordumatult tuvastada või autentida. |
| --- | --- |

(46)

Käesoleva määruse kohaldamisel võib töötlemine hõlmata isikuandmete eriliikide töötlemist, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 (14). Fotode töötlemist ei peaks süstemaatiliselt käsitama isikuandmete eriliikide töötlemisena, kuna fotod on hõlmatud määruse (EL) 2018/1725 artikli 3 punkti 18 kohase biomeetriliste andmete määratlusega üksnes siis, kui neid töödeldakse spetsiaalsete tehniliste vahenditega, mis võimaldavad füüsilist isikut kordumatult tuvastada või autentida.

| (47) | Eelneva Euroopa Andmekaitseametnikuga konsulteerimise mehhanism, mis on ette nähtud määrusega (EL) 2018/1725, on tähtis kaitsemeede uut liiki töötlemistoimingute jaoks. Nimetatud mehhanismi ei tuleks kohaldada konkreetsete üksikute operatiivtegevuste, näiteks operatiivanalüüsi projektide puhul, vaid isikuandmete töötlemiseks mõeldud uute informatsiooni tehnoloogia (IT) süsteemide kasutamise ja selliste süsteemide olulise muutmise puhul, mis on seotud andmesubjektide õigusi ja vabadusi ohustavate suurte riskidega. Ajavahemikku, mille jooksul Euroopa Andmekaitseinspektor peaks andma sellise konsulteerimise kohta kirjalikku nõu, ei tohiks olla võimalik peatada. Europoli ülesannete täitmiseks olulise tähtsusega töötlemistoimingute puhul, mis on eriti kiireloomulised, peaks Europolil olema võimalik erandkorras algatada töötlemist pärast eelneva konsulteerimise alustamist, isegi kui Euroopa Andmekaitseinspektori kirjaliku nõu andmise tähtaeg ei ole veel möödunud. Selline kiireloomulisus võib tekkida olukorras, mis on olulise tähtsusega Europoli ülesannete täitmiseks, kui töötlemine on vajalik Europoli eesmärkidega hõlmatud kuriteo otsese ohu ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning andmesubjekti või muu isiku eluliste huvide kaitsmiseks. Europoli andmekaitseametnik peaks olema kaasatud sellise töötlemise kiireloomulisuse ja vajalikkuse hindamisse enne, kui möödub tähtaeg, mille jooksul peab Euroopa Andmekaitseinspektor eelnevale konsulteerimisele vastama. Andmekaitseametnik peaks tegema järelevalvet sellise töötlemise üle. Euroopa Andmekaitseinspektoril peaks olema võimalik kasutada oma volitusi seoses kõnealuse töötlemisega. |
| --- | --- |

(47)

Eelneva Euroopa Andmekaitseametnikuga konsulteerimise mehhanism, mis on ette nähtud määrusega (EL) 2018/1725, on tähtis kaitsemeede uut liiki töötlemistoimingute jaoks. Nimetatud mehhanismi ei tuleks kohaldada konkreetsete üksikute operatiivtegevuste, näiteks operatiivanalüüsi projektide puhul, vaid isikuandmete töötlemiseks mõeldud uute informatsiooni tehnoloogia (IT) süsteemide kasutamise ja selliste süsteemide olulise muutmise puhul, mis on seotud andmesubjektide õigusi ja vabadusi ohustavate suurte riskidega. Ajavahemikku, mille jooksul Euroopa Andmekaitseinspektor peaks andma sellise konsulteerimise kohta kirjalikku nõu, ei tohiks olla võimalik peatada. Europoli ülesannete täitmiseks olulise tähtsusega töötlemistoimingute puhul, mis on eriti kiireloomulised, peaks Europolil olema võimalik erandkorras algatada töötlemist pärast eelneva konsulteerimise alustamist, isegi kui Euroopa Andmekaitseinspektori kirjaliku nõu andmise tähtaeg ei ole veel möödunud. Selline kiireloomulisus võib tekkida olukorras, mis on olulise tähtsusega Europoli ülesannete täitmiseks, kui töötlemine on vajalik Europoli eesmärkidega hõlmatud kuriteo otsese ohu ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning andmesubjekti või muu isiku eluliste huvide kaitsmiseks. Europoli andmekaitseametnik peaks olema kaasatud sellise töötlemise kiireloomulisuse ja vajalikkuse hindamisse enne, kui möödub tähtaeg, mille jooksul peab Euroopa Andmekaitseinspektor eelnevale konsulteerimisele vastama. Andmekaitseametnik peaks tegema järelevalvet sellise töötlemise üle. Euroopa Andmekaitseinspektoril peaks olema võimalik kasutada oma volitusi seoses kõnealuse töötlemisega.

| (48) | Võttes arvesse liidu julgeolekuprobleeme, mis tulenevad tehnoloogia kiirest arengust ja uue tehnoloogia kasutamisest terroristide ja teiste kurjategijate poolt, peavad liikmesriikide pädevad asutused suurendama oma tehnoloogilist võimet kuritegude uurimiseks vajalikke andmeid tuvastada, saada ja analüüsida. Europolil peaks olema võimalik toetada liikmesriike kujunemisjärgus tehnoloogia kasutamisel, uute lähenemisviiside uurimisel ja ühiste tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamisel, et Europoli eesmärkidega hõlmatud kuritegusid paremini ennetada ja nende vastu paremini võidelda. Samal ajal peaks Europol tagama, et uue tehnoloogia väljatöötamisel, kasutamisel ja kasutuselevõtmisel juhindutakse läbipaistvuse, selgitatavuse, õigluse ja aruandekohustuse põhimõttest, ei kahjustata põhiõigusi ega -vabadusi ning tagatakse kooskõla liidu õigusega. Selleks peaks Europolil olema võimalik viia käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes ellu teadus- ja innovatsiooniprojekte, juhindudes haldusnõukogu poolt teadus- ja innovatsiooniprojektide jaoks siduva dokumendiga kindlaks määratud üldisest kohaldamisalast. Seda dokumenti tuleks vajaduse korral ajakohastada ja see tuleks Euroopa Andmekaitseinspektorile kättesaadavaks teha. Nende projektide puhul peaks olema võimalik isikuandmeid töödelda üksnes juhul, kui teatud tingimused on täidetud, nimelt isikuandmete töötlemine on rangelt vajalik, asjaomase projekti eesmärki ei ole isikustamata andmete, nagu sünteetiliste või anonüümsete andmete kasutamisega võimalik saavutada ning on tagatud põhiõiguste, eelkõige diskrimineerimiskeelu täielik austamine.
  Isikuandmete eriliike peaks olema lubatud teadusuuringute ja innovatsiooni tarbeks töödelda üksnes juhul, kui see on rangelt vajalik. Kuna selline töötlemine on tundlik, tuleks kohaldada asjakohaseid täiendavaid kaitsemeetmeid, sealhulgas pseudonümiseerimist. Selleks et vältida algoritmilist kallutatust otsuste tegemisel, peaks Europolil olema lubatud töödelda isikuandmeid, mis ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega. Europol peaks säilitama logisid kogu töödeldud isikuandmete kohta oma uurimis- ja innovatsiooniprojektide raames, et kontrollida andmetöötluse tulemuste õigsust, ja tegema seda üksnes seni, kuni see on kõnealuseks kontrollimiseks vajalik. Sätted, mis käsitlevad uute vahendite väljatöötamist Europoli poolt, ei tohiks olla õiguslik alus nende kasutamiseks liidu või liikmesriigi tasandil. Selleks et edendada innovatsiooni ning tugevdada uurimis- ja innovatsiooniprojektide koostoimet, on oluline, et Europol tõhustab koostööd liikmesriikide praktikute asjaomaste võrgustikega ja muude liidu ametitega nende vastava pädevuse piires nimetatud valdkonnas ning toetab teisi seotud koostöövorme, nagu sekretariaaditeenuse osutamine ELi sisejulgeoleku innovatsioonikeskusele kui innovatsioonilaborite koostöövõrgustikule. |
| --- | --- |

(48)

Võttes arvesse liidu julgeolekuprobleeme, mis tulenevad tehnoloogia kiirest arengust ja uue tehnoloogia kasutamisest terroristide ja teiste kurjategijate poolt, peavad liikmesriikide pädevad asutused suurendama oma tehnoloogilist võimet kuritegude uurimiseks vajalikke andmeid tuvastada, saada ja analüüsida. Europolil peaks olema võimalik toetada liikmesriike kujunemisjärgus tehnoloogia kasutamisel, uute lähenemisviiside uurimisel ja ühiste tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamisel, et Europoli eesmärkidega hõlmatud kuritegusid paremini ennetada ja nende vastu paremini võidelda. Samal ajal peaks Europol tagama, et uue tehnoloogia väljatöötamisel, kasutamisel ja kasutuselevõtmisel juhindutakse läbipaistvuse, selgitatavuse, õigluse ja aruandekohustuse põhimõttest, ei kahjustata põhiõigusi ega -vabadusi ning tagatakse kooskõla liidu õigusega. Selleks peaks Europolil olema võimalik viia käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes ellu teadus- ja innovatsiooniprojekte, juhindudes haldusnõukogu poolt teadus- ja innovatsiooniprojektide jaoks siduva dokumendiga kindlaks määratud üldisest kohaldamisalast. Seda dokumenti tuleks vajaduse korral ajakohastada ja see tuleks Euroopa Andmekaitseinspektorile kättesaadavaks teha. Nende projektide puhul peaks olema võimalik isikuandmeid töödelda üksnes juhul, kui teatud tingimused on täidetud, nimelt isikuandmete töötlemine on rangelt vajalik, asjaomase projekti eesmärki ei ole isikustamata andmete, nagu sünteetiliste või anonüümsete andmete kasutamisega võimalik saavutada ning on tagatud põhiõiguste, eelkõige diskrimineerimiskeelu täielik austamine.

Isikuandmete eriliike peaks olema lubatud teadusuuringute ja innovatsiooni tarbeks töödelda üksnes juhul, kui see on rangelt vajalik. Kuna selline töötlemine on tundlik, tuleks kohaldada asjakohaseid täiendavaid kaitsemeetmeid, sealhulgas pseudonümiseerimist. Selleks et vältida algoritmilist kallutatust otsuste tegemisel, peaks Europolil olema lubatud töödelda isikuandmeid, mis ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega. Europol peaks säilitama logisid kogu töödeldud isikuandmete kohta oma uurimis- ja innovatsiooniprojektide raames, et kontrollida andmetöötluse tulemuste õigsust, ja tegema seda üksnes seni, kuni see on kõnealuseks kontrollimiseks vajalik. Sätted, mis käsitlevad uute vahendite väljatöötamist Europoli poolt, ei tohiks olla õiguslik alus nende kasutamiseks liidu või liikmesriigi tasandil. Selleks et edendada innovatsiooni ning tugevdada uurimis- ja innovatsiooniprojektide koostoimet, on oluline, et Europol tõhustab koostööd liikmesriikide praktikute asjaomaste võrgustikega ja muude liidu ametitega nende vastava pädevuse piires nimetatud valdkonnas ning toetab teisi seotud koostöövorme, nagu sekretariaaditeenuse osutamine ELi sisejulgeoleku innovatsioonikeskusele kui innovatsioonilaborite koostöövõrgustikule.

| (49) | Europolil peaks olema keskne roll liikmesriikide abistamisel selliste tehisintellektil põhinevate uute tehnoloogialahenduste väljatöötamisel, mis on Europoli eesmärkide saavutamiseks asjakohased ja millest saaksid kasu liikmesriikide pädevad asutused kogu liidus. Nimetatud abi tuleks osutada järgides täielikult põhiõigusi ja -vabadusi, sealhulgas diskrimineerimiskeeldu. Europolil peaks olema keskne roll eetilise, usaldusväärse ja inimkeskse tehisintellekti arendamise ja kasutuselevõtmise toetamisel, mille suhtes kohaldatakse seoses julgeoleku, turvalisuse, läbipaistvuse, selgitatavuse ja põhiõigustega tugevaid kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(49)

Europolil peaks olema keskne roll liikmesriikide abistamisel selliste tehisintellektil põhinevate uute tehnoloogialahenduste väljatöötamisel, mis on Europoli eesmärkide saavutamiseks asjakohased ja millest saaksid kasu liikmesriikide pädevad asutused kogu liidus. Nimetatud abi tuleks osutada järgides täielikult põhiõigusi ja -vabadusi, sealhulgas diskrimineerimiskeeldu. Europolil peaks olema keskne roll eetilise, usaldusväärse ja inimkeskse tehisintellekti arendamise ja kasutuselevõtmise toetamisel, mille suhtes kohaldatakse seoses julgeoleku, turvalisuse, läbipaistvuse, selgitatavuse ja põhiõigustega tugevaid kaitsemeetmeid.

| (50) | Europol peaks enne isikuandmete töötlemist sisaldavate teadus- ja innovatsiooniprojektide käivitamist teavitama Euroopa Andmekaitseinspektorit. Europol peaks oma haldusnõukogu kas teavitama või konsulteerima sellega, vastavalt teatud kriteeriumidele, mis tuleks kindlaksmäärata asjakohastes suunistes. Europol ei tohiks töödelda andmeid teadusuuringute ja innovatsiooniprojektide eesmärgil ilma Europolile andmeid esitanud liikmesriigi, liidu asutuse, kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni nõusolekuta, välja arvatud juhul, kui kõnealune liikmesriik, liidu asutus, kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon on andnud eelneva loa sellisel eesmärgil toimuvaks töötlemiseks. Europol peaks iga projekti puhul tegema enne töötlemist andmekaitsealase mõjuhinnangu, et tagada õigus andmekaitsele ning kõigist muudest andmesubjektide põhiõigustest ja -vabadustest täielik kinnipidamine. Andmekaitsealane mõjuhinnang peaks hõlmama projekti erieesmärgil töödeldavate isikuandmete asjakohasuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamist, sealhulgas võimalikult väheste andmete kogumise nõuet ning projekti tulemuste ja projekti erieesmärgil töödeldavate isikuandmete võimaliku kallutatuse, samuti nende riskide kõrvaldamiseks kavandatud meetmete hindamist. Uute vahendite väljatöötamine Europoli poolt ei tohiks piirata õiguslikku alust, sealhulgas asjaomaste isikuandmete töötlemise aluseid, mis on hiljem nõutav nende vahendite kasutamiseks liidu või liikmesriigi tasandil. |
| --- | --- |

(50)

Europol peaks enne isikuandmete töötlemist sisaldavate teadus- ja innovatsiooniprojektide käivitamist teavitama Euroopa Andmekaitseinspektorit. Europol peaks oma haldusnõukogu kas teavitama või konsulteerima sellega, vastavalt teatud kriteeriumidele, mis tuleks kindlaksmäärata asjakohastes suunistes. Europol ei tohiks töödelda andmeid teadusuuringute ja innovatsiooniprojektide eesmärgil ilma Europolile andmeid esitanud liikmesriigi, liidu asutuse, kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni nõusolekuta, välja arvatud juhul, kui kõnealune liikmesriik, liidu asutus, kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon on andnud eelneva loa sellisel eesmärgil toimuvaks töötlemiseks. Europol peaks iga projekti puhul tegema enne töötlemist andmekaitsealase mõjuhinnangu, et tagada õigus andmekaitsele ning kõigist muudest andmesubjektide põhiõigustest ja -vabadustest täielik kinnipidamine. Andmekaitsealane mõjuhinnang peaks hõlmama projekti erieesmärgil töödeldavate isikuandmete asjakohasuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamist, sealhulgas võimalikult väheste andmete kogumise nõuet ning projekti tulemuste ja projekti erieesmärgil töödeldavate isikuandmete võimaliku kallutatuse, samuti nende riskide kõrvaldamiseks kavandatud meetmete hindamist. Uute vahendite väljatöötamine Europoli poolt ei tohiks piirata õiguslikku alust, sealhulgas asjaomaste isikuandmete töötlemise aluseid, mis on hiljem nõutav nende vahendite kasutamiseks liidu või liikmesriigi tasandil.

| (51) | Europolile täiendavate vahendite ja suutlikkuse andmine eeldab Europoli demokraatliku järelevalve ja aruandekohustuse tugevdamist. Parlamentaarne ühiskontroll on Europoli tegevuse poliitilise seire oluline element. Võimaldamaks tõhusat poliitilist seiret selle üle, kuidas Europol talle käesoleva määrusega antud lisavahendeid ja -suutlikkust kasutab, peaks Europol andma parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale ja liikmesriikidele igal aastal üksikasjalikku teavet nimetatud vahendite ja suutlikkuse väljatöötamise, kasutamise ja tõhususe ning nende kasutamise tulemuste, eelkõige teadus- ja innovatsiooniprojektide, uute tegevusvaldkondade ja Europolis uute spetsialiseerunud keskuste loomise kohta. Lisaks, et võtta arvesse parlamentaarse ühiskontrolli töörühma kahekülgset ülesehitust, tuleks kutsuda kaks parlamentaarse ühiskontrolli töörühma esindajat – kellest üks esindab Euroopa Parlamenti ja teine liikmesriikide parlamente – vähemalt kahele haldusnõukogu korralisele koosolekule aastas, et nad saaksid parlamentaarse ühiskontrolli töörühma nimel haldusnõukogu ees sõna võtta ja arutada konsolideeritud iga-aastast tegevusaruannet, ühtset programmdokumenti ja aastaeelarvet, parlamentaarse ühiskontrolli töörühma kirjalikke küsimusi ja vastuseid ning välissuhteid ja partnerlusi, austades samas haldusnõukogu ja parlamentaarse ühiskontrolli töörühma erinevaid rolle ja kohustusi vastavalt käesolevale määrusele. Haldusnõukogul peaks olema võimalik koos parlamentaarse ühiskontrolli töörühma esindajatega määrata kindlaks muud poliitilist huvi pakkuvad küsimused, mida arutada. Kooskõlas parlamentaarse ühiskontrolli töörühma järelevalverolliga ei tohiks neil kahel töörühma esindajal haldusnõukogus hääleõigust olla. Kavandatav teadus- ja innovatsioonitegevus tuleks esitada ühtses programmdokumendis, mis sisaldab Europoli mitmeaastast programmi ja iga-aastast tööprogrammi, ning see tuleks saata parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale. |
| --- | --- |

(51)

Europolile täiendavate vahendite ja suutlikkuse andmine eeldab Europoli demokraatliku järelevalve ja aruandekohustuse tugevdamist. Parlamentaarne ühiskontroll on Europoli tegevuse poliitilise seire oluline element. Võimaldamaks tõhusat poliitilist seiret selle üle, kuidas Europol talle käesoleva määrusega antud lisavahendeid ja -suutlikkust kasutab, peaks Europol andma parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale ja liikmesriikidele igal aastal üksikasjalikku teavet nimetatud vahendite ja suutlikkuse väljatöötamise, kasutamise ja tõhususe ning nende kasutamise tulemuste, eelkõige teadus- ja innovatsiooniprojektide, uute tegevusvaldkondade ja Europolis uute spetsialiseerunud keskuste loomise kohta. Lisaks, et võtta arvesse parlamentaarse ühiskontrolli töörühma kahekülgset ülesehitust, tuleks kutsuda kaks parlamentaarse ühiskontrolli töörühma esindajat – kellest üks esindab Euroopa Parlamenti ja teine liikmesriikide parlamente – vähemalt kahele haldusnõukogu korralisele koosolekule aastas, et nad saaksid parlamentaarse ühiskontrolli töörühma nimel haldusnõukogu ees sõna võtta ja arutada konsolideeritud iga-aastast tegevusaruannet, ühtset programmdokumenti ja aastaeelarvet, parlamentaarse ühiskontrolli töörühma kirjalikke küsimusi ja vastuseid ning välissuhteid ja partnerlusi, austades samas haldusnõukogu ja parlamentaarse ühiskontrolli töörühma erinevaid rolle ja kohustusi vastavalt käesolevale määrusele. Haldusnõukogul peaks olema võimalik koos parlamentaarse ühiskontrolli töörühma esindajatega määrata kindlaks muud poliitilist huvi pakkuvad küsimused, mida arutada. Kooskõlas parlamentaarse ühiskontrolli töörühma järelevalverolliga ei tohiks neil kahel töörühma esindajal haldusnõukogus hääleõigust olla. Kavandatav teadus- ja innovatsioonitegevus tuleks esitada ühtses programmdokumendis, mis sisaldab Europoli mitmeaastast programmi ja iga-aastast tööprogrammi, ning see tuleks saata parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale.

| (52) | Tegevdirektori ettepaneku alusel peaks haldusnõukogu ametisse määrama põhiõiguste ametniku, kelle ülesanne peaks olema toetada Europoli selles, et kõigis Europoli tegevustes ja ülesannetes, eelkõige Europoli teadus- ja innovatsiooniprojektides ning eraõiguslike isikutega isikuandmete vahetamisel, on tagatud põhiõiguste austamine. Peaks olema võimalik määrata põhiõiguste ametnik Europoli olemasolevast töötajaskonnast, kes on saanud põhiõigusi reguleeriva õiguse ja tava eriväljaõppe. Põhiõiguste ametnik ja andmekaitseametnik peaksid oma vastava pädevuse piires tihedat koostööd tegema. Andmekaitseküsimustes peaks täielik vastutus lasuma andmekaitseametnikul. |
| --- | --- |

(52)

Tegevdirektori ettepaneku alusel peaks haldusnõukogu ametisse määrama põhiõiguste ametniku, kelle ülesanne peaks olema toetada Europoli selles, et kõigis Europoli tegevustes ja ülesannetes, eelkõige Europoli teadus- ja innovatsiooniprojektides ning eraõiguslike isikutega isikuandmete vahetamisel, on tagatud põhiõiguste austamine. Peaks olema võimalik määrata põhiõiguste ametnik Europoli olemasolevast töötajaskonnast, kes on saanud põhiõigusi reguleeriva õiguse ja tava eriväljaõppe. Põhiõiguste ametnik ja andmekaitseametnik peaksid oma vastava pädevuse piires tihedat koostööd tegema. Andmekaitseküsimustes peaks täielik vastutus lasuma andmekaitseametnikul.

| (53) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ja nende vastastikust koostööd kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuritegude, terrorismi ja liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuriteoliikide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda raske kuritegevuse ja terrorismi piiriülese olemuse ning seotud julgeolekuohtudele koordineeritud reageerimise vajaduse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(53)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ja nende vastastikust koostööd kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuritegude, terrorismi ja liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuriteoliikide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda raske kuritegevuse ja terrorismi piiriülese olemuse ning seotud julgeolekuohtudele koordineeritud reageerimise vajaduse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (54) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(54)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (55) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(55)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (56) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikega 1 ning ta esitas arvamuse 8. märtsil 2021 (15). |
| --- | --- |

(56)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikega 1 ning ta esitas arvamuse 8. märtsil 2021 (15).

| (57) | Käesolevas määruses austatakse täielikult põhiõigusi ja kaitsemeetmeid ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „põhiõiguste harta“) tunnistatud põhimõtteid, eriti õigust era- ja perekonnaelu austamisele, õigust eraelu puutumatusele ja õigust isikuandmete kaitsele, mis nähakse ette põhiõiguste harta artiklitega 7 ja 8 ning ELi toimimise lepingu artikliga 16. Võttes arvesse isikuandmete töötlemise tähtsust õiguskaitsealases töös üldiselt ja eelkõige Europoli toetuse jaoks, peaks käesolev määrus sisaldama tõhustatud kaitsemeetmeid ning demokraatlikke järelevalve- ja aruandemehhanisme, mis tagavad, et Europoli meetmete rakendamisel ja ülesannete täitmisel järgitakse täielikult põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi, eriti õigust võrdsusele seaduse ees ja diskrimineerimiskeeldu ning õigust pöörduda kõigi käesoleva määruse kohaselt võetud meetmete vastu tõhusa õiguskaitse saamiseks liikmesriigi pädeva kohtu poole. Käesoleva määruse kohane isikuandmete töötlemine peaks piirduma sellega, mis on rangelt vajalik ja proportsionaalne, ning selle suhtes kohaldatakse selgeid tingimusi, rangeid nõudeid ja Euroopa Andmekaitseinspektori tõhusat järelevalvet. |
| --- | --- |

(57)

Käesolevas määruses austatakse täielikult põhiõigusi ja kaitsemeetmeid ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „põhiõiguste harta“) tunnistatud põhimõtteid, eriti õigust era- ja perekonnaelu austamisele, õigust eraelu puutumatusele ja õigust isikuandmete kaitsele, mis nähakse ette põhiõiguste harta artiklitega 7 ja 8 ning ELi toimimise lepingu artikliga 16. Võttes arvesse isikuandmete töötlemise tähtsust õiguskaitsealases töös üldiselt ja eelkõige Europoli toetuse jaoks, peaks käesolev määrus sisaldama tõhustatud kaitsemeetmeid ning demokraatlikke järelevalve- ja aruandemehhanisme, mis tagavad, et Europoli meetmete rakendamisel ja ülesannete täitmisel järgitakse täielikult põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi, eriti õigust võrdsusele seaduse ees ja diskrimineerimiskeeldu ning õigust pöörduda kõigi käesoleva määruse kohaselt võetud meetmete vastu tõhusa õiguskaitse saamiseks liikmesriigi pädeva kohtu poole. Käesoleva määruse kohane isikuandmete töötlemine peaks piirduma sellega, mis on rangelt vajalik ja proportsionaalne, ning selle suhtes kohaldatakse selgeid tingimusi, rangeid nõudeid ja Euroopa Andmekaitseinspektori tõhusat järelevalvet.

| (58) | Seepärast tuleks määrust (EL) 2016/794 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(58)

Seepärast tuleks määrust (EL) 2016/794 vastavalt muuta.

| (59) | Selleks et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks see jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(59)

Selleks et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks see jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) 2016/794 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid h–k ning punktid m, n ja o jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punktid h–k ning punktid m, n ja o jäetakse välja;

| b) | punkt p asendatakse järgmisega:






  „p) | „halduslikku laadi isikuandmed“ – Europoli poolt töödeldavad isikuandmed, mis ei ole kasutatavad isikuandmed;“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt p asendatakse järgmisega:

„p)

„halduslikku laadi isikuandmed“ – Europoli poolt töödeldavad isikuandmed, mis ei ole kasutatavad isikuandmed;“;

| c) | lisatakse järgmised punktid:






  „q) | „uurimisandmed“ – andmed, mida liikmesriigil, nõukogu määrusega (EL) 2017/1939 (*1) loodud Euroopa Prokuratuuril, Eurojustil või kolmandal riigil on õigus töödelda käimasoleva, ühe või mitme liikmesriigiga seotud kriminaaluurimise käigus kooskõlas kohaldatava liidu või riigisisese õiguse kohaste menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega või mis on esitatud liikmesriigi, Euroopa Prokuratuuri, Eurojusti või kolmanda riigi poolt sellise käimasoleva kriminaaluurimise toetamiseks Europolile ja mis sisaldavad isikuandmeid, mis ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmised punktid:

„q)

„uurimisandmed“ – andmed, mida liikmesriigil, nõukogu määrusega (EL) 2017/1939 (*1) loodud Euroopa Prokuratuuril, Eurojustil või kolmandal riigil on õigus töödelda käimasoleva, ühe või mitme liikmesriigiga seotud kriminaaluurimise käigus kooskõlas kohaldatava liidu või riigisisese õiguse kohaste menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega või mis on esitatud liikmesriigi, Euroopa Prokuratuuri, Eurojusti või kolmanda riigi poolt sellise käimasoleva kriminaaluurimise toetamiseks Europolile ja mis sisaldavad isikuandmeid, mis ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega;

| r) | „terroristlik sisu“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/784 (*2) artikli 2 punktis 7 määratletud terroristlik sisu; |
| --- | --- |

r)

„terroristlik sisu“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/784 (*2) artikli 2 punktis 7 määratletud terroristlik sisu;

| s) | „lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutav veebimaterjal“ – veebimaterjal, mis on lasteporno Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/93/EL (*3) artikli 2 punkti c tähenduses või pornograafiline etteaste kõnealuse direktiivi artikli 2 punkti e tähenduses; |
| --- | --- |

s)

„lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutav veebimaterjal“ – veebimaterjal, mis on lasteporno Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/93/EL (*3) artikli 2 punkti c tähenduses või pornograafiline etteaste kõnealuse direktiivi artikli 2 punkti e tähenduses;

| t) | „veebisisuga seotud kriisiolukord“ – sellise veebisisu levitamine, mis tuleneb mõnest toimuvast või hiljuti toimunud tegelikust sündmusest, kus kujutatakse ohtu elule või kehalisele puutumatusele või kutsutakse üles põhjustama vahetut ohtu elule või kehalisele puutumatusele ja mille eesmärk on elanikkonda tõsiselt hirmutada ja sellel on elanikkonda tõsiselt hirmutav mõju ning on mõistlik alus kahtlustada seost terrorismi või vägivaldse äärmuslusega, ning kui prognoositakse, et nimetatud sisu võidakse arvukate internetipõhiste teenuste kaudu eksponentsiaalselt paljundada ja levitada; |
| --- | --- |

t)

„veebisisuga seotud kriisiolukord“ – sellise veebisisu levitamine, mis tuleneb mõnest toimuvast või hiljuti toimunud tegelikust sündmusest, kus kujutatakse ohtu elule või kehalisele puutumatusele või kutsutakse üles põhjustama vahetut ohtu elule või kehalisele puutumatusele ja mille eesmärk on elanikkonda tõsiselt hirmutada ja sellel on elanikkonda tõsiselt hirmutav mõju ning on mõistlik alus kahtlustada seost terrorismi või vägivaldse äärmuslusega, ning kui prognoositakse, et nimetatud sisu võidakse arvukate internetipõhiste teenuste kaudu eksponentsiaalselt paljundada ja levitada;

| u) | „isikuandmete edastamise liik“ – isikuandmete edastamistoimingud, mille puhul andmed on seotud ühe ja sama konkreetse olukorraga ning edastamine hõlmab samu isikuandmete ja andmesubjektide kategooriaid; |
| --- | --- |

u)

„isikuandmete edastamise liik“ – isikuandmete edastamistoimingud, mille puhul andmed on seotud ühe ja sama konkreetse olukorraga ning edastamine hõlmab samu isikuandmete ja andmesubjektide kategooriaid;

| v) | „teadus- ja innovatsiooniprojektid“ - käesoleva määrusega hõlmatud küsimusi käsitlevad projektid algoritmide väljatöötamiseks, treenimiseks, testimiseks ja valideerimiseks, mille abil töötatakse välja konkreetseid vahendeid, ning muud konkreetsed teadus- ja innovatsiooniprojektid, mis on asjakohased Europoli eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

v)

„teadus- ja innovatsiooniprojektid“ - käesoleva määrusega hõlmatud küsimusi käsitlevad projektid algoritmide väljatöötamiseks, treenimiseks, testimiseks ja valideerimiseks, mille abil töötatakse välja konkreetseid vahendeid, ning muud konkreetsed teadus- ja innovatsiooniprojektid, mis on asjakohased Europoli eesmärkide saavutamiseks.

(*1)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1)."

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/784, mis käsitleb võitlemist terroristliku veebisisu levitamise vastu (ELT L 172, 17.5.2021, lk 79)."

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (ELT L 335, 17.12.2011, lk 1).“
  "

| 2) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | lisatakse järgmine punkt:






  „ha) | pakkudes haldus- ja rahalist toetust liikmesriikide eriüksustele, nagu nendele on osutatud nõukogu otsuses 2008/617/JSK (*4); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

lisatakse järgmine punkt:

„ha)

pakkudes haldus- ja rahalist toetust liikmesriikide eriüksustele, nagu nendele on osutatud nõukogu otsuses 2008/617/JSK (*4);

(*4)  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/617/JSK Euroopa Liidu liikmesriikide eriüksuste koostöö parandamise kohta kriisiolukordades (ELT L 210, 6.8.2008, lk 73).“;"

| ii) | punkt j asendatakse järgmisega:






  „j) | teha koostööd ELi toimimise lepingu V jaotise alusel loodud liidu asutuste, OLAFi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/881 (*5) loodud Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ametiga (ENISA), kasutades selleks eelkõige teabevahetust ja pakkudes analüütilist tuge nende vastavasse pädevusse kuuluvates valdkondades; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt j asendatakse järgmisega:

„j)

teha koostööd ELi toimimise lepingu V jaotise alusel loodud liidu asutuste, OLAFi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/881 (*5) loodud Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ametiga (ENISA), kasutades selleks eelkõige teabevahetust ja pakkudes analüütilist tuge nende vastavasse pädevusse kuuluvates valdkondades;

(*5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/881, mis käsitleb ENISAt (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia küberturvalisuse sertifitseerimist ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 526/2013 (küberturvalisuse määrus) (ELT L 151, 7.6.2019, lk 15).“;"

| iii) | punkt m asendatakse järgmisega:






  „m) | toetada liikmesriike meetmete võtmisel I lisas loetletud selliste kuritegude tõkestamiseks ja nendega võitlemiseks, millele aidatakse kaasa, mida propageeritakse või mis pannakse toime interneti teel, ja teha selleks muu hulgas järgmist:






  i) | liikmesriikide pädevate asutuste taotluse korral abistada neid kuritegeliku päritolu kahtlusega küberrünnetele reageerimisel; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

punkt m asendatakse järgmisega:

„m)

toetada liikmesriike meetmete võtmisel I lisas loetletud selliste kuritegude tõkestamiseks ja nendega võitlemiseks, millele aidatakse kaasa, mida propageeritakse või mis pannakse toime interneti teel, ja teha selleks muu hulgas järgmist:

i)

liikmesriikide pädevate asutuste taotluse korral abistada neid kuritegeliku päritolu kahtlusega küberrünnetele reageerimisel;

| ii) | teha liikmesriikide pädevate asutustega koostööd seoses eemaldamiskorraldustega vastavalt määruse (EL) 2021/784 artiklile 14, ning |
| --- | --- |

ii)

teha liikmesriikide pädevate asutustega koostööd seoses eemaldamiskorraldustega vastavalt määruse (EL) 2021/784 artiklile 14, ning

| iii) | teavitada veebisisust asjaomaseid internetipõhise teenuse osutajaid, et nad saaksid vabatahtlikkuse alusel kontrollida, kas kõnealune sisu vastab nende enda kasutustingimustele;“; |
| --- | --- |

iii)

teavitada veebisisust asjaomaseid internetipõhise teenuse osutajaid, et nad saaksid vabatahtlikkuse alusel kontrollida, kas kõnealune sisu vastab nende enda kasutustingimustele;“;

| iv) | lisatakse järgmised punktid:






  „r) | toetada liikmesriike selliste isikute tuvastamisel, kelle kuritegelik tegevus vastab I lisas loetletud kuriteoliikidele ning kes kujutavad endast suurt ohtu julgeolekule; |
| --- | --- | --- |

iv)

lisatakse järgmised punktid:

„r)

toetada liikmesriike selliste isikute tuvastamisel, kelle kuritegelik tegevus vastab I lisas loetletud kuriteoliikidele ning kes kujutavad endast suurt ohtu julgeolekule;

| s) | hõlbustada ühiseid, koordineeritud ja prioriteetseid uurimisi seoses punktis r osutatud isikutega; |
| --- | --- |

s)

hõlbustada ühiseid, koordineeritud ja prioriteetseid uurimisi seoses punktis r osutatud isikutega;

| t) | toetada liikmesriike kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt Europolile terrorismis või raskes kuritegevuses osalevate isikute kohta antud andmete töötlemisel ning teha ettepanekuid, mis käsitlevad kolmandate riikide kodanike kohta käivate teavitavate hoiatusteadete (edaspidi „teavitavad hoiatusteated“) võimalikku sisestamist liikmesriikide poolt Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides nende omal äranägemisel ning nimetatud andmete kontrolli ja analüüsi tulemuste põhjal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1862 (*6); |
| --- | --- |

t)

toetada liikmesriike kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt Europolile terrorismis või raskes kuritegevuses osalevate isikute kohta antud andmete töötlemisel ning teha ettepanekuid, mis käsitlevad kolmandate riikide kodanike kohta käivate teavitavate hoiatusteadete (edaspidi „teavitavad hoiatusteated“) võimalikku sisestamist liikmesriikide poolt Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides nende omal äranägemisel ning nimetatud andmete kontrolli ja analüüsi tulemuste põhjal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1862 (*6);

| u) | toetada Europoli eesmärkide piires vajaduse korral eriteadmiste pakkumise ja analüüside esitamise kaudu määruse (EL) nr 1053/2013 kohase Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimise hindamis- ja järelevalvemehhanismi rakendamist; |
| --- | --- |

u)

toetada Europoli eesmärkide piires vajaduse korral eriteadmiste pakkumise ja analüüside esitamise kaudu määruse (EL) nr 1053/2013 kohase Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimise hindamis- ja järelevalvemehhanismi rakendamist;

| v) | seirata ennetavalt teadus- ja innovatsioonitegevust, mis on asjakohane Europoli eesmärkide saavutamiseks, ja toetada sellist tegevust, toetades liikmesriikide asjakohast tegevust ning viies ellu oma teadus- ja innovatsioonitegevust, sealhulgas projekte selliste algoritmide väljatöötamiseks, treenimiseks, testimiseks ja valideerimiseks, mille abil töötatakse välja konkreetseid vahendeid, mida kasutavad õiguskaitseasutused, ning levitada selle tegevuse tulemusi liikmesriikides vastavalt artiklile 67; |
| --- | --- |

v)

seirata ennetavalt teadus- ja innovatsioonitegevust, mis on asjakohane Europoli eesmärkide saavutamiseks, ja toetada sellist tegevust, toetades liikmesriikide asjakohast tegevust ning viies ellu oma teadus- ja innovatsioonitegevust, sealhulgas projekte selliste algoritmide väljatöötamiseks, treenimiseks, testimiseks ja valideerimiseks, mille abil töötatakse välja konkreetseid vahendeid, mida kasutavad õiguskaitseasutused, ning levitada selle tegevuse tulemusi liikmesriikides vastavalt artiklile 67;

| w) | edendada liidu organite teadus- ja innovatsioonitegevuse vahelise koostoime loomist, mis on asjakohane Europoli eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas ELi sisejulgeoleku innovatsioonikeskuse kaudu ning tihedas koostöös liikmesriikidega; |
| --- | --- |

w)

edendada liidu organite teadus- ja innovatsioonitegevuse vahelise koostoime loomist, mis on asjakohane Europoli eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas ELi sisejulgeoleku innovatsioonikeskuse kaudu ning tihedas koostöös liikmesriikidega;

| x) | toetada liikmesriikide taotlusel nende tegevust veebisisuga seotud kriisiolukordade lahendamisel, eelkõige andes eraõiguslikele isikutele asjaomase veebisisu kindlakstegemiseks vajalikku teavet; |
| --- | --- |

x)

toetada liikmesriikide taotlusel nende tegevust veebisisuga seotud kriisiolukordade lahendamisel, eelkõige andes eraõiguslikele isikutele asjaomase veebisisu kindlakstegemiseks vajalikku teavet;

| y) | toetada liikmesriikide meetmeid lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava veebimaterjali internetis levitamise vastases võitluses; |
| --- | --- |

y)

toetada liikmesriikide meetmeid lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava veebimaterjali internetis levitamise vastases võitluses;

| z) | teha koostööd kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1153 (*7) artikliga 12 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (*8) kohaselt loodud rahapesu andmebüroodega Europoli riikliku üksuse kaudu või, kui asjaomane liikmesriik seda lubab, rahapesu andmebüroode otsekontakti kaudu, eelkõige vahetades teavet ja esitades liikmesriikidele analüüse, et toetada piiriüleseid uurimisi, mis on seotud rahvusvaheliste kuritegelike organisatsioonide rahapesuga ja terrorismi rahastamisega; |
| --- | --- |

z)

teha koostööd kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1153 (*7) artikliga 12 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (*8) kohaselt loodud rahapesu andmebüroodega Europoli riikliku üksuse kaudu või, kui asjaomane liikmesriik seda lubab, rahapesu andmebüroode otsekontakti kaudu, eelkõige vahetades teavet ja esitades liikmesriikidele analüüse, et toetada piiriüleseid uurimisi, mis on seotud rahvusvaheliste kuritegelike organisatsioonide rahapesuga ja terrorismi rahastamisega;

(*6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1862, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006 ning komisjoni otsus 2010/261/EL (ELT L 312, 7.12.2018, lk 56)."

(*7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1153, millega kehtestatakse normid finants- ja muu teabe kasutamise hõlbustamiseks teatavate kuritegude tõkestamisel, avastamisel, uurimisel ja nende eest vastutusele võtmisel ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2000/642/JSK (ELT L 186, 11.7.2019, lk 122)."

(*8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).“;"

| v) | lisatakse järgmised lõigud:
  „Luuakse korrapärase aruandluse mehhanism, et liikmesriigid saaksid teavitada teisi liikmesriike ja Europoli 12 kuu pikkuse ajavahemiku jooksul pärast seda, kui Europol on teinud ettepaneku esimese lõigu punktis t osutatud hoiatusteate võimaliku sisestamise kohta, andmete kontrolli ja analüüsi tulemustest ning sellest, kas hoiatusteade sisestati SISi.
  Liikmesriigid teavitavad Europoli kõigist SISi sisestatud teavitavatest hoiatusteadetest ja kõigist päringutabamustest, mis selliste teavitavate hoiatusteadete kohta saadakse, ning võivad Europoli kaudu teavitada kolmandat riiki või rahvusvahelist organisatsiooni, kellelt sisestamiseni viinud andmed saadi, kõnealuse teavitava hoiatusteate kohta saadud päringutabamustest vastavalt määruses (EL) 2018/1862 sätestatud menetlusele;“; |
| --- | --- |

v)

lisatakse järgmised lõigud:

„Luuakse korrapärase aruandluse mehhanism, et liikmesriigid saaksid teavitada teisi liikmesriike ja Europoli 12 kuu pikkuse ajavahemiku jooksul pärast seda, kui Europol on teinud ettepaneku esimese lõigu punktis t osutatud hoiatusteate võimaliku sisestamise kohta, andmete kontrolli ja analüüsi tulemustest ning sellest, kas hoiatusteade sisestati SISi.

Liikmesriigid teavitavad Europoli kõigist SISi sisestatud teavitavatest hoiatusteadetest ja kõigist päringutabamustest, mis selliste teavitavate hoiatusteadete kohta saadakse, ning võivad Europoli kaudu teavitada kolmandat riiki või rahvusvahelist organisatsiooni, kellelt sisestamiseni viinud andmed saadi, kõnealuse teavitava hoiatusteate kohta saadud päringutabamustest vastavalt määruses (EL) 2018/1862 sätestatud menetlusele;“;

| b) | lõike 2 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Europol osaleb ka nende prioriteetide operatiivsel rakendamisel, eelkõige kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormi raames (EMPACT), sealhulgas hõlbustades liikmesriikide juhitavat operatiiv- ja strateegilist tegevust ning pakkudes selleks haldus-, logistilist, rahalist ja operatiivtuge.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 teine lause asendatakse järgmisega:

„Europol osaleb ka nende prioriteetide operatiivsel rakendamisel, eelkõige kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormi raames (EMPACT), sealhulgas hõlbustades liikmesriikide juhitavat operatiiv- ja strateegilist tegevust ning pakkudes selleks haldus-, logistilist, rahalist ja operatiivtuge.“;

| c) | lõikesse 3 lisatakse järgmine lause:
  „Europol esitab ka tema valduses oleval kuritegelikke nähtusi ja suundumusi käsitleval teabel põhineva ohu hindamise analüüsi, et toetada komisjoni ja liikmesriike riskihindamiste tegemisel.“; |
| --- | --- |

c)

lõikesse 3 lisatakse järgmine lause:

„Europol esitab ka tema valduses oleval kuritegelikke nähtusi ja suundumusi käsitleval teabel põhineva ohu hindamise analüüsi, et toetada komisjoni ja liikmesriike riskihindamiste tegemisel.“;

| d) | lisatakse järgmised lõiked:

  „4a.   Europol abistab liikmesriike ja komisjoni peamiste uurimisteemade kindlaksmääramisel.
  Europol aitab komisjonil koostada ja rakendada liidu raamprogramme Europoli eesmärkide saavutamiseks asjakohase teadus- ja innovatsioonitegevuse jaoks.
  Kui see on asjakohane, võib Europol levitada oma teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemusi osana oma panusest, et luua liidu asjaomaste organite teadus- ja innovatsioonitegevuse vahelist koostoimet vastavalt lõike 1 esimese lõigu punktile w.
  Europol võtab kõik vajalikud meetmed, et vältida huvide konflikti. Europol ei saa rahalisi vahendeid programmist, mille puhul ta aitab komisjonil kindlaks määrata peamised uurimisteemad ning koostada ja rakendada kõnealust raamprogrammi.
  Käesoleva määrusega hõlmatud küsimusi puudutava teadus- ja innovatsioonitegevuse kujundamisel ja kavandamisel võib Europol asjakohaselt juhul konsulteerida komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusega.


  4b.   Europol toetab liikmesriike seoses eeldatava mõjuga julgeolekule selliste konkreetsete Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/452 (*9) alusel liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute juhtumite puhul taustauuringute tegemisel, mis on seotud ettevõtjatega, kes pakuvad tehnoloogialahendusi, sealhulgas tarkvara, mida Europol oma eesmärkidega hõlmatud kuritegude ennetamiseks ja uurimiseks kasutab.


  (*9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/452, millega luuakse liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik (ELT L 79 I, 21.3.2019, lk 1).“;" |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmised lõiked:

„4a.   Europol abistab liikmesriike ja komisjoni peamiste uurimisteemade kindlaksmääramisel.

Europol aitab komisjonil koostada ja rakendada liidu raamprogramme Europoli eesmärkide saavutamiseks asjakohase teadus- ja innovatsioonitegevuse jaoks.

Kui see on asjakohane, võib Europol levitada oma teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemusi osana oma panusest, et luua liidu asjaomaste organite teadus- ja innovatsioonitegevuse vahelist koostoimet vastavalt lõike 1 esimese lõigu punktile w.

Europol võtab kõik vajalikud meetmed, et vältida huvide konflikti. Europol ei saa rahalisi vahendeid programmist, mille puhul ta aitab komisjonil kindlaks määrata peamised uurimisteemad ning koostada ja rakendada kõnealust raamprogrammi.

Käesoleva määrusega hõlmatud küsimusi puudutava teadus- ja innovatsioonitegevuse kujundamisel ja kavandamisel võib Europol asjakohaselt juhul konsulteerida komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusega.

4b.   Europol toetab liikmesriike seoses eeldatava mõjuga julgeolekule selliste konkreetsete Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/452 (*9) alusel liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute juhtumite puhul taustauuringute tegemisel, mis on seotud ettevõtjatega, kes pakuvad tehnoloogialahendusi, sealhulgas tarkvara, mida Europol oma eesmärkidega hõlmatud kuritegude ennetamiseks ja uurimiseks kasutab.

(*9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/452, millega luuakse liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik (ELT L 79 I, 21.3.2019, lk 1).“;"

*9

| e) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Europol ei kohalda oma ülesannete täitmisel sunnimeetmeid.
  Europoli töötajad võivad liikmesriigi pädevate asutuste taotluse korral ja kooskõlas nende riigisisese õigusega pakkuda liikmesriigi pädevatele asutustele operatiivtuge uurimistoimingute läbiviimise ajal, eelkõige hõlbustades piiriülest teabevahetust, pakkudes kohtuekspertiisi alast ja tehnilist tuge ning olles kohal nimetatud toimingute läbiviimise ajal. Europoli töötajad ise ei vii läbi uurimistoiminguid.“; |
| --- | --- |

e)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Europol ei kohalda oma ülesannete täitmisel sunnimeetmeid.

Europoli töötajad võivad liikmesriigi pädevate asutuste taotluse korral ja kooskõlas nende riigisisese õigusega pakkuda liikmesriigi pädevatele asutustele operatiivtuge uurimistoimingute läbiviimise ajal, eelkõige hõlbustades piiriülest teabevahetust, pakkudes kohtuekspertiisi alast ja tehnilist tuge ning olles kohal nimetatud toimingute läbiviimise ajal. Europoli töötajad ise ei vii läbi uurimistoiminguid.“;

| f) | lisatakse järgmine lõige:

  „5a.   Europol austab oma ülesannete täitmisel Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „põhiõiguste harta“) sätestatud põhiõigusi ja -vabadusi.“ |
| --- | --- |

f)

lisatakse järgmine lõige:

„5a.   Europol austab oma ülesannete täitmisel Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „põhiõiguste harta“) sätestatud põhiõigusi ja -vabadusi.“

| 3) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Kui tegevdirektor on seisukohal, et tuleks algatada kriminaaluurimine konkreetse kuriteo suhtes, mis puudutab ainult ühte liikmesriiki, aga mõjutab liidu poliitikaga hõlmatud ühist huvi, võib ta teha oma riikliku üksuse kaudu ettepaneku, et asjaomase liikmesriigi pädevad asutused sellise kriminaaluurimise algataksid või läbi viiksid või seda koordineeriksid, ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Kui tegevdirektor on seisukohal, et tuleks algatada kriminaaluurimine konkreetse kuriteo suhtes, mis puudutab ainult ühte liikmesriiki, aga mõjutab liidu poliitikaga hõlmatud ühist huvi, võib ta teha oma riikliku üksuse kaudu ettepaneku, et asjaomase liikmesriigi pädevad asutused sellise kriminaaluurimise algataksid või läbi viiksid või seda koordineeriksid, ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Riiklikud üksused teavitavad Europoli viivitamata liikmesriigi pädevate asutuste otsusest seoses taotlustega, mis on esitatud lõike 1 alusel, või tegevdirektorit seoses ettepanekutega, mis on esitatud lõike 1a alusel.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Riiklikud üksused teavitavad Europoli viivitamata liikmesriigi pädevate asutuste otsusest seoses taotlustega, mis on esitatud lõike 1 alusel, või tegevdirektorit seoses ettepanekutega, mis on esitatud lõike 1a alusel.“;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Europol teavitab Eurojusti ja vajaduse korral Euroopa Prokuratuuri viivitamata taotlustest, mis on esitatud lõike 1 alusel, ettepanekutest, mis on esitatud lõike 1a alusel, ning liikmesriigi pädeva asutuse otsustest vastavalt lõikele 2.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Europol teavitab Eurojusti ja vajaduse korral Euroopa Prokuratuuri viivitamata taotlustest, mis on esitatud lõike 1 alusel, ettepanekutest, mis on esitatud lõike 1a alusel, ning liikmesriigi pädeva asutuse otsustest vastavalt lõikele 2.“

| 4) | Artikli 7 lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Iga liikmesriik tagab, et ta rahapesu andmebüroodel, oma volituste ja pädevuse piires ning kooskõlas riiklike menetluslike kaitsemeetmetega, on õigus vastata Europoli poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1153 artikli 12 kohaselt esitatud nõuetekohaselt põhjendatud taotlustele finantsteabe ja -analüüsi saamiseks, tehes seda eelkõige oma riikliku üksuse kaudu või, kui liikmesriik on seda lubanud, siis rahapesu andmebüroo ja Europoli vahelise otsekontakti kaudu.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 7 lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Iga liikmesriik tagab, et ta rahapesu andmebüroodel, oma volituste ja pädevuse piires ning kooskõlas riiklike menetluslike kaitsemeetmetega, on õigus vastata Europoli poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1153 artikli 12 kohaselt esitatud nõuetekohaselt põhjendatud taotlustele finantsteabe ja -analüüsi saamiseks, tehes seda eelkõige oma riikliku üksuse kaudu või, kui liikmesriik on seda lubanud, siis rahapesu andmebüroo ja Europoli vahelise otsekontakti kaudu.“

| 5) | Artikli 11 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | võtab igal aastal oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega ja kooskõlas käesoleva määruse artikliga 12 vastu ühtse programmdokumendi, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/715 (*10) artiklis 32. |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artikli 11 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

võtab igal aastal oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega ja kooskõlas käesoleva määruse artikliga 12 vastu ühtse programmdokumendi, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/715 (*10) artiklis 32.

*10

(*10)  Komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (ELT L 122, 10.5.2019, lk 1).“;"

*10

| b) | lisatakse järgmised punktid:






  „v) | määrab ametisse artiklis 41c osutatud põhiõiguste ametniku; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid:

„v)

määrab ametisse artiklis 41c osutatud põhiõiguste ametniku;

| w) | täpsustab kriteeriumid, mille põhjal võib Europol teha ettepanekuid teavitavate hoiatusteadete võimaliku SISi sisestamise kohta.“ |
| --- | --- |

w)

täpsustab kriteeriumid, mille põhjal võib Europol teha ettepanekuid teavitavate hoiatusteadete võimaliku SISi sisestamise kohta.“

| 6) | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Haldusnõukogu võtab tegevdirektori esitatud projekti põhjal iga aasta 30. novembriks vastu ühtse programmdokumendi, mis sisaldab Europoli mitmeaastast programmi ja iga-aastast tööprogrammi, võttes arvesse komisjoni arvamust ning olles mitmeaastase programmi osas konsulteerinud parlamentaarse ühiskontrolli töörühmaga.
  Kui haldusnõukogu otsustab esimeses lõigus osutatud mõningaid komisjoni arvamuse aspekte terviklikult või osaliselt mitte arvesse võtta, siis peab Europol seda igakülgselt põhjendama.
  Kui haldusnõukogu otsustab parlamentaarse ühiskontrolli töörühma poolt artikli 51 lõike 2 punkti c kohaselt tõstatatud aspekte terviklikult või osaliselt mitte arvesse võtta, siis peab Europol seda igakülgselt põhjendama.
  Kui lõplik ühtne programmdokument on vastu võetud saadab haldusnõukogu selle nõukogule, komisjonile ja parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale.“; |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Haldusnõukogu võtab tegevdirektori esitatud projekti põhjal iga aasta 30. novembriks vastu ühtse programmdokumendi, mis sisaldab Europoli mitmeaastast programmi ja iga-aastast tööprogrammi, võttes arvesse komisjoni arvamust ning olles mitmeaastase programmi osas konsulteerinud parlamentaarse ühiskontrolli töörühmaga.

Kui haldusnõukogu otsustab esimeses lõigus osutatud mõningaid komisjoni arvamuse aspekte terviklikult või osaliselt mitte arvesse võtta, siis peab Europol seda igakülgselt põhjendama.

Kui haldusnõukogu otsustab parlamentaarse ühiskontrolli töörühma poolt artikli 51 lõike 2 punkti c kohaselt tõstatatud aspekte terviklikult või osaliselt mitte arvesse võtta, siis peab Europol seda igakülgselt põhjendama.

Kui lõplik ühtne programmdokument on vastu võetud saadab haldusnõukogu selle nõukogule, komisjonile ja parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale.“;

| b) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Mitmeaastases programmis esitatakse üldine strateegiline programm, sealhulgas eesmärgid, oodatavad tulemused ja tulemuslikkuse näitajad. Selles esitatakse ka vahendite eraldamise kava, sealhulgas mitmeaastane eelarve ja ametikohtade loetelu. Selles esitatakse strateegia, mida kasutatakse suhetes kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, ning Europoli kavandatav teadus- ja innovatsioonitegevus.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Mitmeaastases programmis esitatakse üldine strateegiline programm, sealhulgas eesmärgid, oodatavad tulemused ja tulemuslikkuse näitajad. Selles esitatakse ka vahendite eraldamise kava, sealhulgas mitmeaastane eelarve ja ametikohtade loetelu. Selles esitatakse strateegia, mida kasutatakse suhetes kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, ning Europoli kavandatav teadus- ja innovatsioonitegevus.“

| 7) | Artikli 14 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Haldusnõukogu võib hääleõiguseta vaatlejana oma koosolekule kutsuda kõiki isikuid, kelle arvamus võib olla arutatava küsimuse seisukohast asjakohane.
  Igal aastal kutsutakse kaks parlamentaarse ühiskontrolli töörühma esindajat osalema haldusnõukogu kahel korralisel koosolekul hääleõiguseta vaatlejatena, et arutada järgmisi poliitilist huvi pakkuvaid küsimusi:






  a) | artikli 11 lõike 1 punktis c osutatud eelneva aasta konsolideeritud tegevusaruanne; |
| --- | --- | --- |

7)

Artikli 14 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Haldusnõukogu võib hääleõiguseta vaatlejana oma koosolekule kutsuda kõiki isikuid, kelle arvamus võib olla arutatava küsimuse seisukohast asjakohane.

Igal aastal kutsutakse kaks parlamentaarse ühiskontrolli töörühma esindajat osalema haldusnõukogu kahel korralisel koosolekul hääleõiguseta vaatlejatena, et arutada järgmisi poliitilist huvi pakkuvaid küsimusi:

a)

artikli 11 lõike 1 punktis c osutatud eelneva aasta konsolideeritud tegevusaruanne;

| b) | artiklis 12 osutatud ühtne programmdokument ja aastaeelarve; |
| --- | --- |

b)

artiklis 12 osutatud ühtne programmdokument ja aastaeelarve;

| c) | parlamentaarse ühiskontrolli töörühma kirjalikud küsimused ja vastused; |
| --- | --- |

c)

parlamentaarse ühiskontrolli töörühma kirjalikud küsimused ja vastused;

| d) | välissuhted ja partnerlusküsimused. |
| --- | --- |

d)

välissuhted ja partnerlusküsimused.

Haldusnõukogu võib koos parlamentaarse ühiskontrolli töörühma esindajatega määrata kindlaks muud poliitilist huvi pakkuvad küsimused, mida esimeses lõigus osutatud koosolekutel arutada.“

| 8) | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Nõukogu või parlamentaarse ühiskontrolli töörühm võivad paluda tegevdirektoril oma ülesannete täitmise kohta aru anda.“; |
| --- | --- | --- |

8)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Nõukogu või parlamentaarse ühiskontrolli töörühm võivad paluda tegevdirektoril oma ülesannete täitmise kohta aru anda.“;

| b) | lõiget 5 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | töötab välja artiklis 12 osutatud ühtse programmdokumendi kavandi ning esitab selle pärast komisjoni ja parlamentaarse ühiskontrolli töörühmaga konsulteerimist haldusnõukogule;“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

töötab välja artiklis 12 osutatud ühtse programmdokumendi kavandi ning esitab selle pärast komisjoni ja parlamentaarse ühiskontrolli töörühmaga konsulteerimist haldusnõukogule;“;

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „oa) | teavitab haldusnõukogu eraõiguslike isikutega sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumitest;“. |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„oa)

teavitab haldusnõukogu eraõiguslike isikutega sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumitest;“.

| 9) | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | hõlbustada teabevahetust liikmesriikide, Europoli, teiste liidu asutuste, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja eraõiguslike isikute vahel;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

9)

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

hõlbustada teabevahetust liikmesriikide, Europoli, teiste liidu asutuste, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja eraõiguslike isikute vahel;“;

| ii) | lisatakse järgmised punktid:






  „e) | teadus ja innovatsiooniprojektid; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised punktid:

„e)

teadus ja innovatsiooniprojektid;

| f) | toetada taotluse alusel liikmesriike üldsuse teavitamisel kahtlustatavatest või süüdimõistetud isikutest, keda otsitakse liikmesriigi kohtuotsuse alusel taga seoses Europoli eesmärkidega hõlmatud kuriteoga, ning üldsuse poolt kõnealuste isikute kohta liikmesriikidele ja Europolile teabe andmise lihtsustamisel.“; |
| --- | --- |

f)

toetada taotluse alusel liikmesriike üldsuse teavitamisel kahtlustatavatest või süüdimõistetud isikutest, keda otsitakse liikmesriigi kohtuotsuse alusel taga seoses Europoli eesmärkidega hõlmatud kuriteoga, ning üldsuse poolt kõnealuste isikute kohta liikmesriikidele ja Europolile teabe andmise lihtsustamisel.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Kui see on vajalik Europoli teadus- ja innovatsiooniprojektide eesmärkide saavutamiseks, siis viiakse läbi isikuandmete töötlemine nimetatud eesmärgil üksnes Europoli teadus- ja innovatsiooniprojektide kaudu, millel on selgelt kindlaks määratud otstarve ja eesmärgid, ning kooskõlas artikliga 33a.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Kui see on vajalik Europoli teadus- ja innovatsiooniprojektide eesmärkide saavutamiseks, siis viiakse läbi isikuandmete töötlemine nimetatud eesmärgil üksnes Europoli teadus- ja innovatsiooniprojektide kaudu, millel on selgelt kindlaks määratud otstarve ja eesmärgid, ning kooskõlas artikliga 33a.“;

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 4, artikli 18 lõike 2 punkti e, artikli 18a kohaldamist ja andmete töötlemist vastavalt artikli 26 lõikele 6c, kui Europoli taristut kasutatakse kahepoolseks isikuandmete vahetuseks ja Europolil puudub juurdepääs andmete sisule, on isikuandmete kategooriad ja selliste andmesubjektide kategooriad, millele vastavaid andmeid võib lõikes 2 osutatud eesmärkidel koguda ja töödelda, loetletud II lisas.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 4, artikli 18 lõike 2 punkti e, artikli 18a kohaldamist ja andmete töötlemist vastavalt artikli 26 lõikele 6c, kui Europoli taristut kasutatakse kahepoolseks isikuandmete vahetuseks ja Europolil puudub juurdepääs andmete sisule, on isikuandmete kategooriad ja selliste andmesubjektide kategooriad, millele vastavaid andmeid võib lõikes 2 osutatud eesmärkidel koguda ja töödelda, loetletud II lisas.“;

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „5a.   Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (*11) artiklile 73 teeb Europol kohaldataval juhul ja võimaluste piires selget vahet isikuandmete vahel, mis on seotud II lisas loetletud andmesubjektide eri kategooriatega.


  (*11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“;" |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„5a.   Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (*11) artiklile 73 teeb Europol kohaldataval juhul ja võimaluste piires selget vahet isikuandmete vahel, mis on seotud II lisas loetletud andmesubjektide eri kategooriatega.

(*11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“;"

*11

| e) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Europol võib ajutiselt andmeid töödelda, et teha kindlaks, kas need andmed on tema ülesannete jaoks asjakohased, ning kui nad on, siis millise eesmärgi jaoks lõikes 2 osutatud eesmärkide hulgast. Selliste andmete töötlemise tähtaeg ei ole pikem kui kuus kuud nimetatud andmete kättesaamise hetkest.“; |
| --- | --- |

e)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Europol võib ajutiselt andmeid töödelda, et teha kindlaks, kas need andmed on tema ülesannete jaoks asjakohased, ning kui nad on, siis millise eesmärgi jaoks lõikes 2 osutatud eesmärkide hulgast. Selliste andmete töötlemise tähtaeg ei ole pikem kui kuus kuud nimetatud andmete kättesaamise hetkest.“;

| f) | lisatakse järgmised lõiked:

  „6a.   Europol võib enne andmete töötlemist vastavalt käesoleva artikli lõikele 2, juhul kui see on rangelt vajalik üksnes sel eesmärgil, et teha kindlaks, kas isikuandmed on kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5, ajutiselt töödelda artikli 17 lõigete 1 ja 2 kohaselt talleantud isikuandmeid, sealhulgas võrreldes neid andmeid kõigi andmetega, mida Europol juba töötleb kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5.
  Europol võib töödelda isikuandmeid esimese lõigu kohaselt kuni 18 kuuse ajavahemiku jooksul hetkest, mil Europol teeb kindlaks, et nimetatud andmed on hõlmatud tema eesmärkidega, või põhjendatud juhtudel, kui see on vajalik käesoleva artikli kohaldamiseks, pikema aja jooksul. Europol teavitab Euroopa Andmekaitseinspektorit mis tahes töötlemisaja pikendamisest. Andmete töötlemise maksimaalne ajavahemik vastavalt esimesele lõigule on kolm aastat. Sellised isikuandmed hoitakse muudest andmetest funktsionaalselt eraldi.
  Kui Europol järeldab, et käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud isikuandmed ei ole kooskõlas lõikega 5, kustutab Europol nimetatud andmed ja teavitab sellest kõnealuste kustutatud andmete esitajat, kui see on asjakohane.


  6b.   Haldusnõukogu täpsustab tegevdirektori ettepanekul, pärast Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteerimist ja võttes asjakohaselt arvesse määruse (EL) 2018/1725 artiklis 71 osutatud põhimõtteid, üksikasjalikumalt tingimused, mis on seotud käesoleva artikli lõigetes 6 ja 6a osutatud andmetega töötlemisega, eelkõige seoses nimetatud andmete esitamise, neile juurdepääsu ja nende kasutamisega ning andmete säilitamise ja kustutamise tähtaegadega, mis ei või ületada käesoleva artikli lõigetes 6 ja 6a sätestatud tähtaegu.“ |
| --- | --- |

f)

lisatakse järgmised lõiked:

„6a.   Europol võib enne andmete töötlemist vastavalt käesoleva artikli lõikele 2, juhul kui see on rangelt vajalik üksnes sel eesmärgil, et teha kindlaks, kas isikuandmed on kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5, ajutiselt töödelda artikli 17 lõigete 1 ja 2 kohaselt talleantud isikuandmeid, sealhulgas võrreldes neid andmeid kõigi andmetega, mida Europol juba töötleb kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5.

Europol võib töödelda isikuandmeid esimese lõigu kohaselt kuni 18 kuuse ajavahemiku jooksul hetkest, mil Europol teeb kindlaks, et nimetatud andmed on hõlmatud tema eesmärkidega, või põhjendatud juhtudel, kui see on vajalik käesoleva artikli kohaldamiseks, pikema aja jooksul. Europol teavitab Euroopa Andmekaitseinspektorit mis tahes töötlemisaja pikendamisest. Andmete töötlemise maksimaalne ajavahemik vastavalt esimesele lõigule on kolm aastat. Sellised isikuandmed hoitakse muudest andmetest funktsionaalselt eraldi.

Kui Europol järeldab, et käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud isikuandmed ei ole kooskõlas lõikega 5, kustutab Europol nimetatud andmed ja teavitab sellest kõnealuste kustutatud andmete esitajat, kui see on asjakohane.

6b.   Haldusnõukogu täpsustab tegevdirektori ettepanekul, pärast Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteerimist ja võttes asjakohaselt arvesse määruse (EL) 2018/1725 artiklis 71 osutatud põhimõtteid, üksikasjalikumalt tingimused, mis on seotud käesoleva artikli lõigetes 6 ja 6a osutatud andmetega töötlemisega, eelkõige seoses nimetatud andmete esitamise, neile juurdepääsu ja nende kasutamisega ning andmete säilitamise ja kustutamise tähtaegadega, mis ei või ületada käesoleva artikli lõigetes 6 ja 6a sätestatud tähtaegu.“

| 10) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 18a
  Kriminaaluurimist toetav isikuandmete töötlemine

  1.   Juhul kui see on vajalik Europoli eesmärkidega hõlmatud konkreetse käimasoleva kriminaaluurimise toetamiseks, võib Europol töödelda isikuandmeid, mis ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega, kui:






  a) | liikmesriik, Euroopa Prokuratuur või Eurojust esitab Europolile artikli 17 lõike 1 punkti a või b kohaselt uurimisandmed ning taotleb Europolilt selle uurimise toetamist






  i) | operatiivanalüüsiga vastavalt artikli 18 lõike 2 punktile c või |
| --- | --- | --- | --- |

10)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 18a

Kriminaaluurimist toetav isikuandmete töötlemine

1.   Juhul kui see on vajalik Europoli eesmärkidega hõlmatud konkreetse käimasoleva kriminaaluurimise toetamiseks, võib Europol töödelda isikuandmeid, mis ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega, kui:

a)

liikmesriik, Euroopa Prokuratuur või Eurojust esitab Europolile artikli 17 lõike 1 punkti a või b kohaselt uurimisandmed ning taotleb Europolilt selle uurimise toetamist

i)

operatiivanalüüsiga vastavalt artikli 18 lõike 2 punktile c või

| ii) | erandlikel ja asjakohaselt põhjendatud juhtudel võrdlemisega vastavalt artikli 18 lõike 2 punktile a; |
| --- | --- |

ii)

erandlikel ja asjakohaselt põhjendatud juhtudel võrdlemisega vastavalt artikli 18 lõike 2 punktile a;

| b) | Europoli hinnangul ei ole võimalik kõnealuse uurimise toetamiseks teostada artikli 18 lõike 2 punkti c kohast operatiivanalüüsi, või artikli 18 lõike 2 punkti a kohast võrdlemist, ilma et töödeldaks isikuandmeid, mis ei vasta artikli 18 lõikele 5. |
| --- | --- |

b)

Europoli hinnangul ei ole võimalik kõnealuse uurimise toetamiseks teostada artikli 18 lõike 2 punkti c kohast operatiivanalüüsi, või artikli 18 lõike 2 punkti a kohast võrdlemist, ilma et töödeldaks isikuandmeid, mis ei vasta artikli 18 lõikele 5.

Esimese lõigu punktis b osutatud hinnangu tulemused dokumenteeritakse ja saadetakse teavitamise eesmärgil Euroopa Andmekaitseinspektorile, kui Europol lõpetab esimeses lõigus osutatud uurimise toetamise.

2.   Kui lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud liikmesriigil ei ole enam luba töödelda esimeses lõigus osutatud konkreetse käimasoleva kriminaaluurimisega seotud andmeid kooskõlas kohaldatava riigisisese õiguse kohaste menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega, teavitab ta Europoli.

Kui Euroopa Prokuratuur või Eurojust esitab uurimisandmeid Europolile ning esimeses lõigus osutatud konkreetse käimasoleva kriminaaluurimisega seotud andmeid ei ole enam lubatud töödelda kooskõlas kohaldatava liidu ja riigisisese õiguse kohaste menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega, teavitab ta Europoli.

3.   Europol võib töödelda uurimisandmeid kooskõlas artikli 18 lõikega 2 seni, kuni ta toetab konkreetset käimasolevat kriminaaluurimist, mille kohta on esitanud käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punkti a kohaselt uurimisandmed, ning üksnes kõnealuse uurimise toetamise eesmärgil.

4.   Europol võib säilitada esitatud uurimisandmeid kooskõlas lõike 1 esimese lõigu punktiga a ja oma kõnealuste andmete töötlemise tulemusi pärast lõikes 3 sätestatud töötlemisperioodi nimetatud uurimisandmete esitaja taotlusel üksnes selleks, et tagada kriminaalteabe kogumise protsessi õigsus, usaldusväärsus ja jälgitavus, ning ainult seni, kuni kestab kohtumenetlus, mis on seotud konkreetse kriminaaluurimisega, mille jaoks andmed esitati.

Lõike1 esimese lõigu punktis a osutatud uurimisandmete esitajad või nende nõusolekul liikmesriik, kus toimub asjaomane kriminaaluurimisega seotud kohtumenetlus, võivad taotleda, et Europol säilitaks uurimisandmeid ja oma operatiivanalüüsi tulemusi kõnealuste andmete kohta lõikes 3 sätestatud töötlemisperioodist kauem üksnes selleks, et tagada kriminaalteabe kogumise protsessi õigsus, usaldusväärsus ja jälgitavus, ning ainult seni, kuni kõnealuses muus liikmesriigis kestab asjaomane kriminaaluurimisega seotud kohtumenetlus.

5.   Ilma et see piiraks isikuandmete töötlemist artikli 18 lõike 6a alusel, hoitakse II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatele mittevastavad isikuandmed muudest andmetest funktsionaalselt eraldi ning neid võib töödelda üksnes juhul, kui see on vajalik ja proportsionaalne käesoleva artikli lõigete 3, 4 ja 6 kohaldamiseks.

Haldusnõukogu täpsustab tegevdirektori ettepanekul ning pärast Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteerimist isikuandmete esitamise ja töötlemise tingimused kooskõlas lõigetega 3 ja 4.

6.   Käesoleva artikli lõikeid 1–4 kohaldatakse ka juhul, kui Europolile esitab isikuandmed kolmas riik, nagu on osutatud artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a, ning kui selline kolmas riik esitab uurimisandmed Europolile operatiivanalüüsi tegemiseks, millega aidatakse kaasa Europoli toetatavale konkreetsele kriminaaluurimisele ühes või mitmes liikmesriigis, tingimusel et kolmas riik sai andmed kriminaaluurimise raames kooskõlas riigisisese kriminaalõiguse kohaste menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega.

Kui kolmas riik esitab Europolile uurimisandmeid vastavalt esimesele lõigule, võib andmekaitseametnik asjakohasel juhul teavitada sellest Euroopa Andmekaitseinspektorit.

Europol kontrollib, kas esimeses lõigus osutatud isikuandmete hulk ei ole asjaomases liikmesriigis läbiviidava ja Europoli toetatava konkreetse kriminaaluurimise jaoks ilmselgelt ebaproportsionaalne. Kui Europol järeldab, et on tõendeid selle kohta, et kõnealused andmed on ilmselgelt ebaproportsionaalsed või need on kogutud ilmselgelt põhiõigusi rikkudes, ei töötle Europol neid andmeid ja kustutab need.

Europolil võib olla käesoleva lõike kohaselt töödeldud isikuandmetele juurdepääs üksnes juhul, kui see on vajalik konkreetse kriminaaluurimise toetamiseks, mille jaoks need esitati. Nimetatud isikuandmeid jagatakse ainult liidu piires.“

| 11) | Artikli 19 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liidu asutus, kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon, kes esitab Europolile teabe, määrab kindlaks kõnealuse teabe töötlemise eesmärgi või eesmärgid, vastavalt artiklile 18.
  Kui esimeses lõigus osutatud uurimisandmete esitaja ei ole seda lõiku järginud, töötleb Europol asjaomast teavet kokkuleppel selle esitajaga, et määrata kindlaks teabe asjakohasus ja edasise töötlemise eesmärk või eesmärgid.
  Europol töötleb teavet muul eesmärgil kui see, milleks teave esitati, üksnes teabe esitaja loal.
  Artikli 18 lõike 2 punktides a–d osutatud eesmärkidel esitatud teavet võib Europol töödelda ka artikli 18 lõike 2 punktis e osutatud eesmärgil kooskõlas artikliga 33a.


  2.   Liikmesriigid, liidu asutused, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid võivad Europolile teabe esitamise ajal teatavaks teha kõik üldised või konkreetsed juurdepääsu- ja kasutamispiirangud, sealhulgas teabe edastamise, saatmise, kustutamise ja hävitamise suhtes kohaldatavad piirangud. Kui selliste piirangute kehtestamise vajadus selgub pärast teabe esitamist, teavitavad nad sellest Europoli. Europol peab sellistest piirangutest kinni.“ |
| --- | --- |

11)

Artikli 19 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Liidu asutus, kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon, kes esitab Europolile teabe, määrab kindlaks kõnealuse teabe töötlemise eesmärgi või eesmärgid, vastavalt artiklile 18.

Kui esimeses lõigus osutatud uurimisandmete esitaja ei ole seda lõiku järginud, töötleb Europol asjaomast teavet kokkuleppel selle esitajaga, et määrata kindlaks teabe asjakohasus ja edasise töötlemise eesmärk või eesmärgid.

Europol töötleb teavet muul eesmärgil kui see, milleks teave esitati, üksnes teabe esitaja loal.

Artikli 18 lõike 2 punktides a–d osutatud eesmärkidel esitatud teavet võib Europol töödelda ka artikli 18 lõike 2 punktis e osutatud eesmärgil kooskõlas artikliga 33a.

2.   Liikmesriigid, liidu asutused, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid võivad Europolile teabe esitamise ajal teatavaks teha kõik üldised või konkreetsed juurdepääsu- ja kasutamispiirangud, sealhulgas teabe edastamise, saatmise, kustutamise ja hävitamise suhtes kohaldatavad piirangud. Kui selliste piirangute kehtestamise vajadus selgub pärast teabe esitamist, teavitavad nad sellest Europoli. Europol peab sellistest piirangutest kinni.“

| 12) | Artiklit 20 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Ilma et see piiraks artikli 19 lõikes 2 kohaselt teatavaks tehtud piirangute kohaldamist ning kooskõlas artikli 18 lõikes 7 osutatud suunistes kindlaksmääratud menetlustega, võivad liikmesriigid artikli 18 lõikes 3 osutatud operatiivanalüüsi projektide raames ning käesolevas määruses sätestatud isikuandmete töötlemise normide ja kaitsemeetmete kohaselt kindlaks määrata teabe, mille Europol teeb konkreetsete käimasolevate uurimiste puhul ühise operatiivanalüüsi eesmärgil otse kättesaadavaks teistele valitud liikmesriikidele.“; |
| --- | --- | --- |

12)

Artiklit 20 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Ilma et see piiraks artikli 19 lõikes 2 kohaselt teatavaks tehtud piirangute kohaldamist ning kooskõlas artikli 18 lõikes 7 osutatud suunistes kindlaksmääratud menetlustega, võivad liikmesriigid artikli 18 lõikes 3 osutatud operatiivanalüüsi projektide raames ning käesolevas määruses sätestatud isikuandmete töötlemise normide ja kaitsemeetmete kohaselt kindlaks määrata teabe, mille Europol teeb konkreetsete käimasolevate uurimiste puhul ühise operatiivanalüüsi eesmärgil otse kättesaadavaks teistele valitud liikmesriikidele.“;

| b) | lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „3.   Kooskõlas riigisisese õigusega on liikmesriikidel juurdepääs lõigetes 1, 2 ja 2a osutatud teabele ja nad saavad seda töödelda üksnes järgmist liiki kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks:“. |
| --- | --- |

b)

lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„3.   Kooskõlas riigisisese õigusega on liikmesriikidel juurdepääs lõigetes 1, 2 ja 2a osutatud teabele ja nad saavad seda töödelda üksnes järgmist liiki kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks:“.

| 13) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 20a
  Suhted Euroopa Prokuratuuriga

  1.   Europol loob ja säilitab Euroopa Prokuratuuriga tihedad suhted. Europol ja Euroopa Prokuratuur tegutsevad nende suhete raames oma vastavate pädevuste piires. Selleks kehtestavad nad töökorra, milles määratakse kindlaks koostöö üksikasjad.


  2.   Euroopa Prokuratuuri taotluse korral kooskõlas määruse (EL) 2017/1939 artikliga 102 toetab Europol Euroopa Prokuratuuri uurimisi ning teeb temaga koostööd, esitades teavet ja pakkudes analüütilist tuge kuni hetkeni, mil Euroopa Prokuratuur otsustab, kas esitada süüdistus või lõpetada kriminaalasi muul viisil.


  3.   Et anda Euroopa Prokuratuurile käesoleva artikli lõike 2 kohaselt teavet, võtab Europol kõik asjakohased meetmed, et võimaldada Euroopa Prokuratuurile kaudne juurdepääs, mis põhineb päringutabamuse või selle puudumise süsteemil, Euroopa Prokuratuuri pädevusalasse mittekuuluvate süütegudega seotud andmetele, mis on esitatud artikli 18 lõike 2 punktides a, b ja c sätestatud eesmärkidel. Selline päringutabamuse või selle puudumise süsteem teavitab Europoli üksnes päringutabamuse korral, ilma et see piiraks artikli 19 lõikes 1 osutatud teabe esitajate artikli 19 lõike 2 kohaselt teatavaks tehtud piiranguid.
  Päringutabamuse korral algatab Europol menetluse, millega päringutabamuse andnud teavet võib jagada kooskõlas artikli 19 lõikes 1 osutatud teabe esitaja otsusega ja üksnes sellises ulatuses, milles päringutabamuse andnud andmed on asjakohased seoses käesoleva artikli lõike 2 kohaselt esitatud taotlusega.


  4.   Europol teatab Euroopa Prokuratuurile põhjendamatu viivituseta igast kuritegelikust tegevusest, mille suhtes Euroopa Prokuratuur saaks teostada oma pädevust kooskõlas määruse (EL) 2017/1939 artikliga 22 ning artikli 25 lõigetega 2 ja 3 ning ilma et see piiraks nimetatud teabe esitaja poolt artikli 19 lõike 2 kohaselt teatavaks tehtud piiranguid.
  Kui Europol teavitab esimese lõigu kohaselt Euroopa Prokuratuuri, teavitab ta viivitamata asjaomaseid liikmesriike.
  Kui Europolile on teabe kuritegeliku tegevuse kohta, mille suhtes Euroopa Prokuratuur saaks teostada oma pädevust, esitanud liikmesriik, kes on teinud teatavaks käesoleva määruse artikli 19 lõike 2 kohaselt piirangud selle teabe kasutamisele, siis teavitab Europol Euroopa Prokuratuuri nimetatud piirangute olemasolust ning saadab juhtumi asjaomasele liikmesriigile. Asjaomane liikmesriik suhtleb otse Euroopa Prokuratuuriga, et järgida määruse (EL) 2017/1939 artikli 24 lõikeid 1 ja 4.“ |
| --- | --- |

13)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 20a

Suhted Euroopa Prokuratuuriga

1.   Europol loob ja säilitab Euroopa Prokuratuuriga tihedad suhted. Europol ja Euroopa Prokuratuur tegutsevad nende suhete raames oma vastavate pädevuste piires. Selleks kehtestavad nad töökorra, milles määratakse kindlaks koostöö üksikasjad.

2.   Euroopa Prokuratuuri taotluse korral kooskõlas määruse (EL) 2017/1939 artikliga 102 toetab Europol Euroopa Prokuratuuri uurimisi ning teeb temaga koostööd, esitades teavet ja pakkudes analüütilist tuge kuni hetkeni, mil Euroopa Prokuratuur otsustab, kas esitada süüdistus või lõpetada kriminaalasi muul viisil.

3.   Et anda Euroopa Prokuratuurile käesoleva artikli lõike 2 kohaselt teavet, võtab Europol kõik asjakohased meetmed, et võimaldada Euroopa Prokuratuurile kaudne juurdepääs, mis põhineb päringutabamuse või selle puudumise süsteemil, Euroopa Prokuratuuri pädevusalasse mittekuuluvate süütegudega seotud andmetele, mis on esitatud artikli 18 lõike 2 punktides a, b ja c sätestatud eesmärkidel. Selline päringutabamuse või selle puudumise süsteem teavitab Europoli üksnes päringutabamuse korral, ilma et see piiraks artikli 19 lõikes 1 osutatud teabe esitajate artikli 19 lõike 2 kohaselt teatavaks tehtud piiranguid.

Päringutabamuse korral algatab Europol menetluse, millega päringutabamuse andnud teavet võib jagada kooskõlas artikli 19 lõikes 1 osutatud teabe esitaja otsusega ja üksnes sellises ulatuses, milles päringutabamuse andnud andmed on asjakohased seoses käesoleva artikli lõike 2 kohaselt esitatud taotlusega.

4.   Europol teatab Euroopa Prokuratuurile põhjendamatu viivituseta igast kuritegelikust tegevusest, mille suhtes Euroopa Prokuratuur saaks teostada oma pädevust kooskõlas määruse (EL) 2017/1939 artikliga 22 ning artikli 25 lõigetega 2 ja 3 ning ilma et see piiraks nimetatud teabe esitaja poolt artikli 19 lõike 2 kohaselt teatavaks tehtud piiranguid.

Kui Europol teavitab esimese lõigu kohaselt Euroopa Prokuratuuri, teavitab ta viivitamata asjaomaseid liikmesriike.

Kui Europolile on teabe kuritegeliku tegevuse kohta, mille suhtes Euroopa Prokuratuur saaks teostada oma pädevust, esitanud liikmesriik, kes on teinud teatavaks käesoleva määruse artikli 19 lõike 2 kohaselt piirangud selle teabe kasutamisele, siis teavitab Europol Euroopa Prokuratuuri nimetatud piirangute olemasolust ning saadab juhtumi asjaomasele liikmesriigile. Asjaomane liikmesriik suhtleb otse Euroopa Prokuratuuriga, et järgida määruse (EL) 2017/1939 artikli 24 lõikeid 1 ja 4.“

| 14) | Artiklisse 21 lisatakse järgmine lõige:

  „8.   Kui Europol teeb konkreetse kriminaaluurimise või konkreetse projektiga seotud teabetöötlustoimingute käigus kindlaks liidu finantshuve kahjustava võimaliku ebaseadusliku tegevusega seotud teabe, edastab Europol selle teabe viivituseta OLAFile, ilma et see piiraks artikli 19 lõike 2 kohaselt teabe esitanud liikmesriigi poolt teatavaks tehtud piiranguid.
  Kui Europol edastab teabe esimese lõigu kohaselt OLAFile, teavitab ta viivitamata asjaomaseid liikmesriike.“ |
| --- | --- |

14)

Artiklisse 21 lisatakse järgmine lõige:

„8.   Kui Europol teeb konkreetse kriminaaluurimise või konkreetse projektiga seotud teabetöötlustoimingute käigus kindlaks liidu finantshuve kahjustava võimaliku ebaseadusliku tegevusega seotud teabe, edastab Europol selle teabe viivituseta OLAFile, ilma et see piiraks artikli 19 lõike 2 kohaselt teabe esitanud liikmesriigi poolt teatavaks tehtud piiranguid.

Kui Europol edastab teabe esimese lõigu kohaselt OLAFile, teavitab ta viivitamata asjaomaseid liikmesriike.“

| 15) | Artikli 23 lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Liikmesriigid, liidu asutused, kolmandad riigid, rahvusvahelised organisatsioonid või eraõiguslikud isikud ei tohi Europoli valduses olevaid isikuandmeid edasi saata ilma Europoli sõnaselge eelneva loata.“ |
| --- | --- |

15)

Artikli 23 lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Liikmesriigid, liidu asutused, kolmandad riigid, rahvusvahelised organisatsioonid või eraõiguslikud isikud ei tohi Europoli valduses olevaid isikuandmeid edasi saata ilma Europoli sõnaselge eelneva loata.“

| 16) | 2. jao pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  Isikuandmete saatmine, edastamine ja vahetamine
  “. |
| --- | --- |

16)

2. jao pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  Isikuandmete saatmine, edastamine ja vahetamine
  “.

Isikuandmete saatmine, edastamine ja vahetamine

| 17) | Artikkel 24 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 24
  Isikuandmete saatmine liidu organitele

  1.   Europol saadab isikuandmed liidu organile, kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 71 lõikega 2, võttes arvesse käesolevast määrusest tulenevaid piiranguid ja ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 67 kohaldamist, siis, kui nimetatud andmed on vajalikud ja proportsionaalsed vastuvõtva liidu organi ülesannete õiguspäraseks täitmiseks.


  2.   Kui mõni teine liidu organ on esitanud isikuandmete saatmise taotluse, kontrollib Europol selle teise liidu organi pädevust. Kui Europol ei saa kinnitada, et isikuandmete saatmine on vajalik vastavalt lõikele 1, küsib Europol taotluse esitanud liidu organilt lisateavet.
  Taotluse esitanud liidu organ tagab, et isikuandmete saatmise vajalikkust saab kontrollida.


  3.   Vastuvõttev liidu organ töötleb lõigetes 1 ja 2 osutatud isikuandmeid üksnes sel eesmärgil, milleks need saadeti.“ |
| --- | --- |

17)

Artikkel 24 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 24

Isikuandmete saatmine liidu organitele

1.   Europol saadab isikuandmed liidu organile, kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 71 lõikega 2, võttes arvesse käesolevast määrusest tulenevaid piiranguid ja ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 67 kohaldamist, siis, kui nimetatud andmed on vajalikud ja proportsionaalsed vastuvõtva liidu organi ülesannete õiguspäraseks täitmiseks.

2.   Kui mõni teine liidu organ on esitanud isikuandmete saatmise taotluse, kontrollib Europol selle teise liidu organi pädevust. Kui Europol ei saa kinnitada, et isikuandmete saatmine on vajalik vastavalt lõikele 1, küsib Europol taotluse esitanud liidu organilt lisateavet.

Taotluse esitanud liidu organ tagab, et isikuandmete saatmise vajalikkust saab kontrollida.

3.   Vastuvõttev liidu organ töötleb lõigetes 1 ja 2 osutatud isikuandmeid üksnes sel eesmärgil, milleks need saadeti.“

| 18) | Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatavat osa muudetakse järgmiselt:

  „1.   Võttes arvesse artikli 19 lõikest 2 või 3 kohaselt teatavaks tehtud piiranguid ning piiramata artikli 67 kohaldamist, võib Europol edastada isikuandmeid kolmanda riigi pädevatele asutustele või rahvusvahelisele organisatsioonile, kui selline edastamine on vajalik Europoli ülesannete täitmiseks, võttes aluseks ühe järgmistest:“; |
| --- | --- | --- | --- |

18)

Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatavat osa muudetakse järgmiselt:

„1.   Võttes arvesse artikli 19 lõikest 2 või 3 kohaselt teatavaks tehtud piiranguid ning piiramata artikli 67 kohaldamist, võib Europol edastada isikuandmeid kolmanda riigi pädevatele asutustele või rahvusvahelisele organisatsioonile, kui selline edastamine on vajalik Europoli ülesannete täitmiseks, võttes aluseks ühe järgmistest:“;

| ii) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | komisjoni otsus, mis on vastu võetud kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 36, mille kohaselt kolmas riik või territoorium või asjaomase kolmanda riigi üks või mitu kindlaksmääratud sektorit või asjaomane rahvusvaheline organisatsioon tagab piisava kaitsetaseme (edaspidi „piisava kaitse otsus“);“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

komisjoni otsus, mis on vastu võetud kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 36, mille kohaselt kolmas riik või territoorium või asjaomase kolmanda riigi üks või mitu kindlaksmääratud sektorit või asjaomane rahvusvaheline organisatsioon tagab piisava kaitsetaseme (edaspidi „piisava kaitse otsus“);“;

| b) | lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „4a.   Kui piisava kaitse otsust ei ole tehtud, siis võib haldusnõukogu lubada Europolil edastada isikuandmeid kolmanda riigi pädevale asutusele või rahvusvahelisele organisatsioonile, tingimusel et:






  a) | õiguslikult siduvas instrumendis on ette nähtud asjakohased kaitsemeetmed isikuandmete kaitseks või |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„4a.   Kui piisava kaitse otsust ei ole tehtud, siis võib haldusnõukogu lubada Europolil edastada isikuandmeid kolmanda riigi pädevale asutusele või rahvusvahelisele organisatsioonile, tingimusel et:

a)

õiguslikult siduvas instrumendis on ette nähtud asjakohased kaitsemeetmed isikuandmete kaitseks või

| b) | Europol on hinnanud kõiki isikuandmete edastamisega seotud asjaolusid ning jõudnud järeldusele, et asjakohased kaitsemeetmed isikuandmete kaitseks on olemas.“; |
| --- | --- |

b)

Europol on hinnanud kõiki isikuandmete edastamisega seotud asjaolusid ning jõudnud järeldusele, et asjakohased kaitsemeetmed isikuandmete kaitseks on olemas.“;

| d) | lõiget 5 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „Erandina lõikest 1 võib tegevdirektor nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel anda igal üksikjuhul eraldi loa kolmanda riigi pädevale asutusele või rahvusvahelisele organisatsioonile isikuandmete edastamiseks või isikuandmete edastamise liigi rakendamiseks, kui edastamine või edastamise liik on“; |
| --- | --- | --- |

d)

lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Erandina lõikest 1 võib tegevdirektor nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel anda igal üksikjuhul eraldi loa kolmanda riigi pädevale asutusele või rahvusvahelisele organisatsioonile isikuandmete edastamiseks või isikuandmete edastamise liigi rakendamiseks, kui edastamine või edastamise liik on“;

| ii) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | vajalik andmesubjekti õigustatud huvide kaitsmiseks;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

vajalik andmesubjekti õigustatud huvide kaitsmiseks;“;

| e) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Europol teavitab Euroopa Andmekaitseinspektorit lõike 4a punkti b kohastest edastamise liikidest. Kui edastamine on tehtud lõike 4a või 5 kohaselt, siis selline edastamine dokumenteeritakse ning dokumendid tehakse taotluse alusel kättesaadavaks Euroopa Andmekaitseinspektorile. Dokumentatsioon peab sisaldama edastamise kuupäeva ja kellaaega ning teavet käesolevas artiklis osutatud pädeva asutuse, edastamise põhjenduse ja edastatud isikuandmete kohta.“ |
| --- | --- |

e)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Europol teavitab Euroopa Andmekaitseinspektorit lõike 4a punkti b kohastest edastamise liikidest. Kui edastamine on tehtud lõike 4a või 5 kohaselt, siis selline edastamine dokumenteeritakse ning dokumendid tehakse taotluse alusel kättesaadavaks Euroopa Andmekaitseinspektorile. Dokumentatsioon peab sisaldama edastamise kuupäeva ja kellaaega ning teavet käesolevas artiklis osutatud pädeva asutuse, edastamise põhjenduse ja edastatud isikuandmete kohta.“

| 19) | Artiklit 26 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | määruse artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a osutatud kolmanda riigi asutuse või rahvusvahelise organisatsiooni kaudu.“; |
| --- | --- | --- | --- |

19)

Artiklit 26 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

määruse artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a osutatud kolmanda riigi asutuse või rahvusvahelise organisatsiooni kaudu.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui Europol saab isikuandmeid otse eraõiguslikelt isikutelt, võib ta töödelda neid isikuandmeid kooskõlas artikliga 18, et teha kindlaks asjaomased riiklikud üksused, nagu on osutatud käesoleva artikli lõike 1 punktis a. Europol edastab nimetatud isikuandmed ja nende vajaliku töötlemise kõik asjakohased tulemused jurisdiktsiooni kindlakstegemiseks viivitamata asjaomastele riiklikele üksustele. Europol võib jurisdiktsiooni kindlakstegemiseks edastada isikuandmed ja nimetatud andmete vajaliku töötlemise kõik asjakohased tulemused kooskõlas artikliga 25 asjaomastele kontaktpunktidele ja asutustele, nagu on osutatud käesoleva artikli lõike 1 punktides b ja c. Kui Europol ei saa asjaomaseid riiklikke üksusi kindlaks teha või on asjaomased isikuandmed juba kõikidele kindlakstehtud asjaomastele riiklikele üksustele edastanud ja kui täiendavaid asjaomaseid riiklikke üksusi ei ole võimalik kindlaks teha, kustutab ta need andmed, välja arvatud juhul, kui asjaomane riiklik üksus, kontaktpunkt või asutus esitab kooskõlas artikli 19 lõikega 1 isikuandmed Europolile uuesti nelja kuu jooksul pärast andmete saatmist või edastamist.
  Kriteeriumid selle kohta, kas asjaomase eraõigusliku isiku asukoha liikmesriigi riiklikku üksust käsitatakse asjaomase riikliku üksusena, sätestatakse artikli 18 lõikes 7 osutatud suunistes.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui Europol saab isikuandmeid otse eraõiguslikelt isikutelt, võib ta töödelda neid isikuandmeid kooskõlas artikliga 18, et teha kindlaks asjaomased riiklikud üksused, nagu on osutatud käesoleva artikli lõike 1 punktis a. Europol edastab nimetatud isikuandmed ja nende vajaliku töötlemise kõik asjakohased tulemused jurisdiktsiooni kindlakstegemiseks viivitamata asjaomastele riiklikele üksustele. Europol võib jurisdiktsiooni kindlakstegemiseks edastada isikuandmed ja nimetatud andmete vajaliku töötlemise kõik asjakohased tulemused kooskõlas artikliga 25 asjaomastele kontaktpunktidele ja asutustele, nagu on osutatud käesoleva artikli lõike 1 punktides b ja c. Kui Europol ei saa asjaomaseid riiklikke üksusi kindlaks teha või on asjaomased isikuandmed juba kõikidele kindlakstehtud asjaomastele riiklikele üksustele edastanud ja kui täiendavaid asjaomaseid riiklikke üksusi ei ole võimalik kindlaks teha, kustutab ta need andmed, välja arvatud juhul, kui asjaomane riiklik üksus, kontaktpunkt või asutus esitab kooskõlas artikli 19 lõikega 1 isikuandmed Europolile uuesti nelja kuu jooksul pärast andmete saatmist või edastamist.

Kriteeriumid selle kohta, kas asjaomase eraõigusliku isiku asukoha liikmesriigi riiklikku üksust käsitatakse asjaomase riikliku üksusena, sätestatakse artikli 18 lõikes 7 osutatud suunistes.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Europoli koostöös eraõiguslike isikutega ei dubleerita liikmesriikide rahapesu andmebüroode tegevust ega sekkuta sellesse; samuti ei puuduta selline koostöö teavet, mis tuleb direktiivi (EL) 2015/849 kohaselt rahapesu andmebüroodele esitada.“; |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Europoli koostöös eraõiguslike isikutega ei dubleerita liikmesriikide rahapesu andmebüroode tegevust ega sekkuta sellesse; samuti ei puuduta selline koostöö teavet, mis tuleb direktiivi (EL) 2015/849 kohaselt rahapesu andmebüroodele esitada.“;

| d) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Kui Europol saab isikuandmeid kolmandas riigis asuvalt eraõiguslikult isikult, võib Europol edastada need andmed ning nimetatud andmete analüüsi ja kontrollimise tulemused üksnes liikmesriigile või asjaomasele kolmandale riigile, nagu on osutatud artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a.
  Ilma et see piiraks käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamist võib Europol edastada käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud tulemused asjaomasele kolmandale riigile artikli 25 lõigete 5 või 6 kohaselt.“; |
| --- | --- |

d)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui Europol saab isikuandmeid kolmandas riigis asuvalt eraõiguslikult isikult, võib Europol edastada need andmed ning nimetatud andmete analüüsi ja kontrollimise tulemused üksnes liikmesriigile või asjaomasele kolmandale riigile, nagu on osutatud artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a.

Ilma et see piiraks käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamist võib Europol edastada käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud tulemused asjaomasele kolmandale riigile artikli 25 lõigete 5 või 6 kohaselt.“;

| e) | lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

  „5.   Europol ei saada ega edasta isikuandmeid eraõiguslikele isikutele, välja arvatud järgmistel juhtudel ning kui selline saatmine või edastamine on rangelt vajalik ja proportsionaalne, otsustades igal üksikjuhul eraldi kas






  a) | saatmine või edastamine on väljaspool kahtlust andmesubjekti huvides; |
| --- | --- | --- |

e)

lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„5.   Europol ei saada ega edasta isikuandmeid eraõiguslikele isikutele, välja arvatud järgmistel juhtudel ning kui selline saatmine või edastamine on rangelt vajalik ja proportsionaalne, otsustades igal üksikjuhul eraldi kas

a)

saatmine või edastamine on väljaspool kahtlust andmesubjekti huvides;

| b) | saatmine või edastamine on rangelt vajalik Europoli eesmärkidega hõlmatud kuriteo, sealhulgas terrorikuriteo peatse toimepaneku tõkestamiseks; |
| --- | --- |

b)

saatmine või edastamine on rangelt vajalik Europoli eesmärkidega hõlmatud kuriteo, sealhulgas terrorikuriteo peatse toimepaneku tõkestamiseks;

| c) | üldsusele kättesaadavate isikuandmete saatmine või edastamine on rangelt vajalik artikli 4 lõike 1 punktis m osutatud ülesande täitmiseks ja on täidetud järgmised tingimused:






  i) | saatmine või edastamine puudutab konkreetset üksikjuhtumit; |
| --- | --- | --- |

c)

üldsusele kättesaadavate isikuandmete saatmine või edastamine on rangelt vajalik artikli 4 lõike 1 punktis m osutatud ülesande täitmiseks ja on täidetud järgmised tingimused:

i)

saatmine või edastamine puudutab konkreetset üksikjuhtumit;

| ii) | ükski asjaomase andmesubjekti põhiõigus ja -vabadus ei kaalu üles avalikku huvi, mis teeb nimetatud isikuandmete saatmise või edastamise asjaomase juhtumi puhul vajalikuks, või |
| --- | --- |

ii)

ükski asjaomase andmesubjekti põhiõigus ja -vabadus ei kaalu üles avalikku huvi, mis teeb nimetatud isikuandmete saatmise või edastamise asjaomase juhtumi puhul vajalikuks, või

| d) | saatmine või edastamine on rangelt vajalik selleks, et Europol saaks kõnealust eraõiguslikku isikut teavitada, et saadud teabest ei piisa, et Europolil oleks võimalik asjaomased riiklikud üksused kindlaks teha, ja on täidetud järgmised tingimused:






  i) | saatmine või edastamine järgneb isikuandmete saamisele otse eraõiguslikult isikult kooskõlas lõikega 2; |
| --- | --- | --- |

d)

saatmine või edastamine on rangelt vajalik selleks, et Europol saaks kõnealust eraõiguslikku isikut teavitada, et saadud teabest ei piisa, et Europolil oleks võimalik asjaomased riiklikud üksused kindlaks teha, ja on täidetud järgmised tingimused:

i)

saatmine või edastamine järgneb isikuandmete saamisele otse eraõiguslikult isikult kooskõlas lõikega 2;

| ii) | puuduv teave, millele Europol võib oma teates viidata, on selgelt seotud kõnealuse eraõigusliku isiku poolt varem jagatud teabega; |
| --- | --- |

ii)

puuduv teave, millele Europol võib oma teates viidata, on selgelt seotud kõnealuse eraõigusliku isiku poolt varem jagatud teabega;

| iii) | puuduv teave, millele Europol võib oma teates viidata, piirdub rangelt sellega, mis on Europolile vajalik asjaomaste riiklike üksuste kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

iii)

puuduv teave, millele Europol võib oma teates viidata, piirdub rangelt sellega, mis on Europolile vajalik asjaomaste riiklike üksuste kindlakstegemiseks.

Käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud saatmise või edastamise suhtes kohaldatakse mis tahes artikli 19 lõike 2 või 3 kohaselt teatavaks tehtud piiranguid ning selline saatmine või edastamine ei tohi piirata artikli 67 kohaldamist.

6.   Pidades silmas käesoleva artikli lõike 5 punkte a, b ja d, kui asjaomane eraõiguslik isik ei ole asu liidus või artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c osutatud või artikli 25 lõikes 4a osutatud kolmandas riigis, siis annab tegevdirektor edastamiseks loa üksnes juhul, kui edastamine on

| a) | vajalik asjaomase andmesubjekti või muu isiku eluliste huvide kaitsmiseks; |
| --- | --- |

a)

vajalik asjaomase andmesubjekti või muu isiku eluliste huvide kaitsmiseks;

| b) | vajalik asjaomase andmesubjekti õigustatud huvide kaitsmiseks; |
| --- | --- |

b)

vajalik asjaomase andmesubjekti õigustatud huvide kaitsmiseks;

| c) | hädavajalik liikmesriigi või kolmanda riigi avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ennetamiseks; |
| --- | --- |

c)

hädavajalik liikmesriigi või kolmanda riigi avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ennetamiseks;

| d) | vajalik Europoli eesmärkidega hõlmatud konkreetse kuriteo tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks või selle eest vastutusele võtmiseks või |
| --- | --- |

d)

vajalik Europoli eesmärkidega hõlmatud konkreetse kuriteo tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks või selle eest vastutusele võtmiseks või

| e) | erijuhtudel vajalik Europoli eesmärkidega hõlmatud konkreetse kuriteo tõkestamise, uurimise, avastamise või selle eest vastutusele võtmisega seotud õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks. |
| --- | --- |

e)

erijuhtudel vajalik Europoli eesmärkidega hõlmatud konkreetse kuriteo tõkestamise, uurimise, avastamise või selle eest vastutusele võtmisega seotud õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks.

Isikuandmeid ei edastata, kui tegevdirektor otsustab, et asjaomase andmesubjekti põhiõigused ja -vabadused kaaluvad üles käesoleva lõike esimese lõigu punktides d ja e osutatud avaliku huvi, mis teeb vajalikuks andmete edastamise.“;

| f) | lisatakse järgmised lõiked:

  „6a.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 5 punktide a, c ja d ning muude liidu õigusaktide kohaldamist, ei tohi lõigete 5 ja 6 kohane isikuandmete saatmine või edastamine olla süstemaatiline, ulatuslik ega struktuurne.


  6b.   Europol võib taotleda liikmesriikidelt nende riiklike üksuste kaudu, et nad hangiksid kooskõlas nende riigisisese õigusega nende territooriumil asuvatel või seal esindajat omavatelt eraõiguslikelt isikutelt isikuandmeid, eesmärgiga jagada nimetatud andmeid Europoliga. Sellised taotlused peavad olema põhjendatud ja võimalikult täpsed. Sellised isikuandmed peavad olema võimalikult vähesel määral tundlikud ja piirduma rangelt ainult sellega, mis on Europoli jaoks vajalik ja proportsionaalne asjaomaste riiklike üksuste kindlakstegemiseks.
  Olenemata sellest, milline on liikmesriikide jurisdiktsioon konkreetse kuriteo suhtes, tagavad liikmesriigid, et nende pädevad asutused saavad esimeses lõigus osutatud taotlusi kooskõlas oma riigisisese õigusega menetleda, et anda Europolile vajalikku teavet, et teha kindlaks asjaomased riiklikud üksused.


  6c.   Europoli taristut võib kasutada liikmesriikide pädevate asutuste ja eraõiguslike isikute vaheliseks teabevahetuseks kooskõlas asjaomase riigisisese õigusega. Kõnealune teabevahetus või käsitleda ka kuritegusid, mis ei ole hõlmatud Europoli eesmärkidega.
  Kui liikmesriigid kasutavad Europoli taristut isikuandmete vahetamiseks Europoli eesmärkidega hõlmatud kuritegude puhul, võivad nad anda Europolile juurdepääsu sellistele andmetele.
  Kui liikmesriigid kasutavad Europoli taristut isikuandmete vahetamiseks kuritegude puhul, mis ei ole hõlmatud Europoli eesmärkidega, ei ole Europolil nimetatud andmetele juurdepääsu ning teda käsitatakse volitatud töötlejana määruse (EL) 2018/1725 artikli 87 kohaselt.
  Europol hindab julgeolekuriske, mida põhjustab tema taristu kasutamise lubamine eraõiguslikele isikutele, ja rakendab vajaduse korral asjakohaseid ennetus- ja leevendusmeetmeid.“; |
| --- | --- |

f)

lisatakse järgmised lõiked:

„6a.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 5 punktide a, c ja d ning muude liidu õigusaktide kohaldamist, ei tohi lõigete 5 ja 6 kohane isikuandmete saatmine või edastamine olla süstemaatiline, ulatuslik ega struktuurne.

6b.   Europol võib taotleda liikmesriikidelt nende riiklike üksuste kaudu, et nad hangiksid kooskõlas nende riigisisese õigusega nende territooriumil asuvatel või seal esindajat omavatelt eraõiguslikelt isikutelt isikuandmeid, eesmärgiga jagada nimetatud andmeid Europoliga. Sellised taotlused peavad olema põhjendatud ja võimalikult täpsed. Sellised isikuandmed peavad olema võimalikult vähesel määral tundlikud ja piirduma rangelt ainult sellega, mis on Europoli jaoks vajalik ja proportsionaalne asjaomaste riiklike üksuste kindlakstegemiseks.

Olenemata sellest, milline on liikmesriikide jurisdiktsioon konkreetse kuriteo suhtes, tagavad liikmesriigid, et nende pädevad asutused saavad esimeses lõigus osutatud taotlusi kooskõlas oma riigisisese õigusega menetleda, et anda Europolile vajalikku teavet, et teha kindlaks asjaomased riiklikud üksused.

6c.   Europoli taristut võib kasutada liikmesriikide pädevate asutuste ja eraõiguslike isikute vaheliseks teabevahetuseks kooskõlas asjaomase riigisisese õigusega. Kõnealune teabevahetus või käsitleda ka kuritegusid, mis ei ole hõlmatud Europoli eesmärkidega.

Kui liikmesriigid kasutavad Europoli taristut isikuandmete vahetamiseks Europoli eesmärkidega hõlmatud kuritegude puhul, võivad nad anda Europolile juurdepääsu sellistele andmetele.

Kui liikmesriigid kasutavad Europoli taristut isikuandmete vahetamiseks kuritegude puhul, mis ei ole hõlmatud Europoli eesmärkidega, ei ole Europolil nimetatud andmetele juurdepääsu ning teda käsitatakse volitatud töötlejana määruse (EL) 2018/1725 artikli 87 kohaselt.

Europol hindab julgeolekuriske, mida põhjustab tema taristu kasutamise lubamine eraõiguslikele isikutele, ja rakendab vajaduse korral asjakohaseid ennetus- ja leevendusmeetmeid.“;

| g) | lõiked 9 ja 10 jäetakse välja; |
| --- | --- |

g)

lõiked 9 ja 10 jäetakse välja;

| h) | lisatakse järgmine lõige:

  „11.   Europol valmistab haldusnõukogule ette aastaaruande artiklite 26, 26a ja 26b kohaselt eraõiguslike isikutega vahetatud isikuandmete kohta, lähtudes haldusnõukogu kehtestatud kvantitatiivsetest ja kvalitatiivsetest hindamiskriteeriumidest.
  Aastaaruanne sisaldab konkreetseid näiteid, millest nähtub, miks vastavalt käesoleva artikli lõikele 6b olid Europoli taotlused vajalikud oma eesmärkide saavutamiseks ja ülesannete täitmiseks.
  Aastaaruandes võetakse arvesse vaikimis- ja konfidentsiaalsuskohustust ning näited muudetakse isikuandmete osas anonüümseks.
  Aastaaruanne edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.“ |
| --- | --- |

h)

lisatakse järgmine lõige:

„11.   Europol valmistab haldusnõukogule ette aastaaruande artiklite 26, 26a ja 26b kohaselt eraõiguslike isikutega vahetatud isikuandmete kohta, lähtudes haldusnõukogu kehtestatud kvantitatiivsetest ja kvalitatiivsetest hindamiskriteeriumidest.

Aastaaruanne sisaldab konkreetseid näiteid, millest nähtub, miks vastavalt käesoleva artikli lõikele 6b olid Europoli taotlused vajalikud oma eesmärkide saavutamiseks ja ülesannete täitmiseks.

Aastaaruandes võetakse arvesse vaikimis- ja konfidentsiaalsuskohustust ning näited muudetakse isikuandmete osas anonüümseks.

Aastaaruanne edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.“

| 20) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 26a
  Isikuandmete vahetamine eraõiguslike isikutega veebisisuga seotud kriisiolukorras

  1.   Veebisisuga seotud kriisiolukorras võib Europol saada isikuandmeid otse eraõiguslikelt isikutelt ja töödelda neid isikuandmeid kooskõlas artikliga 18.


  2.   Kui Europol saab isikuandmeid kolmandas riigis asuvalt eraõiguslikult isikult, võib Europol edastada need andmed ning analüüsi ja kontrollimise tulemused nimetatud andmete kohta üksnes liikmesriigile või asjaomasele kolmandale riigile, nagu on osutatud artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a.
  Europol võib edastada oma analüüsi ja kontrollimise tulemused käesoleva artikli lõikes 1 osutatud andmete kohta asjaomasele kolmandale riigile artikli 25 lõike 5 või lõike 6 kohaselt.


  3.   Europol võib isikuandmeid saata või edastada eraõiguslikele isikutele igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse artikli 19 lõike 2 või 3 kohaselt teatavaks tehtud piiranguid ja ilma et see piiraks artikli 67 kohaldamist, kui selliste andmete saatmine või edastamine on rangelt vajalik veebisisuga seotud kriisiolukorra lahendamiseks, ning asjaomase andmesubjekti põhiõigused ja -vabadused ei kaalu konkreetse juhtumi puhul üles avalikku huvi, mis teeb nimetatud andmete saatmise või edastamise vajalikuks.


  4.   Kui asjaomane eraõiguslik isik ei ole asu liidus või artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a osutatud kolmandas riigis, on edastamiseks nõutud tegevdirektori luba.


  5.   Europol abistab liikmesriikide pädevaid asutusi, vahetab nendega teavet ja teeb nendega koostööd isikuandmete saatmisel või edastamisel eraõiguslikele isikutele vastavalt lõigetele 3 või 4, eelkõige selleks, et vältida topelttööd, parandada koordineerimist ja vältida sekkumist erinevates liikmesriikides toimuvatesse uurimistesse.


  6.   Europol võib taotleda liikmesriikidelt nende riiklike üksuste kaudu, et nad hangiksid kooskõlas riigisisese õigusega nende territooriumil asuvatelt või seal esindajat omavatelt eraõiguslikelt isikutelt isikuandmeid, eesmärgiga jagada kõnealuseid andmeid Europoliga. Selline taotlus peab olema põhjendatud ja võimalikult täpne. Sellised isikuandmed peavad olema võimalikult vähesel määral tundlikud ja piirduma rangelt ainult sellega, mis on vajalik ja proportsionaal, et võimaldada Europolil toetada liikmesriike veebisisuga seotud kriisiolukordadega tegelemisel.
  Olenemata sellest, milline on liikmesriikide jurisdiktsioon seoses sellise sisu levitamisega, millega seoses Europol taotleb isikuandmeid, tagavad liikmesriigid, et nende pädevad asutused saavad esimeses lõigus osutatud taotlusi kooskõlas oma riigisisese õigusega menetleda, et anda Europolile tema eesmärkide saavutamiseks vajalikku teavet.


  7.   Europol tagab kõikidel juhtudel isikuandmete edastamise ja sellise edastamise põhjuste üksikasjaliku dokumenteerimise kooskõlas käesoleva määrusega. Euroopa Andmekaitseinspektori taotluse korral teeb Europol selle dokumentatsiooni Euroopa Andmekaitseinspektorile kättesaadavaks vastavalt artiklile 39a.


  8.   Kui saadud või edastatavad isikuandmed mõjutavad liikmesriigi huve, teavitab Europol viivitamata asjaomase liikmesriigi riiklikku üksust.



  Artikkel 26b
  Isikuandmete vahetamine eraõiguslike isikutega lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava veebimaterjali internetis levitamise käsitlemiseks

  1.   Europol võib saada isikuandmeid otse eraõiguslikelt isikutelt ja töödelda neid isikuandmeid kooskõlas artikliga 18, et käsitleda lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava veebimaterjali internetis levitamist, nagu on osutatud artikli 4 lõike 1 punktis y.


  2.   Kui Europol saab isikuandmeid kolmandas riigis asuvalt eraõiguslikult isikult, edastab Europol nimetatud andmed ning analüüsi ja kontrollimise tulemused nimetatud andmete kohta üksnes liikmesriigile või asjaomasele kolmandale riigile, nagu on osutatud artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a.
  Europol võib edastada oma analüüsi ja kontrollimise tulemused käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud andmete kohta asjaomasele kolmandale riigile artikli 25 lõike 5 või 6 kohaselt.


  3.   Europol võib isikuandmeid saata või edastada eraõiguslikele isikutele igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse artikli 19 lõikest 2 või 3 kohaselt teatavaks tehtud piiranguid ja ilma et see piiraks artikli 67 kohaldamist, kui selliste andmete saatmine või edastamine on rangelt vajalik lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava veebimaterjali internetis levitamise käsitlemiseks, nagu on osutatud artikli 4 lõike 1 punktis y, ning kui asjaomase andmesubjekti põhiõigused ega -vabadused ei kaalu konkreetse juhtumi puhul üles avalikku huvi, mis teeb nimetatud isikuandmete saatmise või edastamise vajalikuks.


  4.   Kui asjaomane eraõiguslik isik ei asu liidus või kolmandas riigis, nagu on osutatud artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a, on edastamiseks nõutav tegevdirektori luba.


  5.   Europol abistab liikmesriikide pädevaid asutusi, vahetab nendega teavet ja teeb nendega koostööd isikuandmete saatmisel või edastamisel eraõiguslikele isikutele vastavalt lõikele 3 või 4, eelkõige selleks, et vältida topelttööd, parandada koordineerimist ja vältida sekkumist erinevates liikmesriikides toimuvatesse uurimistesse.


  6.   Europol võib taotleda liikmesriikidelt nende riiklike üksuste kaudu, et nad hangiksid vastavalt oma riigisisesele õigusele nende territooriumil asuvatelt või seal esindajat omavatelt eraõiguslikelt isikutelt isikuandmeid, eesmärgiga jagada neid andmeid Europoliga. Selline taotlus peab olema põhjendatud ja võimalikult täpne. Sellised isikuandmed peavad olema võimalikult vähesel määral tundlikud ja piirduma rangelt ainult sellega, mis on Europoli jaoks vajalik ja proportsionaalne, et käsitleda lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava veebimaterjali internetis levitamist, nagu on osutatud artikli 4 lõike 1 punktis y.
  Olenemata sellest, milline on liikmesriikide jurisdiktsioon seoses sellise sisu levitamisega, millega seoses Europol taotleb isikuandmeid, tagavad liikmesriigid, et liikmesriikide pädevad asutused saavad esimeses lõigus viidatus taotlusi menetleda kooskõlas nende riigisisese õigusega, et anda Europolile tema eesmärkide saavutamiseks vajalikku teavet.


  7.   Europol tagab kõikidel juhtudel isikuandmete edastamise ja sellise edastamise põhjuste üksikasjaliku dokumenteerimise kooskõlas käesoleva määrusega. Euroopa Andmekaitseinspektori taotluse korral teeb Europol selle dokumentatsiooni Euroopa Andmekaitseinspektorile kättesaadavaks vastavalt artiklile 39a.


  8.   Kui saadud või edastatavad isikuandmed mõjutavad liikmesriigi huve, teavitab Europol viivitamata asjaomase liikmesriigi riiklikku üksust.“ |
| --- | --- |

20)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 26a

Isikuandmete vahetamine eraõiguslike isikutega veebisisuga seotud kriisiolukorras

1.   Veebisisuga seotud kriisiolukorras võib Europol saada isikuandmeid otse eraõiguslikelt isikutelt ja töödelda neid isikuandmeid kooskõlas artikliga 18.

2.   Kui Europol saab isikuandmeid kolmandas riigis asuvalt eraõiguslikult isikult, võib Europol edastada need andmed ning analüüsi ja kontrollimise tulemused nimetatud andmete kohta üksnes liikmesriigile või asjaomasele kolmandale riigile, nagu on osutatud artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a.

Europol võib edastada oma analüüsi ja kontrollimise tulemused käesoleva artikli lõikes 1 osutatud andmete kohta asjaomasele kolmandale riigile artikli 25 lõike 5 või lõike 6 kohaselt.

3.   Europol võib isikuandmeid saata või edastada eraõiguslikele isikutele igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse artikli 19 lõike 2 või 3 kohaselt teatavaks tehtud piiranguid ja ilma et see piiraks artikli 67 kohaldamist, kui selliste andmete saatmine või edastamine on rangelt vajalik veebisisuga seotud kriisiolukorra lahendamiseks, ning asjaomase andmesubjekti põhiõigused ja -vabadused ei kaalu konkreetse juhtumi puhul üles avalikku huvi, mis teeb nimetatud andmete saatmise või edastamise vajalikuks.

4.   Kui asjaomane eraõiguslik isik ei ole asu liidus või artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a osutatud kolmandas riigis, on edastamiseks nõutud tegevdirektori luba.

5.   Europol abistab liikmesriikide pädevaid asutusi, vahetab nendega teavet ja teeb nendega koostööd isikuandmete saatmisel või edastamisel eraõiguslikele isikutele vastavalt lõigetele 3 või 4, eelkõige selleks, et vältida topelttööd, parandada koordineerimist ja vältida sekkumist erinevates liikmesriikides toimuvatesse uurimistesse.

6.   Europol võib taotleda liikmesriikidelt nende riiklike üksuste kaudu, et nad hangiksid kooskõlas riigisisese õigusega nende territooriumil asuvatelt või seal esindajat omavatelt eraõiguslikelt isikutelt isikuandmeid, eesmärgiga jagada kõnealuseid andmeid Europoliga. Selline taotlus peab olema põhjendatud ja võimalikult täpne. Sellised isikuandmed peavad olema võimalikult vähesel määral tundlikud ja piirduma rangelt ainult sellega, mis on vajalik ja proportsionaal, et võimaldada Europolil toetada liikmesriike veebisisuga seotud kriisiolukordadega tegelemisel.

Olenemata sellest, milline on liikmesriikide jurisdiktsioon seoses sellise sisu levitamisega, millega seoses Europol taotleb isikuandmeid, tagavad liikmesriigid, et nende pädevad asutused saavad esimeses lõigus osutatud taotlusi kooskõlas oma riigisisese õigusega menetleda, et anda Europolile tema eesmärkide saavutamiseks vajalikku teavet.

7.   Europol tagab kõikidel juhtudel isikuandmete edastamise ja sellise edastamise põhjuste üksikasjaliku dokumenteerimise kooskõlas käesoleva määrusega. Euroopa Andmekaitseinspektori taotluse korral teeb Europol selle dokumentatsiooni Euroopa Andmekaitseinspektorile kättesaadavaks vastavalt artiklile 39a.

8.   Kui saadud või edastatavad isikuandmed mõjutavad liikmesriigi huve, teavitab Europol viivitamata asjaomase liikmesriigi riiklikku üksust.

Artikkel 26b

Isikuandmete vahetamine eraõiguslike isikutega lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava veebimaterjali internetis levitamise käsitlemiseks

1.   Europol võib saada isikuandmeid otse eraõiguslikelt isikutelt ja töödelda neid isikuandmeid kooskõlas artikliga 18, et käsitleda lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava veebimaterjali internetis levitamist, nagu on osutatud artikli 4 lõike 1 punktis y.

2.   Kui Europol saab isikuandmeid kolmandas riigis asuvalt eraõiguslikult isikult, edastab Europol nimetatud andmed ning analüüsi ja kontrollimise tulemused nimetatud andmete kohta üksnes liikmesriigile või asjaomasele kolmandale riigile, nagu on osutatud artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a.

Europol võib edastada oma analüüsi ja kontrollimise tulemused käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud andmete kohta asjaomasele kolmandale riigile artikli 25 lõike 5 või 6 kohaselt.

3.   Europol võib isikuandmeid saata või edastada eraõiguslikele isikutele igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse artikli 19 lõikest 2 või 3 kohaselt teatavaks tehtud piiranguid ja ilma et see piiraks artikli 67 kohaldamist, kui selliste andmete saatmine või edastamine on rangelt vajalik lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava veebimaterjali internetis levitamise käsitlemiseks, nagu on osutatud artikli 4 lõike 1 punktis y, ning kui asjaomase andmesubjekti põhiõigused ega -vabadused ei kaalu konkreetse juhtumi puhul üles avalikku huvi, mis teeb nimetatud isikuandmete saatmise või edastamise vajalikuks.

4.   Kui asjaomane eraõiguslik isik ei asu liidus või kolmandas riigis, nagu on osutatud artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a, on edastamiseks nõutav tegevdirektori luba.

5.   Europol abistab liikmesriikide pädevaid asutusi, vahetab nendega teavet ja teeb nendega koostööd isikuandmete saatmisel või edastamisel eraõiguslikele isikutele vastavalt lõikele 3 või 4, eelkõige selleks, et vältida topelttööd, parandada koordineerimist ja vältida sekkumist erinevates liikmesriikides toimuvatesse uurimistesse.

6.   Europol võib taotleda liikmesriikidelt nende riiklike üksuste kaudu, et nad hangiksid vastavalt oma riigisisesele õigusele nende territooriumil asuvatelt või seal esindajat omavatelt eraõiguslikelt isikutelt isikuandmeid, eesmärgiga jagada neid andmeid Europoliga. Selline taotlus peab olema põhjendatud ja võimalikult täpne. Sellised isikuandmed peavad olema võimalikult vähesel määral tundlikud ja piirduma rangelt ainult sellega, mis on Europoli jaoks vajalik ja proportsionaalne, et käsitleda lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava veebimaterjali internetis levitamist, nagu on osutatud artikli 4 lõike 1 punktis y.

Olenemata sellest, milline on liikmesriikide jurisdiktsioon seoses sellise sisu levitamisega, millega seoses Europol taotleb isikuandmeid, tagavad liikmesriigid, et liikmesriikide pädevad asutused saavad esimeses lõigus viidatus taotlusi menetleda kooskõlas nende riigisisese õigusega, et anda Europolile tema eesmärkide saavutamiseks vajalikku teavet.

7.   Europol tagab kõikidel juhtudel isikuandmete edastamise ja sellise edastamise põhjuste üksikasjaliku dokumenteerimise kooskõlas käesoleva määrusega. Euroopa Andmekaitseinspektori taotluse korral teeb Europol selle dokumentatsiooni Euroopa Andmekaitseinspektorile kättesaadavaks vastavalt artiklile 39a.

8.   Kui saadud või edastatavad isikuandmed mõjutavad liikmesriigi huve, teavitab Europol viivitamata asjaomase liikmesriigi riiklikku üksust.“

| 21) | Artikli 27 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks, võib Europol saada ja töödelda eraisikutelt saadud teavet.
  Europol võib töödelda eraisikutelt saadud isikuandmeid, ainult siis kui andmed on saadud






  a) | riikliku üksuse kaudu kooskõlas riigisisese õigusega; |
| --- | --- | --- |

21)

Artikli 27 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks, võib Europol saada ja töödelda eraisikutelt saadud teavet.

Europol võib töödelda eraisikutelt saadud isikuandmeid, ainult siis kui andmed on saadud

a)

riikliku üksuse kaudu kooskõlas riigisisese õigusega;

| b) | kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni kontaktpunkti kaudu artikli 25 lõike 1 punktis c kohaselt või |
| --- | --- |

b)

kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni kontaktpunkti kaudu artikli 25 lõike 1 punktis c kohaselt või

| c) | artikli 25 lõike 1 punktis a või b või artikli 25 lõikes 4a osutatud kolmanda riigi asutuse või rahvusvahelise organisatsiooni kaudu. |
| --- | --- |

c)

artikli 25 lõike 1 punktis a või b või artikli 25 lõikes 4a osutatud kolmanda riigi asutuse või rahvusvahelise organisatsiooni kaudu.

2.   Kui Europol saab teavet, sealhulgas isikuandmeid mujal kui artikli 25 lõike 1 punktides a või b või artikli 25 lõikes 4a osutatud kolmandas riigis asuvalt eraisikult, võib Europol kõnealuse teabe edastada üksnes liikmesriigile või sellisele kolmandale riigile.“

| 22) | VI peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

  „ANDMEKAITSE“. |
| --- | --- |

22)

VI peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„ANDMEKAITSE“.

| 23) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 27a
  Isikuandmete töötlemine Europolis

  1.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse kohaldamist, kohaldatakse Europoli poolt isikuandmete töötlemise suhtes määruse (EL) 2018/1725 artiklit 3 ja IX peatükki.
  Halduslikku laadi isikuandmete Europolis töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2018/1725, välja arvatud selle IX peatükki.


  2.   Käesolevas määruses tähendavad isikuandmed kasutatavaid isikuandmeid, nagu need on määratletud määruse (EL) 2018/1725 artikli 3 punktis 2, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.


  3.   Haldusnõukogu võtab vastu reeglid, millega määratakse kindlaks halduslikku laadi isikuandmete säilitamise tähtajad.“ |
| --- | --- |

23)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 27a

Isikuandmete töötlemine Europolis

1.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse kohaldamist, kohaldatakse Europoli poolt isikuandmete töötlemise suhtes määruse (EL) 2018/1725 artiklit 3 ja IX peatükki.

Halduslikku laadi isikuandmete Europolis töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2018/1725, välja arvatud selle IX peatükki.

2.   Käesolevas määruses tähendavad isikuandmed kasutatavaid isikuandmeid, nagu need on määratletud määruse (EL) 2018/1725 artikli 3 punktis 2, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.

3.   Haldusnõukogu võtab vastu reeglid, millega määratakse kindlaks halduslikku laadi isikuandmete säilitamise tähtajad.“

| 24) | Artikkel 28 jäetakse välja. |
| --- | --- |

24)

Artikkel 28 jäetakse välja.

| 25) | Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

  „2.   Rassilist või etnilist päritolu, poliitilisi vaateid, usulisi või filosoofilisi veendumusi või ametiühingusse kuulumist kajastavate isikuandmete ning geeniandmete ja biomeetriliste andmete töötlemine füüsilise isiku kordumatu tuvastamise eesmärgil või füüsilise isiku tervist, seksuaalelu või seksuaalset sättumust käsitlevate andmete töötlemine on lubatud üksnes juhul, kui see on rangelt proportsionaalne ja vajalik artikli 33a kohaste teadus- ja innovatsiooniprojektide jaoks ja kui see toimub operatiiveesmärkidel, mis vastavad Europoli eesmärkidele, ja üksnes selliste kuritegude ennetamiseks või nende vastu võitlemiseks, mis on hõlmatud Europoli eesmärkidega. Sellise töötlemise suhtes kohaldatakse ka käesolevas määruses sätestatud asjakohaseid andmesubjekti õiguste ja vabadustega seotud kaitsemeetmeid ning töötlemine on lubatud üksnes juhul, kui need andmed täiendavad muid Europoli töödeldavaid isikuandmeid, välja arvatud biomeetrilised andmed, mida töödeldakse füüsilise isiku kordumatu tuvastamise eesmärgil.“; |
| --- | --- | --- |

25)

Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

„2.   Rassilist või etnilist päritolu, poliitilisi vaateid, usulisi või filosoofilisi veendumusi või ametiühingusse kuulumist kajastavate isikuandmete ning geeniandmete ja biomeetriliste andmete töötlemine füüsilise isiku kordumatu tuvastamise eesmärgil või füüsilise isiku tervist, seksuaalelu või seksuaalset sättumust käsitlevate andmete töötlemine on lubatud üksnes juhul, kui see on rangelt proportsionaalne ja vajalik artikli 33a kohaste teadus- ja innovatsiooniprojektide jaoks ja kui see toimub operatiiveesmärkidel, mis vastavad Europoli eesmärkidele, ja üksnes selliste kuritegude ennetamiseks või nende vastu võitlemiseks, mis on hõlmatud Europoli eesmärkidega. Sellise töötlemise suhtes kohaldatakse ka käesolevas määruses sätestatud asjakohaseid andmesubjekti õiguste ja vabadustega seotud kaitsemeetmeid ning töötlemine on lubatud üksnes juhul, kui need andmed täiendavad muid Europoli töödeldavaid isikuandmeid, välja arvatud biomeetrilised andmed, mida töödeldakse füüsilise isiku kordumatu tuvastamise eesmärgil.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Andmekaitseametnikku teavitatakse põhjendamatu viivituseta käesoleva artikli kohasest isikuandmete töötlemisest.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Andmekaitseametnikku teavitatakse põhjendamatu viivituseta käesoleva artikli kohasest isikuandmete töötlemisest.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Ainult Europolil on otsene juurdepääs lõigetes 1 ja 2 osutatud isikuandmetele. Europoli tegevdirektor annab piiratud arvule Europoli töötajatele loa selliseks juurdepääsuks, kui see on vajalik nende tööülesannete täitmiseks.
  Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, kui see on vajalik isikuandmetele otsese juurdepääsu andmiseks liikmesriikide pädevate asutuste ja ELi toimimise lepingu V jaotise alusel asutatud liidu ametite töötajatele käesoleva määruse artikli 20 lõikes 1 ja 2a ette nähtud juhtudel või teadus- ja innovatsiooniprojektide puhul, kooskõlas käesoleva määruse artikli 33a lõike 2 punktiga d, annab tegevdirektor nõuetekohaselt loa selliseks juurdepääsuks piiratud arvule sellistele töötajatele.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Ainult Europolil on otsene juurdepääs lõigetes 1 ja 2 osutatud isikuandmetele. Europoli tegevdirektor annab piiratud arvule Europoli töötajatele loa selliseks juurdepääsuks, kui see on vajalik nende tööülesannete täitmiseks.

Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, kui see on vajalik isikuandmetele otsese juurdepääsu andmiseks liikmesriikide pädevate asutuste ja ELi toimimise lepingu V jaotise alusel asutatud liidu ametite töötajatele käesoleva määruse artikli 20 lõikes 1 ja 2a ette nähtud juhtudel või teadus- ja innovatsiooniprojektide puhul, kooskõlas käesoleva määruse artikli 33a lõike 2 punktiga d, annab tegevdirektor nõuetekohaselt loa selliseks juurdepääsuks piiratud arvule sellistele töötajatele.“;

| d) | lõige 4 jäetakse välja; |
| --- | --- |

d)

lõige 4 jäetakse välja;

| e) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud isikuandmeid ei saadeta liikmesriikidele või liidu asutustele ega edastata kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, välja arvatud juhul, kui selline saatmine või edastamine on üksikjuhtudel liidu õiguse kohaselt nõutav või rangelt vajalik ja proportsionaalne Europoli eesmärkidega hõlmatud kuritegude puhul ning vastavalt V peatükile.“ |
| --- | --- |

e)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud isikuandmeid ei saadeta liikmesriikidele või liidu asutustele ega edastata kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, välja arvatud juhul, kui selline saatmine või edastamine on üksikjuhtudel liidu õiguse kohaselt nõutav või rangelt vajalik ja proportsionaalne Europoli eesmärkidega hõlmatud kuritegude puhul ning vastavalt V peatükile.“

| 26) | Artikkel 32 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 32
  Töötlemise turvalisus
  Europol, kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 91, ja liikmesriigid, kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 29, kehtestavad mehhanismid turvameetmete võtmiseks kogu infosüsteemi piires.“ |
| --- | --- |

26)

Artikkel 32 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 32

Töötlemise turvalisus

Europol, kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 91, ja liikmesriigid, kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 29, kehtestavad mehhanismid turvameetmete võtmiseks kogu infosüsteemi piires.“

| 27) | Artikkel 33 jäetakse välja. |
| --- | --- |

27)

Artikkel 33 jäetakse välja.

| 28) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 33a
  Isikuandmete töötlemine teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärgil

  1.   Europol võib töödelda isikuandmeid teadus- ja innovatsiooniprojektide eesmärgil, kui nimetatud isikuandmete töötlemine:






  a) | on asjaomase projekti eesmärkide saavutamiseks rangelt vajalik ja nõuetekohaselt põhjendatud; |
| --- | --- | --- |

28)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 33a

Isikuandmete töötlemine teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärgil

1.   Europol võib töödelda isikuandmeid teadus- ja innovatsiooniprojektide eesmärgil, kui nimetatud isikuandmete töötlemine:

a)

on asjaomase projekti eesmärkide saavutamiseks rangelt vajalik ja nõuetekohaselt põhjendatud;

| b) | isikuandmete eriliikide puhul on see rangelt vajalik ja kohaldatakse asjakohased kaitsemeetmed, mis võivad hõlmata pseudonüümimist. |
| --- | --- |

b)

isikuandmete eriliikide puhul on see rangelt vajalik ja kohaldatakse asjakohased kaitsemeetmed, mis võivad hõlmata pseudonüümimist.

Europoli teadus- ja innovatsiooniprojektide raames toimuva isikuandmete töötlemise puhul juhindutakse läbipaistvuse, selgitatavuse, õigluse ja aruandekohustuse põhimõtetest.

2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, isikuandmete töötlemiseks Europoli teadus- ja innovatsiooniprojektide raames, kohaldatakse järgmisi kaitsemeetmeid:

| a) | iga teadus- ja innovatsiooniprojekti jaoks on nõutud tegevdirektori eelnev luba, mille ta annab andmekaitseametniku ja põhiõiguste ametnikuga konsulteerides ning mille aluseks on:






  i) | projekti erieesmärkide kirjeldus ja selgitus, kuidas projekt aitab Europolil või liikmesriigi pädevatel asutustel täita oma ülesandeid; |
| --- | --- | --- |

a)

iga teadus- ja innovatsiooniprojekti jaoks on nõutud tegevdirektori eelnev luba, mille ta annab andmekaitseametniku ja põhiõiguste ametnikuga konsulteerides ning mille aluseks on:

i)

projekti erieesmärkide kirjeldus ja selgitus, kuidas projekt aitab Europolil või liikmesriigi pädevatel asutustel täita oma ülesandeid;

| ii) | kavandatava töötlemistoimingu kirjeldus, milles esitatakse töötlemise eesmärgid, ulatus ja kestus ning isikuandmete töötlemise vajalikkus ja proportsionaalsus, näiteks uuenduslike tehnoloogiliste lahenduste uurimiseks ja katsetamiseks ning projektitulemuste täpsuse tagamiseks; |
| --- | --- |

ii)

kavandatava töötlemistoimingu kirjeldus, milles esitatakse töötlemise eesmärgid, ulatus ja kestus ning isikuandmete töötlemise vajalikkus ja proportsionaalsus, näiteks uuenduslike tehnoloogiliste lahenduste uurimiseks ja katsetamiseks ning projektitulemuste täpsuse tagamiseks;

| iii) | töödeldavate isikuandmete kategooriate kirjeldus; |
| --- | --- |

iii)

töödeldavate isikuandmete kategooriate kirjeldus;

| iv) | hinnang selle kohta, kuidas järgitakse määruse (EL) 2018/1725 artiklis 71 sätestatud andmekaitsepõhimõtteid, säilitamise tähtaega ja isikuandmetele juurdepääsu tingimusi; ning |
| --- | --- |

iv)

hinnang selle kohta, kuidas järgitakse määruse (EL) 2018/1725 artiklis 71 sätestatud andmekaitsepõhimõtteid, säilitamise tähtaega ja isikuandmetele juurdepääsu tingimusi; ning

| v) | andmekaitsealane mõjuhinnang, mis hõlmab andmesubjektide õigusi ja vabadusi ohustavaid riske, algoritmide treenimiseks kasutatavate isikuandmete ja töötlemistulemuste kallutatuse riski ning nende riskide vähendamiseks ja põhiõiguste rikkumise vältimiseks kavandatud meetmeid; |
| --- | --- |

v)

andmekaitsealane mõjuhinnang, mis hõlmab andmesubjektide õigusi ja vabadusi ohustavaid riske, algoritmide treenimiseks kasutatavate isikuandmete ja töötlemistulemuste kallutatuse riski ning nende riskide vähendamiseks ja põhiõiguste rikkumise vältimiseks kavandatud meetmeid;

| b) | enne projekti käivitamist teavitatakse Euroopa Andmekaitseinspektorit; |
| --- | --- |

b)

enne projekti käivitamist teavitatakse Euroopa Andmekaitseinspektorit;

| c) | haldusnõukoguga konsulteeritakse või teda teavitatakse enne projekti käivitamist vastavalt artikli 18 lõikes 7 osutatud suunistele; |
| --- | --- |

c)

haldusnõukoguga konsulteeritakse või teda teavitatakse enne projekti käivitamist vastavalt artikli 18 lõikes 7 osutatud suunistele;

| d) | kõik projekti raames töödeldavad isikuandmed






  i) | kopeeritakse ajutiselt Europoli eraldiseisvasse, isoleeritud ja kaitstud andmetöötluskeskkonda üksnes kõnealuse projekti elluviimise eesmärgil; |
| --- | --- | --- |

d)

kõik projekti raames töödeldavad isikuandmed

i)

kopeeritakse ajutiselt Europoli eraldiseisvasse, isoleeritud ja kaitstud andmetöötluskeskkonda üksnes kõnealuse projekti elluviimise eesmärgil;

| ii) | neile on juurdepääs üksnes Europoli spetsiaalselt volitatud töötajatele vastavalt käesoleva määruse artikli 30 lõikele 3 ning tehniliste turvameetmete kohaldamisel liikmesriikide pädevatele asutustele ja ELi toimimise lepingu V jaotise alusel asutatud liidu asutuste spetsiaalselt volitatud töötajatele; |
| --- | --- |

ii)

neile on juurdepääs üksnes Europoli spetsiaalselt volitatud töötajatele vastavalt käesoleva määruse artikli 30 lõikele 3 ning tehniliste turvameetmete kohaldamisel liikmesriikide pädevatele asutustele ja ELi toimimise lepingu V jaotise alusel asutatud liidu asutuste spetsiaalselt volitatud töötajatele;

| iii) | neid ei tohi saata ega edastada; |
| --- | --- |

iii)

neid ei tohi saata ega edastada;

| iv) | ei tohi kaasa tuua andmesubjekte mõjutavaid meetmeid või otsuseid nende töötlemise tõttu; |
| --- | --- |

iv)

ei tohi kaasa tuua andmesubjekte mõjutavaid meetmeid või otsuseid nende töötlemise tõttu;

| v) | peavad olema kustutatud, kui projekt on lõpule viidud või isikuandmete säilitamise tähtaeg on vastavalt artiklile 31 möödunud; |
| --- | --- |

v)

peavad olema kustutatud, kui projekt on lõpule viidud või isikuandmete säilitamise tähtaeg on vastavalt artiklile 31 möödunud;

| e) | projekti raames toimunud isikuandmete töötlemise logisid säilitatakse kuni kaks aastat pärast projekti lõpetamist üksnes andmete töötlemise tulemuse täpsuse kontrollimiseks ja ainult seni, kuni see on selleks vajalik. |
| --- | --- |

e)

projekti raames toimunud isikuandmete töötlemise logisid säilitatakse kuni kaks aastat pärast projekti lõpetamist üksnes andmete töötlemise tulemuse täpsuse kontrollimiseks ja ainult seni, kuni see on selleks vajalik.

3.   Haldusnõukogu kehtestab siduvas dokumendis teadus- ja innovatsiooniprojektide üldise kohaldamisala. Vajaduse korral sellist dokumenti ajakohastatakse ja tehakse kättesaadavaks Euroopa Andmekaitseinspektorile tema järelevalve teostamise eesmärgil.

4.   Europol säilitab dokumendi, mis sisaldab algoritmide treenimise, testimise ja valideerimise protsessi ja põhjenduste üksikasjaliku kirjelduse, et tagada protsessi ja algoritmide läbipaistvus, sealhulgas nende vastavus käesolevas artiklis sätestatud kaitsemeetmetele, ning võimaldada kontrollida selliste algoritmide kasutamisel põhinevate tulemuste täpsust. Taotluse korral teeb Europol nimetatud dokumendi kättesaadavaks huvitatud isikutele, sealhulgas liikmesriikidele ja parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale.

5.   Kui teadus- ja innovatsiooniprojekti jaoks töödeldavad isikuandmed on esitanud liikmesriik, liidu asutus, kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon, taotleb Europol kõnealuselt andmete esitajalt nõusolekut vastavalt artikli 19 lõikele 2, välja arvatud juhul, kui andmete esitaja on andnud selliseks töötlemiseks eelneva loa teadusuuringute ja innovatsiooniprojektide eesmärgil, kas üld- või eritingimustel.

Europol ei töötle andmeid teadusuuringute ja innovatsiooniprojektide eesmärgil ilma andmete esitaja nõusolekuta. Sellise nõusoleku võib igal ajal tagasi võtta.“

| 29) | Artiklit 34 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artikli 92 kohaldamist, teavitab Europol isikuandmetega seotud rikkumise korral põhjendamatu viivituseta kõnealusest rikkumisest asjaomase liikmesriigi pädevaid asutusi vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikele 5 ning asjaomast andmete esitajat, välja arvatud juhul, kui on ebatõenäoline, et isikuandmetega seotud rikkumine ohustab füüsiliste isikute õigusi ja vabadusi.“; |
| --- | --- | --- |

29)

Artiklit 34 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artikli 92 kohaldamist, teavitab Europol isikuandmetega seotud rikkumise korral põhjendamatu viivituseta kõnealusest rikkumisest asjaomase liikmesriigi pädevaid asutusi vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikele 5 ning asjaomast andmete esitajat, välja arvatud juhul, kui on ebatõenäoline, et isikuandmetega seotud rikkumine ohustab füüsiliste isikute õigusi ja vabadusi.“;

| b) | lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja.

| 30) | Artiklit 35 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

30)

Artiklit 35 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 jäetakse välja;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artikli 93 kohaldamist, kui Europolil ei ole asjaomase andmesubjekti kontaktandmeid, palub ta, et andmete esitaja teavitaks andmesubjekti isikuandmetega seotud rikkumisest ja teavitaks Europoli tehtud otsusest. Andmeid esitav liikmesriik teavitab asjaomast andmesubjekti isikuandmete rikkumisest vastavalt oma riigisisesele õigusele.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artikli 93 kohaldamist, kui Europolil ei ole asjaomase andmesubjekti kontaktandmeid, palub ta, et andmete esitaja teavitaks andmesubjekti isikuandmetega seotud rikkumisest ja teavitaks Europoli tehtud otsusest. Andmeid esitav liikmesriik teavitab asjaomast andmesubjekti isikuandmete rikkumisest vastavalt oma riigisisesele õigusele.“;

| c) | lõiked 4 ja 5 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

lõiked 4 ja 5 jäetakse välja.

| 31) | Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

31)

Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 jäetakse välja;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Andmesubjekt, kes soovib kasutada määruse (EL) 2018/1725 artiklis 80 osutatud õigust tutvuda oma isikuandmetega, võib esitada asjakohase taotluse enda valitud liikmesriigis selleks määratud ametiasutusele või Europolile. Kui taotlus tehakse nimetatud ametiasutusele, edastab ta taotluse põhjendamatu viivituseta ja ühe kuu jooksul pärast selle kättesaamist Europolile.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Andmesubjekt, kes soovib kasutada määruse (EL) 2018/1725 artiklis 80 osutatud õigust tutvuda oma isikuandmetega, võib esitada asjakohase taotluse enda valitud liikmesriigis selleks määratud ametiasutusele või Europolile. Kui taotlus tehakse nimetatud ametiasutusele, edastab ta taotluse põhjendamatu viivituseta ja ühe kuu jooksul pärast selle kättesaamist Europolile.“;

| c) | lõiked 6 ja 7 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

lõiked 6 ja 7 jäetakse välja.

| 32) | Artiklit 37 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Andmesubjekt, kes soovib kasutada määruse (EL) 2018/1725 artiklis 82 osutatud õigust lasta parandada oma isikuandmeid, need kustutada või nende töötlemist piirata, võib esitada asjakohase taotluse enda valitud liikmesriigis selleks määratud asutuse kaudu, või Europolile. Kui taotlus tehakse kõnealusele ametiasutusele, edastab ta taotluse põhjendamatu viivituseta ja ühe kuu jooksul pärast selle kättesaamist Europolile.“; |
| --- | --- | --- |

32)

Artiklit 37 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Andmesubjekt, kes soovib kasutada määruse (EL) 2018/1725 artiklis 82 osutatud õigust lasta parandada oma isikuandmeid, need kustutada või nende töötlemist piirata, võib esitada asjakohase taotluse enda valitud liikmesriigis selleks määratud asutuse kaudu, või Europolile. Kui taotlus tehakse kõnealusele ametiasutusele, edastab ta taotluse põhjendamatu viivituseta ja ühe kuu jooksul pärast selle kättesaamist Europolile.“;

| b) | lõige 2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 jäetakse välja;

| c) | lõiked 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

  „3.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artikli 82 lõike 3 kohaldamist, Europol pigem piirab isikuandmete töötlemist, mitte ei kustuta neid, kui on põhjendatult alust arvata, et andmete kustutamine võib mõjutada andmesubjekti õigustatud huve.
  Töötlemispiiranguga andmeid töödeldakse üksnes andmesubjekti õiguste kaitsmise eesmärgil, kui see on vajalik andmesubjekti või teise isiku eluliste huvide kaitsmiseks, või määruse (EL) 2018/1725 artikli 82 lõikes 3 sätestatud eesmärkidel.


  4.   Kui lõigetes 1 ja 3 osutatud Europoli valduses olevad isikuandmed on talle esitanud kolmandad riigid, rahvusvahelised organisatsioonid või liidu asutused või kui need andmed on talle otse esitanud eraõiguslikud isikud, kui Europol on andmed saanud avalikult kättesaadavatest allikatest või Europoli enda analüüside tulemusel, siis parandab või kustutab Europol sellised andmed või piirab nende töötlemist ning teavitab asjakohasel juhul andmete esitajaid.


  5.   Kui lõigetes 1 ja 3 osutatud Europoli valduses olevad isikuandmed on talle esitanud liikmesriik, parandab või kustutab sellised andmed või piirab nende töötlemist asjaomane liikmesriik koostöös Europoliga, toimides oma vastava pädevuse piires.“; |
| --- | --- |

c)

lõiked 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„3.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artikli 82 lõike 3 kohaldamist, Europol pigem piirab isikuandmete töötlemist, mitte ei kustuta neid, kui on põhjendatult alust arvata, et andmete kustutamine võib mõjutada andmesubjekti õigustatud huve.

Töötlemispiiranguga andmeid töödeldakse üksnes andmesubjekti õiguste kaitsmise eesmärgil, kui see on vajalik andmesubjekti või teise isiku eluliste huvide kaitsmiseks, või määruse (EL) 2018/1725 artikli 82 lõikes 3 sätestatud eesmärkidel.

4.   Kui lõigetes 1 ja 3 osutatud Europoli valduses olevad isikuandmed on talle esitanud kolmandad riigid, rahvusvahelised organisatsioonid või liidu asutused või kui need andmed on talle otse esitanud eraõiguslikud isikud, kui Europol on andmed saanud avalikult kättesaadavatest allikatest või Europoli enda analüüside tulemusel, siis parandab või kustutab Europol sellised andmed või piirab nende töötlemist ning teavitab asjakohasel juhul andmete esitajaid.

5.   Kui lõigetes 1 ja 3 osutatud Europoli valduses olevad isikuandmed on talle esitanud liikmesriik, parandab või kustutab sellised andmed või piirab nende töötlemist asjaomane liikmesriik koostöös Europoliga, toimides oma vastava pädevuse piires.“;

| d) | lõiked 8 ja 9 jäetakse välja. |
| --- | --- |

d)

lõiked 8 ja 9 jäetakse välja.

| 33) | Artiklit 38 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Europol töötleb isikuandmeid viisil, mis võimaldab teha kindlaks nende allika vastavalt artiklile 17.“; |
| --- | --- | --- |

33)

Artiklit 38 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Europol töötleb isikuandmeid viisil, mis võimaldab teha kindlaks nende allika vastavalt artiklile 17.“;

| b) | lõige 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „2.   Määruse (EL) 2018/1725 artikli 71 lõike 1 punktis d osutatud isikuandmete õigsuse eest vastutab:“; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„2.   Määruse (EL) 2018/1725 artikli 71 lõike 1 punktis d osutatud isikuandmete õigsuse eest vastutab:“;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Europol vastutab määruse (EL) 2018/1725 järgimise eest seoses halduslikku laadi isikuandmetega ning käesoleva määruse ning määruse (EL) 2018/1725 artikli 3 ja IX peatüki järgimise eest seoses isikuandmetega.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Europol vastutab määruse (EL) 2018/1725 järgimise eest seoses halduslikku laadi isikuandmetega ning käesoleva määruse ning määruse (EL) 2018/1725 artikli 3 ja IX peatüki järgimise eest seoses isikuandmetega.“;

| d) | lõike 7 kolmas lause asendatakse järgmisega:
  „Sellise andmevahetuse turvalisus tagatakse kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 91.“ |
| --- | --- |

d)

lõike 7 kolmas lause asendatakse järgmisega:

„Sellise andmevahetuse turvalisus tagatakse kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 91.“

| 34) | Artikkel 39 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 39
  Eelnev konsulteerimine

  1.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artikli 90 kohaldamist, eelnevat konsulteerimist Euroopa Andmekaitseinspektoriga ei kohaldata konkreetsete üksikute operatiivtegevuste suhtes, mis ei hõlma uut liiki töötlemist, millega kaasneks suur risk andmesubjektide õigustele ja vabadustele.


  2.   Europol võib algatada töötlemistoiminguid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2018/1725 artikli 90 lõike 1 kohast eelnevat konsulteerimist Euroopa Andmekaitseinspektoriga, välja arvatud juhul, kui Euroopa Andmekaitseinspektor on andnud nimetatud määruse artikli 90 lõike 4 kohaselt kirjalikult nõu kõnealuses sättes kehtestatud tähtaegade jooksul, mis algavad esmase konsulteerimistaotluse kättesaamise kuupäeval ja mida ei peatata.


  3.   Kui käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kavandatavad töötlemistoimingud on Europoli ülesannete täitmiseks väga olulised ning on eriti kiireloomulised ja vajalikud, et ennetada Europoli eesmärkidega hõlmatud vastava kuriteo vahetut ohtu ja selle vastu võidelda ning kaitsta andmesubjekti või muu isiku elulisi huve, võib Europol erandkorras algatada isikuandmete töötlemise pärast määruse (EL) 2018/1725 artikli 90 lõike 1 kohase Euroopa Andmekaitseinspektoriga eelneva konsulteerimise algust, ja enne nimetatud määruse artikli 90 lõikes 4 sätestatud tähtaja möödumist. Nimetatud juhul teavitab Europol Euroopa Andmekaitseinspektorit enne toimingute alustamist.
  Määruse (EL) 2018/1725 artikli 90 lõike 4 kohast Euroopa Andmekaitseinspektori kirjalikku nõu võetakse arvesse tagasiulatuvalt ning töötlemise viisi kohandatakse vastavalt.
  Andmekaitseametnik kaasatakse selliste töötlemistoimingute kiireloomulisuse ja vajalikkuse hindamisse enne, kui möödub määruse (EL) 2018/1725 artikli 90 lõike 4 kohane tähtaeg, ning ta teostab järelevalvet töötlemise üle.


  4.   Euroopa Andmekaitseinspektor peab registrit kõikide talle lõike 1 kohaselt teatavaks tehtud toimingute kohta. Register ei ole üldsusele kättesaadav.“ |
| --- | --- |

34)

Artikkel 39 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 39

Eelnev konsulteerimine

1.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artikli 90 kohaldamist, eelnevat konsulteerimist Euroopa Andmekaitseinspektoriga ei kohaldata konkreetsete üksikute operatiivtegevuste suhtes, mis ei hõlma uut liiki töötlemist, millega kaasneks suur risk andmesubjektide õigustele ja vabadustele.

2.   Europol võib algatada töötlemistoiminguid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2018/1725 artikli 90 lõike 1 kohast eelnevat konsulteerimist Euroopa Andmekaitseinspektoriga, välja arvatud juhul, kui Euroopa Andmekaitseinspektor on andnud nimetatud määruse artikli 90 lõike 4 kohaselt kirjalikult nõu kõnealuses sättes kehtestatud tähtaegade jooksul, mis algavad esmase konsulteerimistaotluse kättesaamise kuupäeval ja mida ei peatata.

3.   Kui käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kavandatavad töötlemistoimingud on Europoli ülesannete täitmiseks väga olulised ning on eriti kiireloomulised ja vajalikud, et ennetada Europoli eesmärkidega hõlmatud vastava kuriteo vahetut ohtu ja selle vastu võidelda ning kaitsta andmesubjekti või muu isiku elulisi huve, võib Europol erandkorras algatada isikuandmete töötlemise pärast määruse (EL) 2018/1725 artikli 90 lõike 1 kohase Euroopa Andmekaitseinspektoriga eelneva konsulteerimise algust, ja enne nimetatud määruse artikli 90 lõikes 4 sätestatud tähtaja möödumist. Nimetatud juhul teavitab Europol Euroopa Andmekaitseinspektorit enne toimingute alustamist.

Määruse (EL) 2018/1725 artikli 90 lõike 4 kohast Euroopa Andmekaitseinspektori kirjalikku nõu võetakse arvesse tagasiulatuvalt ning töötlemise viisi kohandatakse vastavalt.

Andmekaitseametnik kaasatakse selliste töötlemistoimingute kiireloomulisuse ja vajalikkuse hindamisse enne, kui möödub määruse (EL) 2018/1725 artikli 90 lõike 4 kohane tähtaeg, ning ta teostab järelevalvet töötlemise üle.

4.   Euroopa Andmekaitseinspektor peab registrit kõikide talle lõike 1 kohaselt teatavaks tehtud toimingute kohta. Register ei ole üldsusele kättesaadav.“

| 35) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 39a
  Töötlemistoimingute kategooriate dokumenteerimine

  1.   Europol dokumenteerib kõik tema vastutusel toimuvate töötlemistoimingute kategooriad. See dokumentatsioon sisaldab järgmist teavet:






  a) | Europoli kontaktandmed ning andmekaitseametniku nimi ja kontaktandmed; |
| --- | --- | --- |

35)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 39a

Töötlemistoimingute kategooriate dokumenteerimine

1.   Europol dokumenteerib kõik tema vastutusel toimuvate töötlemistoimingute kategooriad. See dokumentatsioon sisaldab järgmist teavet:

a)

Europoli kontaktandmed ning andmekaitseametniku nimi ja kontaktandmed;

| b) | töötlemise eesmärgid; |
| --- | --- |

b)

töötlemise eesmärgid;

| c) | andmesubjektide kategooriate ja isikuandmete kategooriate kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

andmesubjektide kategooriate ja isikuandmete kategooriate kirjeldus;

| d) | nende vastuvõtjate kategooriad, kellele isikuandmeid on avalikustatud või avalikustatakse, sealhulgas kolmandate riikide vastuvõtjad või rahvusvahelised organisatsioonid; |
| --- | --- |

d)

nende vastuvõtjate kategooriad, kellele isikuandmeid on avalikustatud või avalikustatakse, sealhulgas kolmandate riikide vastuvõtjad või rahvusvahelised organisatsioonid;

| e) | asjakohasel juhul teave isikuandmete edastamise kohta kolmandale riigile, rahvusvahelisele organisatsioonile või eraõiguslikule isikule, sealhulgas vastuvõtja tuvastamiseks; |
| --- | --- |

e)

asjakohasel juhul teave isikuandmete edastamise kohta kolmandale riigile, rahvusvahelisele organisatsioonile või eraõiguslikule isikule, sealhulgas vastuvõtja tuvastamiseks;

| f) | võimaluse korral eri andmekategooriate kustutamiseks ette nähtud tähtajad; |
| --- | --- |

f)

võimaluse korral eri andmekategooriate kustutamiseks ette nähtud tähtajad;

| g) | võimaluse korral määruse (EL) 2018/1725 artiklis 91 osutatud tehniliste ja korralduslike turvameetmete üldine kirjeldus; |
| --- | --- |

g)

võimaluse korral määruse (EL) 2018/1725 artiklis 91 osutatud tehniliste ja korralduslike turvameetmete üldine kirjeldus;

| h) | asjakohasel juhul profiilianalüüsi kasutamine. |
| --- | --- |

h)

asjakohasel juhul profiilianalüüsi kasutamine.

2.   Lõikes 1 osutatud dokumentatsioon on kirjalik, sealhulgas elektroonilisel kujul.

3.   Europol teeb lõikes 1 osutatud dokumentatsiooni taotluse alusel kättesaadavaks Euroopa Andmekaitseinspektorile.“

| 36) | Artikkel 40 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 40
  Logimine

  1.   Kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 88 peab Europol oma töötlemistoimingute logisid. Logide muutmine ei ole võimalik.


  2.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artikli 88 kohaldamist, kui see on riiklikule üksusele vajalik andmekaitsenormide järgimisega seotud konkreetse uurimise jaoks, esitatakse lõikes 1 osutatud logid nimetatud riiklikule üksusele.“ |
| --- | --- |

36)

Artikkel 40 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 40

Logimine

1.   Kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 88 peab Europol oma töötlemistoimingute logisid. Logide muutmine ei ole võimalik.

2.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artikli 88 kohaldamist, kui see on riiklikule üksusele vajalik andmekaitsenormide järgimisega seotud konkreetse uurimise jaoks, esitatakse lõikes 1 osutatud logid nimetatud riiklikule üksusele.“

| 37) | Artikkel 41 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 41
  Andmekaitseametniku määramine

  1.   Haldusnõukogu nimetab Europoli töötajate seast ametisse andmekaitseametniku, kes määratakse ametisse ainult sellel eesmärgil.


  2.   Andmekaitseametniku valimisel lähtutakse tema ametialasest pädevusest ning eelkõige tema eriteadmistest andmekaitsealase õiguse ja asjaomaste tavade valdkonnas ning suutlikkusest täita käesoleva määruse artiklis 41b ja määruses (EL) 2018/1725 osutatud ülesandeid.


  3.   Andmekaitseametniku valimine ei tohi kaasa tuua huvide konflikti isiku andmekaitseametnikuna tegutsemise ning tema teiste võimalike ametikohustuste vahel, eelkõige seoses käesoleva määruse kohaldamisega.


  4.   Haldusnõukogu ei vabasta andmekaitseametnikku ametist ega karista teda seoses tema ülesannete täitmisega.


  5.   Europol avaldab andmekaitseametniku kontaktandmed ja edastab need Euroopa Andmekaitseinspektorile.“ |
| --- | --- |

37)

Artikkel 41 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 41

Andmekaitseametniku määramine

1.   Haldusnõukogu nimetab Europoli töötajate seast ametisse andmekaitseametniku, kes määratakse ametisse ainult sellel eesmärgil.

2.   Andmekaitseametniku valimisel lähtutakse tema ametialasest pädevusest ning eelkõige tema eriteadmistest andmekaitsealase õiguse ja asjaomaste tavade valdkonnas ning suutlikkusest täita käesoleva määruse artiklis 41b ja määruses (EL) 2018/1725 osutatud ülesandeid.

3.   Andmekaitseametniku valimine ei tohi kaasa tuua huvide konflikti isiku andmekaitseametnikuna tegutsemise ning tema teiste võimalike ametikohustuste vahel, eelkõige seoses käesoleva määruse kohaldamisega.

4.   Haldusnõukogu ei vabasta andmekaitseametnikku ametist ega karista teda seoses tema ülesannete täitmisega.

5.   Europol avaldab andmekaitseametniku kontaktandmed ja edastab need Euroopa Andmekaitseinspektorile.“

| 38) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 41a
  Andmekaitseametniku ametiseisund

  1.   Europol tagab andmekaitseametniku nõuetekohase ja õigeaegse kaasamise kõikidesse isikuandmete kaitsega seotud küsimustesse.


  2.   Europol toetab andmekaitseametnikku artiklis 41b osutatud ülesannete täitmisel, andes talle nende ülesannete täitmiseks ja oma eriteadmiste säilitamiseks vajalikud vahendid ja töötajad ning juurdepääsu isikuandmetele ja isikuandmete töötlemise toimingutele.
  Selleks, et toetada andmekaitseametnikku oma tööülesannete täitmisel, võidakse Europoli töötajate seast määrata abiandmekaitseametnik.


  3.   Europol tagab, et andmekaitseametnik tegutseb sõltumatult ega saa oma ülesannete täitmiseks juhiseid.
  Andmekaitseametnik annab aru otse haldusnõukogule.


  4.   Andmesubjektid võivad pöörduda andmekaitseametniku poole kõigis küsimustes, mis on seotud nende isikuandmete töötlemisega ning nende käesolevast määrusest ja määrusest (EL) 2018/1725 tulenevate õiguste kasutamisega.
  Keegi ei tohi kannatada seepärast, et ta juhtis andmekaitseametniku tähelepanu käesoleva määruse või määruse (EL) 2018/1725 sätete väidetavale rikkumisele.


  5.   Haldusnõukogu võtab vastu andmekaitseametnikku käsitlevad rakendusnormid. Kõnealused rakendusnormid käsitlevad eelkõige andmekaitseametniku valimise menetlust ja tema ametist vabastamist, tema ülesandeid, kohustusi ja volitusi ning tema sõltumatuse tagatisi.


  6.   Andmekaitseametniku ja tema töötajate suhtes kehtib konfidentsiaalsuskohustus vastavalt artikli 67 lõikele 1.


  7.   Andmekaitseametnik nimetatakse ametisse neljaks aastaks ja ta võidakse ametisse tagasi nimetada.


  8.   Haldusnõukogu vabastab andmekaitseametniku ametist, kui andmekaitseametnik ei vasta enam oma ametikohustuste täitmiseks vajalikele tingimustele, tehes seda üksnes Euroopa Andmekaitseinspektori nõusolekul.


  9.   Haldusnõukogu registreerib andmekaitseametniku ja abiandmekaitseametniku Euroopa Andmekaitseinspektori juures.


  10.   Andmekaitseametniku suhtes kohaldatavaid sätteid kohaldatakse abiandmekaitseametniku suhtes mutatis mutandis.



  Artikkel 41b
  Andmekaitseametniku ülesanded

  1.   Andmekaitseametnikul on isikuandmete töötlemisel eelkõige järgmised ülesanded:






  a) | tagada sõltumatul viisil, et Europol järgiks käesoleva määruse ja määruse (EL) 2018/1725 andmekaitsesätteid ning Europoli sise-eeskirjade asjakohaseid andmekaitsesätteid, sealhulgas käesoleva määruse, määruse (EL) 2018/1725, muude liidu või liikmesriikide andmekaitsenormide ja Europoli isikuandmete kaitse põhimõtete järgimise seire seoses vastutusvaldkondade jaotamise, isikuandmete töötlemise toimingutes osalevate töötajate teadlikkuse suurendamise ja koolitamisega ning seonduvate auditite tegemist; |
| --- | --- | --- |

38)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 41a

Andmekaitseametniku ametiseisund

1.   Europol tagab andmekaitseametniku nõuetekohase ja õigeaegse kaasamise kõikidesse isikuandmete kaitsega seotud küsimustesse.

2.   Europol toetab andmekaitseametnikku artiklis 41b osutatud ülesannete täitmisel, andes talle nende ülesannete täitmiseks ja oma eriteadmiste säilitamiseks vajalikud vahendid ja töötajad ning juurdepääsu isikuandmetele ja isikuandmete töötlemise toimingutele.

Selleks, et toetada andmekaitseametnikku oma tööülesannete täitmisel, võidakse Europoli töötajate seast määrata abiandmekaitseametnik.

3.   Europol tagab, et andmekaitseametnik tegutseb sõltumatult ega saa oma ülesannete täitmiseks juhiseid.

Andmekaitseametnik annab aru otse haldusnõukogule.

4.   Andmesubjektid võivad pöörduda andmekaitseametniku poole kõigis küsimustes, mis on seotud nende isikuandmete töötlemisega ning nende käesolevast määrusest ja määrusest (EL) 2018/1725 tulenevate õiguste kasutamisega.

Keegi ei tohi kannatada seepärast, et ta juhtis andmekaitseametniku tähelepanu käesoleva määruse või määruse (EL) 2018/1725 sätete väidetavale rikkumisele.

5.   Haldusnõukogu võtab vastu andmekaitseametnikku käsitlevad rakendusnormid. Kõnealused rakendusnormid käsitlevad eelkõige andmekaitseametniku valimise menetlust ja tema ametist vabastamist, tema ülesandeid, kohustusi ja volitusi ning tema sõltumatuse tagatisi.

6.   Andmekaitseametniku ja tema töötajate suhtes kehtib konfidentsiaalsuskohustus vastavalt artikli 67 lõikele 1.

7.   Andmekaitseametnik nimetatakse ametisse neljaks aastaks ja ta võidakse ametisse tagasi nimetada.

8.   Haldusnõukogu vabastab andmekaitseametniku ametist, kui andmekaitseametnik ei vasta enam oma ametikohustuste täitmiseks vajalikele tingimustele, tehes seda üksnes Euroopa Andmekaitseinspektori nõusolekul.

9.   Haldusnõukogu registreerib andmekaitseametniku ja abiandmekaitseametniku Euroopa Andmekaitseinspektori juures.

10.   Andmekaitseametniku suhtes kohaldatavaid sätteid kohaldatakse abiandmekaitseametniku suhtes mutatis mutandis.

Artikkel 41b

Andmekaitseametniku ülesanded

1.   Andmekaitseametnikul on isikuandmete töötlemisel eelkõige järgmised ülesanded:

a)

tagada sõltumatul viisil, et Europol järgiks käesoleva määruse ja määruse (EL) 2018/1725 andmekaitsesätteid ning Europoli sise-eeskirjade asjakohaseid andmekaitsesätteid, sealhulgas käesoleva määruse, määruse (EL) 2018/1725, muude liidu või liikmesriikide andmekaitsenormide ja Europoli isikuandmete kaitse põhimõtete järgimise seire seoses vastutusvaldkondade jaotamise, isikuandmete töötlemise toimingutes osalevate töötajate teadlikkuse suurendamise ja koolitamisega ning seonduvate auditite tegemist;

| b) | teavitada ja nõustada Europoli ning isikuandmeid töötlevaid töötajaid nende kohustustest, mis tulenevad käesolevast määrusest, määrusest (EL) 2018/1725 ja muudest liidu või liikmesriikide andmekaitsenormidest; |
| --- | --- |

b)

teavitada ja nõustada Europoli ning isikuandmeid töötlevaid töötajaid nende kohustustest, mis tulenevad käesolevast määrusest, määrusest (EL) 2018/1725 ja muudest liidu või liikmesriikide andmekaitsenormidest;

| c) | anda taotluse korral nõu andmekaitsealase mõju hindamise kohta vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 89 ning seirata selle andmekaitsealase mõju hinnangu tulemuslikkust; |
| --- | --- |

c)

anda taotluse korral nõu andmekaitsealase mõju hindamise kohta vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 89 ning seirata selle andmekaitsealase mõju hinnangu tulemuslikkust;

| d) | pidada isikuandmetega seotud rikkumiste registrit ja anda taotluse korral nõu isikuandmetega seotud rikkumisest teatamise või selle kohta teabe edastamise vajaduse küsimuses vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklitele 92 ja 93; |
| --- | --- |

d)

pidada isikuandmetega seotud rikkumiste registrit ja anda taotluse korral nõu isikuandmetega seotud rikkumisest teatamise või selle kohta teabe edastamise vajaduse küsimuses vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklitele 92 ja 93;

| e) | tagada isikuandmete saatmise, edastamise ja vastuvõtmise dokumenteerimine kooskõlas käesoleva määrusega; |
| --- | --- |

e)

tagada isikuandmete saatmise, edastamise ja vastuvõtmise dokumenteerimine kooskõlas käesoleva määrusega;

| f) | tagada, et andmesubjekte teavitatakse nende taotluse korral nende õigustest, mis tulenevad käesolevast määrusest ja määrusest (EL) 2018/1725; |
| --- | --- |

f)

tagada, et andmesubjekte teavitatakse nende taotluse korral nende õigustest, mis tulenevad käesolevast määrusest ja määrusest (EL) 2018/1725;

| g) | teha koostööd Europoli töötajatega, kes vastutavad andmetöötlusmenetluste ja -koolituse ning andmetöötlusalase nõustamise eest; |
| --- | --- |

g)

teha koostööd Europoli töötajatega, kes vastutavad andmetöötlusmenetluste ja -koolituse ning andmetöötlusalase nõustamise eest;

| h) | vastata Euroopa Andmekaitseinspektori taotlustele; teha oma pädevuse piires koostööd ja konsulteerida Euroopa Andmekaitseinspektoriga viimase taotlusel või omal algatusel; |
| --- | --- |

h)

vastata Euroopa Andmekaitseinspektori taotlustele; teha oma pädevuse piires koostööd ja konsulteerida Euroopa Andmekaitseinspektoriga viimase taotlusel või omal algatusel;

| i) | teha õiguskaitse valdkonna andmekaitseküsimustes koostööd liikmesriikide pädevate asutustega, eelkõige liikmesriikide pädevate asutuste andmekaitseametnike ja riiklike järelevalveasutustega; |
| --- | --- |

i)

teha õiguskaitse valdkonna andmekaitseküsimustes koostööd liikmesriikide pädevate asutustega, eelkõige liikmesriikide pädevate asutuste andmekaitseametnike ja riiklike järelevalveasutustega;

| j) | tegutseda töötlemisküsimustes Euroopa Andmekaitseinspektori kontaktpunktina, sealhulgas määruse (EL) 2018/1725 artiklites 40 ja 90 osutatud eelneva konsulteerimise puhul, ning kui see on asjakohane, anda oma pädevuse piires nõu ka muudes küsimustes; |
| --- | --- |

j)

tegutseda töötlemisküsimustes Euroopa Andmekaitseinspektori kontaktpunktina, sealhulgas määruse (EL) 2018/1725 artiklites 40 ja 90 osutatud eelneva konsulteerimise puhul, ning kui see on asjakohane, anda oma pädevuse piires nõu ka muudes küsimustes;

| k) | koostada aastaaruanne ning edastada see haldusnõukogule ja Euroopa Andmekaitseinspektorile; |
| --- | --- |

k)

koostada aastaaruanne ning edastada see haldusnõukogule ja Euroopa Andmekaitseinspektorile;

| l) | tagada, et töötlemistoimingud ei kahjustaks andmesubjektide õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

l)

tagada, et töötlemistoimingud ei kahjustaks andmesubjektide õigusi ja vabadusi.

2.   Andmekaitseametnik võib anda haldusnõukogule soovitusi andmekaitse praktiliseks parandamiseks ja nõu andmekaitsenormide kohaldamisega seotud küsimustes.

Andmekaitseametnik võib ka omal algatusel või haldusnõukogu või üksikisiku taotlusel uurida talle teatavaks saanud küsimusi ja juhtumeid, mis on otseselt seotud tema ülesannetega, ning anda uurimise tulemustest aru uurimist taotlenud isikule või haldusnõukogule.

3.   Seoses halduslikku laadi isikuandmetega täidab andmekaitseametnik määrusega (EL) 2018/1725 ette nähtud ülesandeid.

4.   Andmekaitseametnikul ja andmekaitseametnikku tema ülesannete täitmisel abistavatel Europoli töötajatel on oma ülesannete täitmisel juurdepääs kõikidele Europolis töödeldavatele andmetele ja kõigile Europoli ruumidele.

5.   Kui andmekaitseametnik leiab, et käesoleva määruse või määruse (EL) 2018/1725 sätteid, mis käsitlevad halduslikku laadi isikuandmete töötlemist, või käesoleva määruse sätteid või määruse (EL) 2018/1725 artikli 3 ja IX peatüki sätteid, mis käsitlevad isikuandmete töötlemist, ei ole järgitud, teavitab ta sellest tegevdirektorit ja palub tal mittevastavuse kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kõrvaldada.

Kui tegevdirektor ei vii töötlemist kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul normidega vastavusse, teavitab andmekaitseametnik sellest haldusnõukogu. Haldusnõukogu vastab sellele andmekaitseametnikuga kokku lepitud tähtaja jooksul. Kui haldusnõukogu ei kõrvalda mittevastavust ettenähtud ajavahemiku jooksul, esitab andmekaitseametnik juhtumi Euroopa Andmekaitseinspektorile.

Artikkel 41c

Põhiõiguste ametnik

1.   Haldusnõukogu määrab tegevdirektori ettepanekul põhiõiguste ametniku. Põhiõiguste ametnik võib olla Europoli olemasolev töötaja, kes on saanud põhiõigusi reguleeriva õiguse ja tava alase eriväljaõppe.

2.   Põhiõiguste ametniku ülesanded on järgmised:

| a) | nõustada Europoli tema tegevuses, kui ta peab seda vajalikuks või kui temalt seda palutakse, ilma seejuures Europoli tegevust takistamata või selles viivitusi põhjustamata; |
| --- | --- |

a)

nõustada Europoli tema tegevuses, kui ta peab seda vajalikuks või kui temalt seda palutakse, ilma seejuures Europoli tegevust takistamata või selles viivitusi põhjustamata;

| b) | seirata põhiõiguste järgimist Europoli poolt; |
| --- | --- |

b)

seirata põhiõiguste järgimist Europoli poolt;

| c) | esitada mittesiduvaid arvamusi töökorralduse kohta; |
| --- | --- |

c)

esitada mittesiduvaid arvamusi töökorralduse kohta;

| d) | teavitada tegevdirektorit põhiõiguste võimalikest rikkumistest Europoli tegevuses; |
| --- | --- |

d)

teavitada tegevdirektorit põhiõiguste võimalikest rikkumistest Europoli tegevuses;

| e) | edendada Europoli ülesannete täitmisel ja Europoli tegevuses põhiõiguste austamist; |
| --- | --- |

e)

edendada Europoli ülesannete täitmisel ja Europoli tegevuses põhiõiguste austamist;

| f) | muud käesolevas määruses sätestatud ülesanded. |
| --- | --- |

f)

muud käesolevas määruses sätestatud ülesanded.

3.   Europol tagab, et põhiõiguste ametnik ei saa oma ülesannete täitmiseks juhiseid.

4.   Põhiõiguste ametnik annab aru otse tegevdirektorile ja koostab aastaaruandeid oma tegevuse kohta, sealhulgas selle kohta, mil määral on Europoli tegevuses järgitud põhiõigusi. Nimetatud aruanded tehakse haldusnõukogule kättesaadavaks.

Artikkel 41d

Põhiõigustealane koolitus

Kõik isikuandmete töötlemist hõlmavaid operatiivülesandeid täitvad Europoli töötajad saavad kohustusliku koolituse põhiõiguste ja -vabaduste kaitse kohta, sealhulgas seoses isikuandmete töötlemisega. Kõnealune koolitus töötatakse välja koostöös nõukogu määrusega (EÜ) nr 168/2007 (*12) loodud Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL)2015/2219 (*13) loodud Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametiga (CEPOL).

(*12)  Nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (ELT L 53, 22.2.2007, lk 1)."

*12

(*13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2219, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/681/JSK (ELT L 319, 4.12.2015, lk 1.)“
  "

*13

| 39) | Artikli 42 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 41 osutatud riiklikul järelevalveasutustel on oma järelevalveülesannete täitmiseks riikliku üksuse või kontaktametniku ruumides juurdepääs andmetele, mille nende liikmesriik on asjakohase riigisisese korra kohaselt Europolile esitanud, ning samuti käesoleva määruse artiklis 40 osutatud logidele.


  2.   Riiklikel järelevalveasutustel on juurdepääs oma Europoli kontaktametnike tööruumidele ja dokumentidele.“ |
| --- | --- |

39)

Artikli 42 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 41 osutatud riiklikul järelevalveasutustel on oma järelevalveülesannete täitmiseks riikliku üksuse või kontaktametniku ruumides juurdepääs andmetele, mille nende liikmesriik on asjakohase riigisisese korra kohaselt Europolile esitanud, ning samuti käesoleva määruse artiklis 40 osutatud logidele.

2.   Riiklikel järelevalveasutustel on juurdepääs oma Europoli kontaktametnike tööruumidele ja dokumentidele.“

| 40) | Artiklit 43 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Andmekaitseinspektori ülesanne on jälgida ja tagada, et kohaldataks käesoleva määruse ja määruse (EL) 2018/1725 sätteid, mis käsitlevad füüsiliste isikute põhiõiguste ja -vabaduste kaitsmist isikuandmete töötlemisel Europolis, samuti nõustada Europoli ja andmesubjekte kõikides isikuandmete töötlemisega seotud küsimustes.“; |
| --- | --- | --- |

40)

Artiklit 43 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Andmekaitseinspektori ülesanne on jälgida ja tagada, et kohaldataks käesoleva määruse ja määruse (EL) 2018/1725 sätteid, mis käsitlevad füüsiliste isikute põhiõiguste ja -vabaduste kaitsmist isikuandmete töötlemisel Europolis, samuti nõustada Europoli ja andmesubjekte kõikides isikuandmete töötlemisega seotud küsimustes.“;

| b) | lõikele 3 lisatakse järgmised punktid:






  „j) | anda korralduse, et vastutav töötleja või volitatud töötleja viiks asjakohasel juhul töötlemise toimingud teatud viisil ja kindlaksmääratud aja jooksul vastavusse käesoleva määrusega; |
| --- | --- | --- |

b)

lõikele 3 lisatakse järgmised punktid:

„j)

anda korralduse, et vastutav töötleja või volitatud töötleja viiks asjakohasel juhul töötlemise toimingud teatud viisil ja kindlaksmääratud aja jooksul vastavusse käesoleva määrusega;

| k) | anda korralduse peatada liikmesriigi või kolmanda riigi vastuvõtjale või rahvusvahelisele organisatsioonile suunatud andmevoog; |
| --- | --- |

k)

anda korralduse peatada liikmesriigi või kolmanda riigi vastuvõtjale või rahvusvahelisele organisatsioonile suunatud andmevoog;

| l) | määrata haldustrahvi, kui Europol ei järgi mõnda käesoleva lõike punktides c, e, f, j ja k osutatud meedet, sõltuvalt iga üksikjuhtumi asjaoludest.“; |
| --- | --- |

l)

määrata haldustrahvi, kui Europol ei järgi mõnda käesoleva lõike punktides c, e, f, j ja k osutatud meedet, sõltuvalt iga üksikjuhtumi asjaoludest.“;

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Euroopa Andmekaitseinspektor koostab Europoli üle teostatud järelevalvetegevuse kohta aastaaruande. Kõnealune aruanne moodustab osa Euroopa Andmekaitseinspektori aastaaruandest, millele on osutatud määruse (EL) 2018/1725 artiklis 60.
  Euroopa Andmekaitseinspektor palub liikmesriikide järelevalveasutustel esitada oma tähelepanekud nimetatud aastaaruande osa kohta enne, kui see aastaaruanne võetakse vastu. Euroopa Andmekaitseinspektor võtab nimetatud tähelepanekuid hoolikalt arvesse ning osutab neile oma aastaaruandes.
  Teises lõigus osutatud aastaaruande osa sisaldab statistilisi andmeid, mis käsitlevad kaebusi, uurimisi ja juurdlusi ning isikuandmete edastamist kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, juhtumeid, mille puhul on läbi viidud eelnev konsulteerimine Euroopa Andmekaitseinspektoriga, ning käesoleva artikli lõikes 3 osutatud volituste kasutamist.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Euroopa Andmekaitseinspektor koostab Europoli üle teostatud järelevalvetegevuse kohta aastaaruande. Kõnealune aruanne moodustab osa Euroopa Andmekaitseinspektori aastaaruandest, millele on osutatud määruse (EL) 2018/1725 artiklis 60.

Euroopa Andmekaitseinspektor palub liikmesriikide järelevalveasutustel esitada oma tähelepanekud nimetatud aastaaruande osa kohta enne, kui see aastaaruanne võetakse vastu. Euroopa Andmekaitseinspektor võtab nimetatud tähelepanekuid hoolikalt arvesse ning osutab neile oma aastaaruandes.

Teises lõigus osutatud aastaaruande osa sisaldab statistilisi andmeid, mis käsitlevad kaebusi, uurimisi ja juurdlusi ning isikuandmete edastamist kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, juhtumeid, mille puhul on läbi viidud eelnev konsulteerimine Euroopa Andmekaitseinspektoriga, ning käesoleva artikli lõikes 3 osutatud volituste kasutamist.“

| 41) | Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel tagatakse koordineeritud järelevalve kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 62. Euroopa Andmekaitseinspektor kasutab käesoleva määruse artikli 43 lõikes 2 sätestatud kohustusi täites riiklike järelevalveasutuste eriteadmisi ja kogemusi.
  Euroopa Andmekaitseinspektoriga ühiste kontrollide läbiviimisel on riiklike järelevalveasutuste liikmetel ja töötajatel subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet nõuetekohaselt arvesse võttes samasugused õigused, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 43 lõikes 4, ja neile kehtivad samasugused kohustused, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 43 lõikes 6.“; |
| --- | --- | --- |

41)

Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel tagatakse koordineeritud järelevalve kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 62. Euroopa Andmekaitseinspektor kasutab käesoleva määruse artikli 43 lõikes 2 sätestatud kohustusi täites riiklike järelevalveasutuste eriteadmisi ja kogemusi.

Euroopa Andmekaitseinspektoriga ühiste kontrollide läbiviimisel on riiklike järelevalveasutuste liikmetel ja töötajatel subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet nõuetekohaselt arvesse võttes samasugused õigused, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 43 lõikes 4, ja neile kehtivad samasugused kohustused, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 43 lõikes 6.“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Juhtudel, mis seonduvad ühelt või mitmelt liikmesriigilt saadud andmetega, sealhulgas artikli 47 lõikes 2 osutatud juhtudel, konsulteerib Euroopa Andmekaitseinspektor asjaomaste riiklike järelevalveasutustega. Euroopa Andmekaitseinspektor ei otsusta täiendavate meetmete võtmist enne, kui need riiklikud järelevalveasutused on Euroopa Andmekaitseinspektorit teavitanud oma arvamusest Euroopa Andmekaitseinspektori kindlaks määratud tähtaja jooksul, mis on vähemalt üks kuu ja mitte pikem kui kolm kuud hetkest, mil Euroopa Andmekaitseinspektor konsulteerib asjaomaste riiklike järelevalveasutustega. Euroopa Andmekaitseinspektor võtab asjaomaste riiklike järelevalveasutuste vastavaid arvamusi täiel määral arvesse. Kui Euroopa Andmekaitseinspektor kavatseb riiklike järelevalveasutuste seisukohta mitte järgida, teavitab ta sellest asjaomast asutust, esitab põhjenduse ning edastab küsimuse Euroopa Andmekaitsenõukogule.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Juhtudel, mis seonduvad ühelt või mitmelt liikmesriigilt saadud andmetega, sealhulgas artikli 47 lõikes 2 osutatud juhtudel, konsulteerib Euroopa Andmekaitseinspektor asjaomaste riiklike järelevalveasutustega. Euroopa Andmekaitseinspektor ei otsusta täiendavate meetmete võtmist enne, kui need riiklikud järelevalveasutused on Euroopa Andmekaitseinspektorit teavitanud oma arvamusest Euroopa Andmekaitseinspektori kindlaks määratud tähtaja jooksul, mis on vähemalt üks kuu ja mitte pikem kui kolm kuud hetkest, mil Euroopa Andmekaitseinspektor konsulteerib asjaomaste riiklike järelevalveasutustega. Euroopa Andmekaitseinspektor võtab asjaomaste riiklike järelevalveasutuste vastavaid arvamusi täiel määral arvesse. Kui Euroopa Andmekaitseinspektor kavatseb riiklike järelevalveasutuste seisukohta mitte järgida, teavitab ta sellest asjaomast asutust, esitab põhjenduse ning edastab küsimuse Euroopa Andmekaitsenõukogule.“

| 42) | Artiklid 45 ja 46 jäetakse välja. |
| --- | --- |

42)

Artiklid 45 ja 46 jäetakse välja.

| 43) | Artiklit 47 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Igal andmesubjektil on õigus esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile, kui ta leiab, et tema kohta käivate isikuandmete töötlemine Europoli poolt ei ole kooskõlas käesoleva määrusega või määrusega(EL) 2018/1725.“; |
| --- | --- | --- |

43)

Artiklit 47 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Igal andmesubjektil on õigus esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile, kui ta leiab, et tema kohta käivate isikuandmete töötlemine Europoli poolt ei ole kooskõlas käesoleva määrusega või määrusega(EL) 2018/1725.“;

| b) | lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui kaebus on seotud käesoleva määruse artiklis 36 või 37 või määruse (EL) 2018/1725 artiklis 81 või 82 osutatud otsusega, konsulteerib Euroopa Andmekaitseinspektor selle liikmesriigi järelevalveasutustega, kes andmed edastas, või küsimusega otseselt seotud liikmesriigiga.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

„2.   Kui kaebus on seotud käesoleva määruse artiklis 36 või 37 või määruse (EL) 2018/1725 artiklis 81 või 82 osutatud otsusega, konsulteerib Euroopa Andmekaitseinspektor selle liikmesriigi järelevalveasutustega, kes andmed edastas, või küsimusega otseselt seotud liikmesriigiga.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „5.   Euroopa Andmekaitseinspektor teavitab andmesubjekti kaebuse menetlemise käigust ja tulemusest, sealhulgas võimalusest kasutada artikli 48 kohaselt õiguskaitsevahendeid.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„5.   Euroopa Andmekaitseinspektor teavitab andmesubjekti kaebuse menetlemise käigust ja tulemusest, sealhulgas võimalusest kasutada artikli 48 kohaselt õiguskaitsevahendeid.“

| 44) | Artikkel 50 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 50
  Õigus hüvitisele

  1.   Igal isikul, kes on kandnud käesoleva määruse rikkumise tagajärjel materiaalset või mittemateriaalset kahju, on õigus saada tekitatud kahju eest hüvitist kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 65 ja direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 56.


  2.   Europoli ja liikmesriigi vaidlused, mis käsitlevad lõplikku vastutust materiaalset või mittemateriaalset kahju kandnud isikule käesoleva artikli lõike 1 kohaselt määratud hüvitise eest, suunatakse lahendamiseks haldusnõukogule. Haldusnõukogu teeb otsuse nimetatud vastutuse kohta oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega, ilma et see piiraks õigust seda otsust vaidlustada kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 263.“ |
| --- | --- |

44)

Artikkel 50 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 50

Õigus hüvitisele

1.   Igal isikul, kes on kandnud käesoleva määruse rikkumise tagajärjel materiaalset või mittemateriaalset kahju, on õigus saada tekitatud kahju eest hüvitist kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 65 ja direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 56.

2.   Europoli ja liikmesriigi vaidlused, mis käsitlevad lõplikku vastutust materiaalset või mittemateriaalset kahju kandnud isikule käesoleva artikli lõike 1 kohaselt määratud hüvitise eest, suunatakse lahendamiseks haldusnõukogule. Haldusnõukogu teeb otsuse nimetatud vastutuse kohta oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega, ilma et see piiraks õigust seda otsust vaidlustada kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 263.“

| 45) | Artiklit 51 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | artikli 11 lõike 1 punktis c osutatud Europoli tegevuse konsolideeritud aastaaruanne, sealhulgas asjakohane teave Europoli tegevuse kohta suurte andmekogumite töötlemisel ja sellega seoses saadud tulemuste kohta, ilma et see mõjutaks operatiivseid üksikasju ja käimasolevaid uurimisi;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

45)

Artiklit 51 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

artikli 11 lõike 1 punktis c osutatud Europoli tegevuse konsolideeritud aastaaruanne, sealhulgas asjakohane teave Europoli tegevuse kohta suurte andmekogumite töötlemisel ja sellega seoses saadud tulemuste kohta, ilma et see mõjutaks operatiivseid üksikasju ja käimasolevaid uurimisi;“;

| ii) | lisatakse järgmised punktid:






  „f) | artikli 26 lõike 11 kohane iga-aastane teave artiklite 26, 26a ja 26b kohaselt eraõiguslike isikutega vahetatud isikuandmete kohta, sealhulgas hinnang koostöö tõhususe kohta, konkreetsed näited juhtumite kohta, millest nähtub, miks need taotlused olid Europoli eesmärkide saavutamiseks ja ülesannete täitmiseks vajalikud ja proportsionaalsed, ning artikli 26b kohase isikuandmete vahetamise puhul sellise teabevahetuse tulemusel tuvastatud laste arv, niivõrd kui see teave on Europolile kättesaadav; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised punktid:

„f)

artikli 26 lõike 11 kohane iga-aastane teave artiklite 26, 26a ja 26b kohaselt eraõiguslike isikutega vahetatud isikuandmete kohta, sealhulgas hinnang koostöö tõhususe kohta, konkreetsed näited juhtumite kohta, millest nähtub, miks need taotlused olid Europoli eesmärkide saavutamiseks ja ülesannete täitmiseks vajalikud ja proportsionaalsed, ning artikli 26b kohase isikuandmete vahetamise puhul sellise teabevahetuse tulemusel tuvastatud laste arv, niivõrd kui see teave on Europolile kättesaadav;

| g) | iga-aastane teave nende juhtumite arvu kohta, millega seoses Europolil oli vaja töödelda II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega mitte seotud isikuandmeid, et toetada liikmesriike konkreetses käimasolevas kriminaaluurimises kooskõlas artikliga 18a, ning teave töötlemise kestuse ja tulemuste kohta, sealhulgas selliste juhtumite näited, mis selgitavad, miks kõnealune töötlemine oli vajalik ja proportsionaalne; |
| --- | --- |

g)

iga-aastane teave nende juhtumite arvu kohta, millega seoses Europolil oli vaja töödelda II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega mitte seotud isikuandmeid, et toetada liikmesriike konkreetses käimasolevas kriminaaluurimises kooskõlas artikliga 18a, ning teave töötlemise kestuse ja tulemuste kohta, sealhulgas selliste juhtumite näited, mis selgitavad, miks kõnealune töötlemine oli vajalik ja proportsionaalne;

| h) | iga-aastane teave isikuandmete edastamise kohta kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele vastavalt artikli 25 lõikele 1 või artikli 25 lõikele 4a esitatuna õigusliku aluse kaupa ning juhtumite arv, millega seoses tegevdirektor andis vastavalt artikli 25 lõikele 5 loa konkreetse käimasoleva kriminaaluurimisega seotud isikuandmete edastamiseks kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, sealhulgas teave asjaomaste riikide ja loa kehtivusaja kohta; |
| --- | --- |

h)

iga-aastane teave isikuandmete edastamise kohta kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele vastavalt artikli 25 lõikele 1 või artikli 25 lõikele 4a esitatuna õigusliku aluse kaupa ning juhtumite arv, millega seoses tegevdirektor andis vastavalt artikli 25 lõikele 5 loa konkreetse käimasoleva kriminaaluurimisega seotud isikuandmete edastamiseks kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, sealhulgas teave asjaomaste riikide ja loa kehtivusaja kohta;

| i) | iga-aastane teave selliste juhtumite arvu kohta, mille puhul Europol on teinud ettepaneku sisestada võimalikud informatiivsed hoiatusteated vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile t, sealhulgas konkreetsed näited juhtumite kohta, et näidata, miks tehti ettepanek nimetatud hoiatusteadete sisestamiseks; |
| --- | --- |

i)

iga-aastane teave selliste juhtumite arvu kohta, mille puhul Europol on teinud ettepaneku sisestada võimalikud informatiivsed hoiatusteated vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile t, sealhulgas konkreetsed näited juhtumite kohta, et näidata, miks tehti ettepanek nimetatud hoiatusteadete sisestamiseks;

| j) | iga-aastane teave ellu viidud teadus- ja innovatsiooniprojektide arvu kohta, sealhulgas teave nimetatud projektide eesmärkide, töödeldavate isikuandmete kategooriate, kasutatud täiendavate kaitsemeetmete (sealhulgas võimalikult väheste andmete kogumine), õiguskaitsealaste vajaduste, millega nimetatud projektid püüavad tegeleda, ja nimetatud projektide tulemuste kohta; |
| --- | --- |

j)

iga-aastane teave ellu viidud teadus- ja innovatsiooniprojektide arvu kohta, sealhulgas teave nimetatud projektide eesmärkide, töödeldavate isikuandmete kategooriate, kasutatud täiendavate kaitsemeetmete (sealhulgas võimalikult väheste andmete kogumine), õiguskaitsealaste vajaduste, millega nimetatud projektid püüavad tegeleda, ja nimetatud projektide tulemuste kohta;

| k) | iga-aastane teave nende juhtumite arvu kohta, mille puhul Europol kasutas ajutist töötlemist kooskõlas artikli 18 lõikega 6a, ja vajaduse korral nende juhtumite arvu kohta, mille puhul töötlemisaega pikendati; |
| --- | --- |

k)

iga-aastane teave nende juhtumite arvu kohta, mille puhul Europol kasutas ajutist töötlemist kooskõlas artikli 18 lõikega 6a, ja vajaduse korral nende juhtumite arvu kohta, mille puhul töötlemisaega pikendati;

| l) | artikli 30 lõike 2 kohane iga-aastane teave selliste juhtumite arvu ja liikide kohta, mille puhul töödeldi isikuandmete erikategooriaid. |
| --- | --- |

l)

artikli 30 lõike 2 kohane iga-aastane teave selliste juhtumite arvu ja liikide kohta, mille puhul töödeldi isikuandmete erikategooriaid.

Punktides f ja i osutatud näited anonüümitakse isikuandmete osas.

Punktis g osutatud näited anonüümitakse isikuandmete osas, avaldamata operatiivseid üksikasju ja ilma et see piiraks käimasolevaid uurimisi.“;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Parlamentaarse ühiskontrolli töörühm võib koostada kokkuvõtlikke järeldusi Europoli tegevuse üle poliitilise seire teostamise kohta, sealhulgas konkreetseid mittesiduvaid soovitusi Europolile, ning esitada need järeldused Euroopa Parlamendile ja liikmesriikide parlamentidele. Euroopa Parlament edastab nimetatud kokkuvõtlikud järeldused teavitamise eesmärgil nõukogule, komisjonile ja Europolile.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Parlamentaarse ühiskontrolli töörühm võib koostada kokkuvõtlikke järeldusi Europoli tegevuse üle poliitilise seire teostamise kohta, sealhulgas konkreetseid mittesiduvaid soovitusi Europolile, ning esitada need järeldused Euroopa Parlamendile ja liikmesriikide parlamentidele. Euroopa Parlament edastab nimetatud kokkuvõtlikud järeldused teavitamise eesmärgil nõukogule, komisjonile ja Europolile.“

| 46) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 52a
  Nõuandefoorum

  1.   Parlamentaarse ühiskontrolli töörühm loob nõuandefoorumi, mis abistab teda taotluse korral põhiõigustega seotud küsimustes, andes talle sõltumatut nõu.
  Parlamentaarse ühiskontrolli töörühm ja tegevdirektor võivad konsulteerida nõuandefoorumiga kõigis põhiõigustega seotud küsimustes.


  2.   Parlamentaarse ühiskontrolli töörühm määrab kindlaks nõuandefoorumi koosseisu, selle töömeetodid ja nõuandefoorumile teabe saatmise viisid.“ |
| --- | --- |

46)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 52a

Nõuandefoorum

1.   Parlamentaarse ühiskontrolli töörühm loob nõuandefoorumi, mis abistab teda taotluse korral põhiõigustega seotud küsimustes, andes talle sõltumatut nõu.

Parlamentaarse ühiskontrolli töörühm ja tegevdirektor võivad konsulteerida nõuandefoorumiga kõigis põhiõigustega seotud küsimustes.

2.   Parlamentaarse ühiskontrolli töörühm määrab kindlaks nõuandefoorumi koosseisu, selle töömeetodid ja nõuandefoorumile teabe saatmise viisid.“

| 47) | Artikli 58 lõige 9 asendatakse järgmisega:

  „9.   Delegeeritud määrust (EL) 2019/715 kohaldatakse kõikide ehitusprojektide suhtes, mis eeldatavasti avaldavad Europoli eelarvele olulist mõju.“ |
| --- | --- |

47)

Artikli 58 lõige 9 asendatakse järgmisega:

„9.   Delegeeritud määrust (EL) 2019/715 kohaldatakse kõikide ehitusprojektide suhtes, mis eeldatavasti avaldavad Europoli eelarvele olulist mõju.“

| 48) | Artiklit 60 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Kui kontrollikoda on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (*14) artikli 246 kohaselt esitanud oma tähelepanekud Europoli n aasta esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab Europoli peaarvepidaja Europoli lõpliku raamatupidamisaruande kõnealuse aasta kohta. Tegevdirektor esitab selle lõpliku raamatupidamisaruande haldusnõukogule arvamuse saamiseks.


  (*14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).“;" |
| --- | --- | --- |

48)

Artiklit 60 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui kontrollikoda on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (*14) artikli 246 kohaselt esitanud oma tähelepanekud Europoli n aasta esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab Europoli peaarvepidaja Europoli lõpliku raamatupidamisaruande kõnealuse aasta kohta. Tegevdirektor esitab selle lõpliku raamatupidamisaruande haldusnõukogule arvamuse saamiseks.

(*14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).“;"

*14

| b) | lõige 9 asendatakse järgmisega:

  „9.   Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor talle kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2019/715 artikli 106 lõikega 3 kogu teabe, mida on vaja n aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta rakendamiseks.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 9 asendatakse järgmisega:

„9.   Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor talle kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2019/715 artikli 106 lõikega 3 kogu teabe, mida on vaja n aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta rakendamiseks.“

| 49) | Artikkel 61 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 61
  Finantsreeglid

  1.   Haldusnõukogu võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu Europoli suhtes kohaldatavad finantsreeglid. Need ei tohi lahkneda delegeeritud määrusest (EL) 2019/715, välja arvatud juhul, kui see on konkreetselt vajalik Europoli toimimiseks ja komisjon on selleks eelnevalt nõusoleku andnud.


  2.   Europol võib anda toetusi oma eesmärkide ja ülesannete saavutamiseks.


  3.   Europol võib anda liikmesriikidele Europoli eesmärkide ja ülesannetega seotud tegevuste jaoks toetusi ilma konkursikutseta.


  4.   Kui see on tegevusega seotud vajadustest lähtuvalt nõuetekohaselt põhjendatud, võib rahaline toetus pärast haldusnõukogult loa saamist katta kõik seadmetesse ja taristusse investeerimise kulud.
  Lõike 1 kohased finantsreeglid võivad täpsustada kriteeriumid, mille alusel rahaline toetus võib katta käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud kõik investeerimise kulud.


  5.   Seoses ühiste uurimisrühmade tegevuse rahalise toetamisega kehtestavad Europol ja Eurojust ühiselt reeglid ja tingimused selliste toetusetaotluste menetlemiseks.“ |
| --- | --- |

49)

Artikkel 61 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 61

Finantsreeglid

1.   Haldusnõukogu võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu Europoli suhtes kohaldatavad finantsreeglid. Need ei tohi lahkneda delegeeritud määrusest (EL) 2019/715, välja arvatud juhul, kui see on konkreetselt vajalik Europoli toimimiseks ja komisjon on selleks eelnevalt nõusoleku andnud.

2.   Europol võib anda toetusi oma eesmärkide ja ülesannete saavutamiseks.

3.   Europol võib anda liikmesriikidele Europoli eesmärkide ja ülesannetega seotud tegevuste jaoks toetusi ilma konkursikutseta.

4.   Kui see on tegevusega seotud vajadustest lähtuvalt nõuetekohaselt põhjendatud, võib rahaline toetus pärast haldusnõukogult loa saamist katta kõik seadmetesse ja taristusse investeerimise kulud.

Lõike 1 kohased finantsreeglid võivad täpsustada kriteeriumid, mille alusel rahaline toetus võib katta käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud kõik investeerimise kulud.

5.   Seoses ühiste uurimisrühmade tegevuse rahalise toetamisega kehtestavad Europol ja Eurojust ühiselt reeglid ja tingimused selliste toetusetaotluste menetlemiseks.“

| 50) | Artiklit 68 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Hiljemalt 29. juuniks 2027 ja seejärel iga viie aasta järel viib komisjon läbi hindamise, eelkõige Europoli ja tema töö mõju, tulemuslikkuse ja tõhususe kohta. Nimetatud hindamisel võidakse eelkõige käsitleda võimalikku vajadust muuta Europoli struktuuri, toimimist, tegevusvaldkonda ja ülesandeid ning selliste võimalike muudatuste finantsmõju.“; |
| --- | --- | --- |

50)

Artiklit 68 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Hiljemalt 29. juuniks 2027 ja seejärel iga viie aasta järel viib komisjon läbi hindamise, eelkõige Europoli ja tema töö mõju, tulemuslikkuse ja tõhususe kohta. Nimetatud hindamisel võidakse eelkõige käsitleda võimalikku vajadust muuta Europoli struktuuri, toimimist, tegevusvaldkonda ja ülesandeid ning selliste võimalike muudatuste finantsmõju.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Hiljemalt 29. juuniks 2025 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles ta kaalub ja hindab käesolevas määruses sätestatud ülesannete rakendamise tegevusalast mõju, eelkõige artikli 4 lõike 1 punktis t, artikli 18 lõike 2 punktis e, artikli 18 lõikes 6a ja artiklites 18a, 26, 26a ja 26b seoses Europoli eesmärkidega. Aruandes hinnatakse nende ülesannete mõju põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigustele ja -vabadustele. Samuti esitatakse selles Europoli ülesannete laiendamise kulude-tulude analüüs.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Hiljemalt 29. juuniks 2025 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles ta kaalub ja hindab käesolevas määruses sätestatud ülesannete rakendamise tegevusalast mõju, eelkõige artikli 4 lõike 1 punktis t, artikli 18 lõike 2 punktis e, artikli 18 lõikes 6a ja artiklites 18a, 26, 26a ja 26b seoses Europoli eesmärkidega. Aruandes hinnatakse nende ülesannete mõju põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigustele ja -vabadustele. Samuti esitatakse selles Europoli ülesannete laiendamise kulude-tulude analüüs.“

| 51) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 74a
  Üleminekukord seoses konkreetset käimasolevat kriminaaluurimist toetavate isikuandmete töötlemisega

  1.   Kui liikmesriik, Euroopa Prokuratuur või Eurojust esitas enne 28. juunit 2022 Europolile isikuandmeid, mis ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega, võib Europol nimetatud isikuandmeid töödelda kooskõlas artikliga 18a juhul, kui:






  a) | asjaomane liikmesriik, Euroopa Prokuratuur või Eurojust teatab Europolile hiljemalt 29. septembriks 2022, et tal on lubatud töödelda nimetatud isikuandmeid kooskõlas kohaldatava liidu või riigisisese õiguse kohaste menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega käimasolevas kriminaaluurimises, milleks ta taotles Europoli toetust andmete algsel esitamisel; |
| --- | --- | --- |

51)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 74a

Üleminekukord seoses konkreetset käimasolevat kriminaaluurimist toetavate isikuandmete töötlemisega

1.   Kui liikmesriik, Euroopa Prokuratuur või Eurojust esitas enne 28. juunit 2022 Europolile isikuandmeid, mis ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega, võib Europol nimetatud isikuandmeid töödelda kooskõlas artikliga 18a juhul, kui:

a)

asjaomane liikmesriik, Euroopa Prokuratuur või Eurojust teatab Europolile hiljemalt 29. septembriks 2022, et tal on lubatud töödelda nimetatud isikuandmeid kooskõlas kohaldatava liidu või riigisisese õiguse kohaste menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega käimasolevas kriminaaluurimises, milleks ta taotles Europoli toetust andmete algsel esitamisel;

| b) | asjaomane liikmesriik, Euroopa Prokuratuur või Eurojust palub Europolil hiljemalt 29. septembriks 2022 toetada punktis a osutatud käimasolevat kriminaaluurimist ning |
| --- | --- |

b)

asjaomane liikmesriik, Euroopa Prokuratuur või Eurojust palub Europolil hiljemalt 29. septembriks 2022 toetada punktis a osutatud käimasolevat kriminaaluurimist ning

| c) | Europoli hinnangul ei ole kooskõlas artikli 18a lõike 1 punktiga b võimalik käesoleva lõike punktis a osutatud käimasolevat kriminaaluurimist toetada, ilma et töödeldaks isikuandmeid, mis ei vasta artikli 18 lõikele 5. |
| --- | --- |

c)

Europoli hinnangul ei ole kooskõlas artikli 18a lõike 1 punktiga b võimalik käesoleva lõike punktis a osutatud käimasolevat kriminaaluurimist toetada, ilma et töödeldaks isikuandmeid, mis ei vasta artikli 18 lõikele 5.

Käesoleva lõike punktis c osutatud hinnang dokumenteeritakse ja saadetakse teavitamise eesmärgil Euroopa Andmekaitseinspektorile, kui Europol lõpetab asjaomase konkreetse kriminaaluurimise toetamise.

2.   Kui liikmesriik, Euroopa Prokuratuur või Eurojust ei täida vähemalt ühte käesoleva artikli lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuet seoses selliste isikuandmetega, mis ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega, mille nad esitasid Europolile enne 28. juunit 2022, või kui liikmesriik, Euroopa Prokuratuur või Eurojust ei täida käesoleva artikli lõike 1 punktis c sätestatud nõuded, ei töötle Europol nimetatud isikuandmeid kooskõlas artikliga 18a, vaid kustutab nimetatud isikuandmed hiljemalt 29. oktoobriks 2022, ilma et see piiraks artikli 18 lõike 5 ja artikli 74b kohaldamist.

3.   Kui artikli 18a lõikes 6 osutatud kolmas riik edastas enne 28. juunit 2022 Europolile isikuandmed, mis ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega, võib Europol nimetatud isikuandmeid töödelda kooskõlas artikli 18a lõikega 6 juhul, kui:

| a) | kolmas riik esitas isikuandmed, et toetada konkreetset kriminaaluurimist ühes või mitmes liikmesriigis, mida Europol toetab; |
| --- | --- |

a)

kolmas riik esitas isikuandmed, et toetada konkreetset kriminaaluurimist ühes või mitmes liikmesriigis, mida Europol toetab;

| b) | kolmas riik on saanud need andmed kriminaaluurimise raames kooskõlas riigisisese kriminaalõiguse alusel kohaldatavate menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega; |
| --- | --- |

b)

kolmas riik on saanud need andmed kriminaaluurimise raames kooskõlas riigisisese kriminaalõiguse alusel kohaldatavate menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega;

| c) | kolmas riik teatab Europolile hiljemalt 29. septembriks 2022, et tal on õigus töödelda nimetatud isikuandmeid sellise kriminaaluurimise käigus, mille raames ta need andmed sai; |
| --- | --- |

c)

kolmas riik teatab Europolile hiljemalt 29. septembriks 2022, et tal on õigus töödelda nimetatud isikuandmeid sellise kriminaaluurimise käigus, mille raames ta need andmed sai;

| d) | Europoli hinnangul ei ole kooskõlas artikli 18a lõike 1 punktiga b võimalik käesoleva lõike punktis a osutatud konkreetset kriminaaluurimist toetada, ilma et töödeldaks isikuandmeid, mis ei vasta artikli 18 lõikele 5 ja nimetatud hinnang dokumenteeritakse ja saadetakse teavitamise eesmärgil Euroopa Andmekaitseinspektorile, kui Europol lõpetab asjaomase konkreetse kriminaaluurimise toetamise, ning |
| --- | --- |

d)

Europoli hinnangul ei ole kooskõlas artikli 18a lõike 1 punktiga b võimalik käesoleva lõike punktis a osutatud konkreetset kriminaaluurimist toetada, ilma et töödeldaks isikuandmeid, mis ei vasta artikli 18 lõikele 5 ja nimetatud hinnang dokumenteeritakse ja saadetakse teavitamise eesmärgil Euroopa Andmekaitseinspektorile, kui Europol lõpetab asjaomase konkreetse kriminaaluurimise toetamise, ning

| e) | Europol kontrollib kooskõlas artikli 18a lõikega 6, kas isikuandmete hulk ei ole käesoleva lõike punktis a osutatud ühes või mitmes Europoli toetatavas liikmesriigis läbiviidava konkreetse kriminaaluurimise jaoks ilmselgelt ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

e)

Europol kontrollib kooskõlas artikli 18a lõikega 6, kas isikuandmete hulk ei ole käesoleva lõike punktis a osutatud ühes või mitmes Europoli toetatavas liikmesriigis läbiviidava konkreetse kriminaaluurimise jaoks ilmselgelt ebaproportsionaalne.

4.   Kui kolmas riik ei täida käesoleva artikli lõike 3 punktis c sätestatud nõudeid seoses selliste isikuandmetega, mis ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega, mille ta esitas Europolile enne 28. juunit 2022, või kui mõni muu käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud nõue ei ole täidetud, ei töötle Europol nimetatud isikuandmeid kooskõlas artikli 18a lõikega 6 vaid, ilma et see piiraks artikli 18 lõike 5 ja artikli 74b kohaldamist, kustutab Europol nimetatud isikuandmed hiljemalt 29. oktoobriks 2022.

5.   Kui liikmesriik, Euroopa Prokuratuur või Eurojust esitas Europolile enne 28. juunit 2022 isikuandmed, mis ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega, võib ta 29. septembrini 2022 taotleda, et Europol säilitaks nimetatud andmed ja nende andmete Europoli poolse töötlemise tulemuse, kui see on vajalik kriminaalteabe kogumise protsessi õigsuse, usaldusväärsuse ja jälgitavuse tagamiseks. Europol hoiab isikuandmeid, mis ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega, muudest andmetest funktsionaalselt eraldi ning töötleb selliseid andmeid üksnes kriminaalteabe kogumise protsessi õigsuse, usaldusväärsuse ja jälgitavuse tagamiseks ning ainult seni, kuni kestab kohtumenetlus, mis puudutab konkreetset kriminaaluurimist, mille jaoks nimetatud andmed esitati.

6.   Kui Europol sai isikuandmed, mis ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega, enne 28. juunit 2022, ei säilita Europol nimetatud andmeid kriminaalteabe kogumise protsessi õigsuse, usaldusväärsuse ja jälgitavuse tagamiseks, välja arvatud juhul, kui seda on taotletud kooskõlas lõikega 5. Kui sellist taotlust ei esitata, kustutab Europol nimetatud isikuandmed hiljemalt 29. oktoobriks 2022.

Artikkel 74b

Üleminekukord seoses Europoli valduses olevate isikuandmete töötlemisega

Ilma et see piiraks artikli 74a kohaldamist, võib Europol enne 28. juunit 2022 saadud isikuandmete puhul kontrollida, kas nimetatud isikuandmed on seotud ühe II lisas sätestatud andmesubjektide kategooriaga. Selleks võib Europolil teha nimetatud isikuandmetele eelanalüüs kuni 18 kuu jooksul alates s päevast, mil Europol esmakordselt andmed kätte sai, või põhjendatud juhtudel ja Euroopa Andmekaitseinspektori eelneval loal pikemaks perioodiks.

Esimeses lõigus osutatud andmete töötlemise maksimaalne ajavahemik on kolm aastat alates päevast, mil Europol andmed kätte sai.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Strasbourg, 8. juuni 2022

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BEAUNE

---

(1)  Euroopa Parlamendi 4. mai 2022. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 24. mai 2022. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/617/JSK Euroopa Liidu liikmesriikide eriüksuste koostöö parandamise kohta kriisiolukordades (ELT L 210, 6.8.2008, lk 73).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/881, mis käsitleb ENISAt (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet) ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia küberturvalisuse sertifitseerimist ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 526/2013 (küberturvalisuse määrus) (ELT L 151, 7.6.2019, lk 15).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (ELT L 194, 19.7.2016, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1862, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006 ning komisjoni otsus 2010/261/EL (ELT L 312, 7.12.2018, lk 56).

6

(7)  Nõukogu 7. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1053/2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27).

7

acquis

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/452, millega luuakse liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik (ELT L 79 I, 21.3.2019, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/784, mis käsitleb võitlemist terroristliku veebisisu levitamise vastu (ELT L 172, 17.5.2021, lk 79).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

14

(15)  
  ELT C 143, 23.4.2021, lk 6.

15

---

| 27.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 169/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 169/43

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2022/992,

8. juuni 2022,

millega muudetakse määrust (EL) 2016/1628, et pikendada komisjoni õigust võtta vastu delegeeritud õigusakte

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/1628 (3) on kehtestatud olulised sätted väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite ja tüübikinnituse kohta ning sellega on antud komisjonile õigus näha delegeeritud õigusaktidega ette teatavad üksikasjalikud tehnilised kirjeldused. Sama määruse artikli 55 lõikega 2 nähti ette, et need volitused on komisjonile delegeeritud viie aasta pikkuseks piiratud ajavahemikuks. Kõnealune ajavahemik lõppes 6. oktoobril 2021. Osa kõnealuseid delegeeritud õigusakte on vaja ajakohastada vastavalt tehnika arengule ja teha muid muudatusi kooskõlas volitustega, sealhulgas seoses delegeeritud õigusaktiga, mis kehtestab kasutusaegset seiret käsitlevad nõuded väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatud sisepõlemismootorite kohta. Kooskõlas volitustega peaks ühtlasi olema võimalik võtta vastu uusi delegeeritud õigusakte. Seetõttu tuleks pikendada komisjoni õigust võtta vastu delegeeritud õigusakte ja sätestada täiendava pikendamise võimalus. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/1628 (3) on kehtestatud olulised sätted väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite ja tüübikinnituse kohta ning sellega on antud komisjonile õigus näha delegeeritud õigusaktidega ette teatavad üksikasjalikud tehnilised kirjeldused. Sama määruse artikli 55 lõikega 2 nähti ette, et need volitused on komisjonile delegeeritud viie aasta pikkuseks piiratud ajavahemikuks. Kõnealune ajavahemik lõppes 6. oktoobril 2021. Osa kõnealuseid delegeeritud õigusakte on vaja ajakohastada vastavalt tehnika arengule ja teha muid muudatusi kooskõlas volitustega, sealhulgas seoses delegeeritud õigusaktiga, mis kehtestab kasutusaegset seiret käsitlevad nõuded väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatud sisepõlemismootorite kohta. Kooskõlas volitustega peaks ühtlasi olema võimalik võtta vastu uusi delegeeritud õigusakte. Seetõttu tuleks pikendada komisjoni õigust võtta vastu delegeeritud õigusakte ja sätestada täiendava pikendamise võimalus.

| (2) | Seega tuleks määrust (EL) 2016/1628 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seega tuleks määrust (EL) 2016/1628 vastavalt muuta.

| (3) | Kuna käesoleva määruse eesmärki ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(3)

Kuna käesoleva määruse eesmärki ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2016/1628 artikli 55 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Artikli 19 lõikes 2, artikli 24 lõikes 11, artikli 25 lõikes 4, artikli 26 lõikes 6, artikli 34 lõikes 9, artikli 42 lõikes 4, artikli 43 lõikes 5 ja artiklis 48 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kümneks aastaks alates 6. oktoobrist 2016. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 6. jaanuariks 2026 ja üheksa kuud enne iga järgneva viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt viieks aastaks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 8. juuni 2022

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BEAUNE

---

(1)  
  18. mai 2022. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 19. mai 2022. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 2. juuni 2022. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1628, mis käsitleb väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnorme ja tüübikinnitusega seotud nõudeid, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1024/2012 ja (EL) nr 167/2013 ning muudetakse direktiivi 97/68/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks (ELT L 252, 16.9.2016, lk 53).

3

---

DIREKTIIVID

| 27.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 169/45 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 169/45

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2022/993,

8. juuni 2022,

meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta

(kodifitseeritud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/106/EÜ (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks nimetatud direktiiv kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/106/EÜ (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks nimetatud direktiiv kodifitseerida.

| (2) | Selleks et säilitada ja püüda edendada meresõiduohutuse kõrget taset ja merereostuse vältimist, on vaja säilitada ja võimaluse korral parandada liidu meremeeste teadmisi ja oskusi, arendades mereharidust ja diplomeerimist vastavalt rahvusvahelistele normidele ja tehnoloogia arengule, ning võtta täiendavaid meetmeid Euroopa merendusalaste oskuste baasi täiendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et säilitada ja püüda edendada meresõiduohutuse kõrget taset ja merereostuse vältimist, on vaja säilitada ja võimaluse korral parandada liidu meremeeste teadmisi ja oskusi, arendades mereharidust ja diplomeerimist vastavalt rahvusvahelistele normidele ja tehnoloogia arengule, ning võtta täiendavaid meetmeid Euroopa merendusalaste oskuste baasi täiendamiseks.

| (3) | Meremeeste väljaõpet ja diplomeerimist reguleeritakse rahvusvahelisel tasandil Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooniga (edaspidi „STCW konventsioon“), mis vaadati ulatuslikult läbi Manilas 2010. aastal toimunud STCW konventsiooni osalisriikide konverentsil (edaspidi „Manila muudatused“). 2015. ja 2016. aastal võeti vastu STCW konventsiooni täiendavad muudatused. |
| --- | --- |

(3)

Meremeeste väljaõpet ja diplomeerimist reguleeritakse rahvusvahelisel tasandil Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooniga (edaspidi „STCW konventsioon“), mis vaadati ulatuslikult läbi Manilas 2010. aastal toimunud STCW konventsiooni osalisriikide konverentsil (edaspidi „Manila muudatused“). 2015. ja 2016. aastal võeti vastu STCW konventsiooni täiendavad muudatused.

| (4) | Käesoleva direktiiviga lisatakse STCW konventsioon liidu õigusesse. Kõik liikmesriigid on allkirjastanud STCW konventsiooni ning seega tuleks nende rahvusvaheliste kohustuste ühtlustatud rakendamiseks viia meremeeste väljaõpet ja diplomeerimist käsitlevad liidu normid kooskõlla STCW konventsiooniga. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva direktiiviga lisatakse STCW konventsioon liidu õigusesse. Kõik liikmesriigid on allkirjastanud STCW konventsiooni ning seega tuleks nende rahvusvaheliste kohustuste ühtlustatud rakendamiseks viia meremeeste väljaõpet ja diplomeerimist käsitlevad liidu normid kooskõlla STCW konventsiooniga.

| (5) | Liidu laevandussektorit iseloomustab suur merendusalane asjatundlikkus, mis aitab toetada selle konkurentsivõimet. Meremeeste väljaõppe kvaliteet on tähtis konkurentsivõime jaoks selles sektoris ja selleks, et äratada liidu kodanikes, eriti noortes, huvi merendusega seotud elukutsete vastu. |
| --- | --- |

(5)

Liidu laevandussektorit iseloomustab suur merendusalane asjatundlikkus, mis aitab toetada selle konkurentsivõimet. Meremeeste väljaõppe kvaliteet on tähtis konkurentsivõime jaoks selles sektoris ja selleks, et äratada liidu kodanikes, eriti noortes, huvi merendusega seotud elukutsete vastu.

| (6) | Liikmesriigid võivad kehtestada STCW konventsiooni ja käesoleva direktiiviga ette nähtud miinimumnõuetest rangemad nõuded. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigid võivad kehtestada STCW konventsiooni ja käesoleva direktiiviga ette nähtud miinimumnõuetest rangemad nõuded.

| (7) | Käesolevale direktiivile lisatud STCW konventsiooni reegleid tuleks täiendada meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse koodeksi (edaspidi „STCW koodeks“) A osas sisalduvate kohustuslike sätetega. STCW koodeksi B osa sisaldab soovituslikke juhiseid, mille eesmärk on abistada STCW konventsiooni osalisriike ning selle meetmete rakendamise, kohaldamise ja täitmise tagamisega seotud isikuid, et jõustada see täielikult ja ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevale direktiivile lisatud STCW konventsiooni reegleid tuleks täiendada meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse koodeksi (edaspidi „STCW koodeks“) A osas sisalduvate kohustuslike sätetega. STCW koodeksi B osa sisaldab soovituslikke juhiseid, mille eesmärk on abistada STCW konventsiooni osalisriike ning selle meetmete rakendamise, kohaldamise ja täitmise tagamisega seotud isikuid, et jõustada see täielikult ja ühetaoliselt.

| (8) | Ühise transpordipoliitika üks eesmärk meretranspordi valdkonnas on hõlbustada meremeeste liikumist liidu piires. Selline liikumine aitab muu hulgas muuta liidu meretranspordisektori tulevastele põlvkondadele atraktiivseks, vältides olukorda, kus Euroopa merendusklastris tekib puudus pädevatest töötajatest, kellel on vajalikud oskused ja pädevused. Liikmesriikide välja antud meremeeste tunnistuste vastastikune tunnustamine on väga oluline meremeeste vaba liikumise hõlbustamiseks. Pidades silmas õigust heale haldusele, peaks teiste liikmesriikide poolt meremeestele välja antud kutsetunnistuste aktsepteerimise kohta tehtud liikmesriikide otsused, mille eesmärk on riiklike meresõidudiplomite väljaandmine, põhinema põhjendustel, mida asjaomasel meremehel on võimalik kontrollida. |
| --- | --- |

(8)

Ühise transpordipoliitika üks eesmärk meretranspordi valdkonnas on hõlbustada meremeeste liikumist liidu piires. Selline liikumine aitab muu hulgas muuta liidu meretranspordisektori tulevastele põlvkondadele atraktiivseks, vältides olukorda, kus Euroopa merendusklastris tekib puudus pädevatest töötajatest, kellel on vajalikud oskused ja pädevused. Liikmesriikide välja antud meremeeste tunnistuste vastastikune tunnustamine on väga oluline meremeeste vaba liikumise hõlbustamiseks. Pidades silmas õigust heale haldusele, peaks teiste liikmesriikide poolt meremeestele välja antud kutsetunnistuste aktsepteerimise kohta tehtud liikmesriikide otsused, mille eesmärk on riiklike meresõidudiplomite väljaandmine, põhinema põhjendustel, mida asjaomasel meremehel on võimalik kontrollida.

| (9) | Meremeeste väljaõpe peaks hõlmama asjakohast teoreetilist ja praktilist väljaõpet, et tagada meremeeste kvalifikatsiooni sobivus turva- ja ohutusnõuete täitmiseks ning see, et nad suudavad reageerida häda- ja ohuolukordadele. |
| --- | --- |

(9)

Meremeeste väljaõpe peaks hõlmama asjakohast teoreetilist ja praktilist väljaõpet, et tagada meremeeste kvalifikatsiooni sobivus turva- ja ohutusnõuete täitmiseks ning see, et nad suudavad reageerida häda- ja ohuolukordadele.

| (10) | Liikmesriikidel tuleks võtta ja rakendada erimeetmeid, et hoida ära meresõidudiplomitega ning kutsetunnistustega seotud pettusi ja nende eest karistada, ning samuti jätkata jõupingutusi IMOs, et sõlmida ranged ja täidetavad kokkulepped selliste tavade vastu võitlemiseks kogu maailmas. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriikidel tuleks võtta ja rakendada erimeetmeid, et hoida ära meresõidudiplomitega ning kutsetunnistustega seotud pettusi ja nende eest karistada, ning samuti jätkata jõupingutusi IMOs, et sõlmida ranged ja täidetavad kokkulepped selliste tavade vastu võitlemiseks kogu maailmas.

| (11) | Tuleks töötada välja kvaliteedinõuded ja -süsteemid ning neid rakendada, võttes asjakohasel juhul arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovitust (5) ning sellega seoses liikmesriikide poolt vastu võetud meetmeid. |
| --- | --- |

(11)

Tuleks töötada välja kvaliteedinõuded ja -süsteemid ning neid rakendada, võttes asjakohasel juhul arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovitust (5) ning sellega seoses liikmesriikide poolt vastu võetud meetmeid.

| (12) | Meresõiduohutuse suurendamiseks ja meresaaste vältimise tõhustamiseks tuleks käesoleva direktiiviga kehtestada vahipersonali minimaalset puhkeaega käsitlevad sätted kooskõlas STCW konventsiooniga. Kõnealuseid sätteid tuleks kohaldada nii, et see ei piiraks nõukogu direktiivi 1999/63/EÜ (6) sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(12)

Meresõiduohutuse suurendamiseks ja meresaaste vältimise tõhustamiseks tuleks käesoleva direktiiviga kehtestada vahipersonali minimaalset puhkeaega käsitlevad sätted kooskõlas STCW konventsiooniga. Kõnealuseid sätteid tuleks kohaldada nii, et see ei piiraks nõukogu direktiivi 1999/63/EÜ (6) sätete kohaldamist.

| (13) | Euroopa sotsiaalpartnerid on leppinud kokku meremeeste minimaalses puhkeajas ning selle kokkuleppe rakendamiseks on võetud vastu direktiiv 1999/63/EÜ. Nimetatud direktiivis võimaldatakse meremeeste minimaalse puhkeaja suhtes ka erandite lubamist. Erandite lubamise maksimaalne ajaline kestus, sagedus ja ulatus peaks aga olema piiratud. Manila muudatustega kavatseti muu hulgas kehtestada objektiivsed piirangud eranditele, mida tehakse vahipersonali minimaalse puhkeaja suhtes, ning meresõiduohutuse, meresõidu turvalisuse ning merereostuse vältimise ülesannetega seotud meremeeste minimaalse puhkeaja suhtes eesmärgiga hoida ära väsimust. Manila muudatusi tuleks seega kajastada käesolevas direktiivis selliselt, et tagatakse kooskõla direktiiviga 1999/63/EÜ. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa sotsiaalpartnerid on leppinud kokku meremeeste minimaalses puhkeajas ning selle kokkuleppe rakendamiseks on võetud vastu direktiiv 1999/63/EÜ. Nimetatud direktiivis võimaldatakse meremeeste minimaalse puhkeaja suhtes ka erandite lubamist. Erandite lubamise maksimaalne ajaline kestus, sagedus ja ulatus peaks aga olema piiratud. Manila muudatustega kavatseti muu hulgas kehtestada objektiivsed piirangud eranditele, mida tehakse vahipersonali minimaalse puhkeaja suhtes, ning meresõiduohutuse, meresõidu turvalisuse ning merereostuse vältimise ülesannetega seotud meremeeste minimaalse puhkeaja suhtes eesmärgiga hoida ära väsimust. Manila muudatusi tuleks seega kajastada käesolevas direktiivis selliselt, et tagatakse kooskõla direktiiviga 1999/63/EÜ.

| (14) | Suurendamaks meresõiduohutust ning hoidmaks ära inimohvreid ja meresaastet, tuleks tagada liidu vetes sõitvate laevade laevapere liikmete omavaheline sidepidamine. |
| --- | --- |

(14)

Suurendamaks meresõiduohutust ning hoidmaks ära inimohvreid ja meresaastet, tuleks tagada liidu vetes sõitvate laevade laevapere liikmete omavaheline sidepidamine.

| (15) | Reisilaevade personalil, kelle ülesanne on abistada reisijaid hädaolukordades, peaks olema võimalik pidada sidet reisijatega. |
| --- | --- |

(15)

Reisilaevade personalil, kelle ülesanne on abistada reisijaid hädaolukordades, peaks olema võimalik pidada sidet reisijatega.

| (16) | Mürgise või saastava lastiga tankerite laevapered peaksid suutma tõhusalt toimida õnnetuste ennetamisel ja hädaolukorras. On ülimalt tähtis, et kapteni, ohvitseride ja reakoosseisu liikmete vahel oleks korralik, käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele vastav sideühendus. |
| --- | --- |

(16)

Mürgise või saastava lastiga tankerite laevapered peaksid suutma tõhusalt toimida õnnetuste ennetamisel ja hädaolukorras. On ülimalt tähtis, et kapteni, ohvitseride ja reakoosseisu liikmete vahel oleks korralik, käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele vastav sideühendus.

| (17) | Eriti tähtis on tagada, et liidu laevadel töötavatel meremeestel, kellel on kolmandate riikide antud tunnistus, oleks STCW konventsiooni nõuetega samaväärne pädevus. Käesolevas direktiivis peaks sätestama menetlused ja ühised kriteeriumid, mille alusel liikmesriigid tunnustavad kolmandate riikide antud meremeeste tunnistusi, mis tuginevad STCW konventsiooni raames kokkulepitud väljaõppe- ja diplomeerimisnõuetele. |
| --- | --- |

(17)

Eriti tähtis on tagada, et liidu laevadel töötavatel meremeestel, kellel on kolmandate riikide antud tunnistus, oleks STCW konventsiooni nõuetega samaväärne pädevus. Käesolevas direktiivis peaks sätestama menetlused ja ühised kriteeriumid, mille alusel liikmesriigid tunnustavad kolmandate riikide antud meremeeste tunnistusi, mis tuginevad STCW konventsiooni raames kokkulepitud väljaõppe- ja diplomeerimisnõuetele.

| (18) | Liikmesriigid peaksid mereohutuse huvides tunnustama nõutavat väljaõppetaset tõendavat ettevalmistust ainult siis, kui selle on välja andnud või lasknud välja anda need STCW konventsiooni osalisriigid, kelle puhul IMO meresõiduohutuse komitee on kindlaks teinud, et nad on täitnud ja täidavad edaspidigi kõnealuse konventsiooniga ette nähtud nõudeid. Selleks ajaks, kui IMO meresõiduohutuse komitee küsimust menetleb, on vaja tunnistuste ajutise tunnustamise menetlust. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriigid peaksid mereohutuse huvides tunnustama nõutavat väljaõppetaset tõendavat ettevalmistust ainult siis, kui selle on välja andnud või lasknud välja anda need STCW konventsiooni osalisriigid, kelle puhul IMO meresõiduohutuse komitee on kindlaks teinud, et nad on täitnud ja täidavad edaspidigi kõnealuse konventsiooniga ette nähtud nõudeid. Selleks ajaks, kui IMO meresõiduohutuse komitee küsimust menetleb, on vaja tunnistuste ajutise tunnustamise menetlust.

| (19) | Käesolev direktiiv sisaldab ka kolmandate riikide välja antud meremeeste tunnistuste tunnustamise kesksüsteemi. Olemasolevate inim- ja finantsressursside tõhusaks kasutamiseks peaks kolmandate riikide tunnustamise kord põhinema analüüsil sellise tunnustamise vajaduse kohta, mis käsitleb muu hulgas asjaomasest kolmandast riigist pärit ja tõenäoliselt liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel teenivate kaptenite, ohvitseride ja raadiosideoperaatorite hinnangulist arvu. Kõnealune hinnang tuleks esitada läbivaatamiseks laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komiteele (COSS). |
| --- | --- |

(19)

Käesolev direktiiv sisaldab ka kolmandate riikide välja antud meremeeste tunnistuste tunnustamise kesksüsteemi. Olemasolevate inim- ja finantsressursside tõhusaks kasutamiseks peaks kolmandate riikide tunnustamise kord põhinema analüüsil sellise tunnustamise vajaduse kohta, mis käsitleb muu hulgas asjaomasest kolmandast riigist pärit ja tõenäoliselt liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel teenivate kaptenite, ohvitseride ja raadiosideoperaatorite hinnangulist arvu. Kõnealune hinnang tuleks esitada läbivaatamiseks laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komiteele (COSS).

| (20) | Selleks et tagada kõigi meremeeste õigus inimväärsele tööle ja piirata konkurentsimoonutusi siseturul, tuleks kolmandate riikide tulevase tunnustamise puhul arvestada seda, kas nimetatud kolmandad riigid on ratifitseerinud 2006. aasta meretöönormide konventsiooni. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et tagada kõigi meremeeste õigus inimväärsele tööle ja piirata konkurentsimoonutusi siseturul, tuleks kolmandate riikide tulevase tunnustamise puhul arvestada seda, kas nimetatud kolmandad riigid on ratifitseerinud 2006. aasta meretöönormide konventsiooni.

| (21) | Selleks et tagada kolmandate riikide välja antud meremeeste tunnistuste tunnustamise kesksüsteemi tõhusus, tuleks kolmandaid riike, kust tuleb liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele vähe meremehi, uuesti hinnata kümneaastaste ajavahemike järel. Selliste kolmandate riikide süsteemi uuesti hindamise jaoks ettenähtud pikemat ajavahemikku tuleks siiski kombineerida esmatähtsate kriteeriumidega, milles võetakse arvesse ohutusprobleeme, tasakaalustades seeläbi tõhustamise vajadust tulemusliku kaitsemehhanismiga juhul, kui asjaomastes kolmandates riikides pakutav meremeeste väljaõppe kvaliteet halveneb. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et tagada kolmandate riikide välja antud meremeeste tunnistuste tunnustamise kesksüsteemi tõhusus, tuleks kolmandaid riike, kust tuleb liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele vähe meremehi, uuesti hinnata kümneaastaste ajavahemike järel. Selliste kolmandate riikide süsteemi uuesti hindamise jaoks ettenähtud pikemat ajavahemikku tuleks siiski kombineerida esmatähtsate kriteeriumidega, milles võetakse arvesse ohutusprobleeme, tasakaalustades seeläbi tõhustamise vajadust tulemusliku kaitsemehhanismiga juhul, kui asjaomastes kolmandates riikides pakutav meremeeste väljaõppe kvaliteet halveneb.

| (22) | Asjakohasel juhul tuleks kontrollida merehariduslikke õppeasutusi, õppekavu ja kursusi. Seetõttu tuleks kehtestada kontrollikriteeriumid. |
| --- | --- |

(22)

Asjakohasel juhul tuleks kontrollida merehariduslikke õppeasutusi, õppekavu ja kursusi. Seetõttu tuleks kehtestada kontrollikriteeriumid.

| (23) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (7) asutatud Euroopa Meresõiduohutuse Amet peaks aitama komisjonil kontrollida, et liikmesriigid järgivad käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(23)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (7) asutatud Euroopa Meresõiduohutuse Amet peaks aitama komisjonil kontrollida, et liikmesriigid järgivad käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid.

| (24) | Kolmandatest riikidest tööle võetud meremehi käsitlev teave on muutunud liidu tasandil kättesaadavaks tänu liikmesriikide edastatud asjakohasele teabele, mida hoitakse nende registrites välja antud tunnistuste ja kinnituslehtede kohta. Seda teavet tuleks kasutada statistilistel ja poliitika kujundamise eesmärkidel, eelkõige selleks, et parandada kolmandate riikide välja antud meremeeste tunnistuste tunnustamise kesksüsteemi tõhusust. Liikmesriikide edastatud teabe põhjal tuleks uuesti läbi vaadata nende kolmandate riikide tunnustamine, millest ei ole liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele tulnud meremehi vähemalt kaheksa aasta jooksul. Uuesti läbivaatamise protsess peaks hõlmama võimalust asjaomase kolmanda riigi tunnustamine kas kehtima jätta või kehtetuks tunnistada. Lisaks tuleks liikmesriikide edastatud teavet kasutada ka tunnustatud kolmandate riikide uuesti hindamise tähtsusjärjestamiseks. |
| --- | --- |

(24)

Kolmandatest riikidest tööle võetud meremehi käsitlev teave on muutunud liidu tasandil kättesaadavaks tänu liikmesriikide edastatud asjakohasele teabele, mida hoitakse nende registrites välja antud tunnistuste ja kinnituslehtede kohta. Seda teavet tuleks kasutada statistilistel ja poliitika kujundamise eesmärkidel, eelkõige selleks, et parandada kolmandate riikide välja antud meremeeste tunnistuste tunnustamise kesksüsteemi tõhusust. Liikmesriikide edastatud teabe põhjal tuleks uuesti läbi vaadata nende kolmandate riikide tunnustamine, millest ei ole liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele tulnud meremehi vähemalt kaheksa aasta jooksul. Uuesti läbivaatamise protsess peaks hõlmama võimalust asjaomase kolmanda riigi tunnustamine kas kehtima jätta või kehtetuks tunnistada. Lisaks tuleks liikmesriikide edastatud teavet kasutada ka tunnustatud kolmandate riikide uuesti hindamise tähtsusjärjestamiseks.

| (25) | Liikmesriigid kui sadamavaldajad on kohustatud tõhustama ohutust ja saastamise vältimist liidu vetes, vaadates eelkõige üle sellise kolmanda riigi lipu all sõitvad laevad, kus STCW konventsiooni ei ole ratifitseeritud, tagades seejuures, et kolmanda riigi lipu all sõitvaid laevu ei koheldaks soodsamalt. |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriigid kui sadamavaldajad on kohustatud tõhustama ohutust ja saastamise vältimist liidu vetes, vaadates eelkõige üle sellise kolmanda riigi lipu all sõitvad laevad, kus STCW konventsiooni ei ole ratifitseeritud, tagades seejuures, et kolmanda riigi lipu all sõitvaid laevu ei koheldaks soodsamalt.

| (26) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (8) kutsekvalifikatsioonide tunnustamist käsitlevaid sätteid ei kohaldatud direktiivi 2008/106/EÜ kohase meremeeste tunnistuste vastastikuse tunnustamise suhtes. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/45/EÜ (9) reguleeriti liikmesriikide poolt välja antud meremeeste tunnistuste vastastikust tunnustamist. Direktiivis 2005/45/EÜ osutatud meremeeste tunnistuste määratlused on siiski pärast STCW konventsiooni 2010. aasta muudatusi iganenud. Seepärast tuleks liikmesriikide poolt välja antud meremeeste tunnistuste vastastikuse tunnustamise süsteemi reguleerida, et võtta arvesse rahvusvahelisi muudatusi. Lisaks tuleks vastastikuse tunnustamise süsteemi lisada ka liikmesriikide volitusel välja antud meremeeste tervisetõendid. Selleks et vältida ebamäärasust ning direktiivi 2005/45/EÜ ja käesoleva direktiivi vahelisi ebakõlasid, tuleks meremeeste tunnistuste vastastikust tunnustamist reguleerida üksnes käesoleva direktiiviga. Lisaks, selleks et vähendada liikmesriikide halduskoormust, tuleks pärast STCW konventsiooni asjakohaste muudatuste vastuvõtmist kasutusele võtta meremeeste kvalifikatsiooni tõendamise elektrooniline süsteem. |
| --- | --- |

(26)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (8) kutsekvalifikatsioonide tunnustamist käsitlevaid sätteid ei kohaldatud direktiivi 2008/106/EÜ kohase meremeeste tunnistuste vastastikuse tunnustamise suhtes. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/45/EÜ (9) reguleeriti liikmesriikide poolt välja antud meremeeste tunnistuste vastastikust tunnustamist. Direktiivis 2005/45/EÜ osutatud meremeeste tunnistuste määratlused on siiski pärast STCW konventsiooni 2010. aasta muudatusi iganenud. Seepärast tuleks liikmesriikide poolt välja antud meremeeste tunnistuste vastastikuse tunnustamise süsteemi reguleerida, et võtta arvesse rahvusvahelisi muudatusi. Lisaks tuleks vastastikuse tunnustamise süsteemi lisada ka liikmesriikide volitusel välja antud meremeeste tervisetõendid. Selleks et vältida ebamäärasust ning direktiivi 2005/45/EÜ ja käesoleva direktiivi vahelisi ebakõlasid, tuleks meremeeste tunnistuste vastastikust tunnustamist reguleerida üksnes käesoleva direktiiviga. Lisaks, selleks et vähendada liikmesriikide halduskoormust, tuleks pärast STCW konventsiooni asjakohaste muudatuste vastuvõtmist kasutusele võtta meremeeste kvalifikatsiooni tõendamise elektrooniline süsteem.

| (27) | Andmete digitaliseerimine on osa andmete kogumise ja edastamise tehnoloogia arengust ning selle eesmärk on aidata vähendada kulusid ja kasutada inimressursse efektiivselt. Komisjon peaks kaaluma meetmeid sadamariigi kontrolli tõhustamise parandamiseks, muu hulgas hinnates sellise meremeeste tunnistuste keskse andmebaasi loomise ja haldamise teostatavust ja lisaväärtust, mis oleks ühendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ (10) artiklis 24 osutatud kontrolliandmebaasiga ning millega oleksid ühendatud kõik liikmesriigid. Kõnealune keskne andmebaas sisaldaks käesoleva direktiivi III lisas esitatud kogu teavet STCW konventsiooni reeglite V/1–1 ja V/1–2 kohaselt välja antud meresõidudiplomite ja kutsetunnistuste tunnustamist tõendavate kinnituslehtede kohta. |
| --- | --- |

(27)

Andmete digitaliseerimine on osa andmete kogumise ja edastamise tehnoloogia arengust ning selle eesmärk on aidata vähendada kulusid ja kasutada inimressursse efektiivselt. Komisjon peaks kaaluma meetmeid sadamariigi kontrolli tõhustamise parandamiseks, muu hulgas hinnates sellise meremeeste tunnistuste keskse andmebaasi loomise ja haldamise teostatavust ja lisaväärtust, mis oleks ühendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ (10) artiklis 24 osutatud kontrolliandmebaasiga ning millega oleksid ühendatud kõik liikmesriigid. Kõnealune keskne andmebaas sisaldaks käesoleva direktiivi III lisas esitatud kogu teavet STCW konventsiooni reeglite V/1–1 ja V/1–2 kohaselt välja antud meresõidudiplomite ja kutsetunnistuste tunnustamist tõendavate kinnituslehtede kohta.

| (28) | Komisjon peaks looma sotsiaalpartnerite ja liikmesriikidega dialoogi, et töötada lisaks rahvusvahelisel tasandil kokkulepitud meremeeste väljaõppe miinimumtasemele välja merehariduse algatused, mida liikmesriigid võivad Euroopa merendusdiplomina vastastikku tunnustada. Nimetatud algatused peaksid tuginema ja olema välja töötatud kooskõlas käimasolevate katseprojektide soovituste ja komisjoni oskustealase valdkondliku koostöö kavas kehtestatud strateegiatega. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon peaks looma sotsiaalpartnerite ja liikmesriikidega dialoogi, et töötada lisaks rahvusvahelisel tasandil kokkulepitud meremeeste väljaõppe miinimumtasemele välja merehariduse algatused, mida liikmesriigid võivad Euroopa merendusdiplomina vastastikku tunnustada. Nimetatud algatused peaksid tuginema ja olema välja töötatud kooskõlas käimasolevate katseprojektide soovituste ja komisjoni oskustealase valdkondliku koostöö kavas kehtestatud strateegiatega.

| (29) | Selleks et võtta arvesse rahvusvahelisel tasandil toimunud arengut ja tagada liidu normide õigeaegne kohandamine sellisele arengule, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses STCW konventsiooni ja STCW koodeksi A osa muudatuste ülevõtmisega, ajakohastades meremeeste väljaõppe ja diplomeerimise tehnilisi nõudeid ning ühtlustades kõik käesoleva direktiivi vastavad sätted, mis käsitlevad meremeeste digitaalseid tunnistusi. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (11) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(29)

Selleks et võtta arvesse rahvusvahelisel tasandil toimunud arengut ja tagada liidu normide õigeaegne kohandamine sellisele arengule, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses STCW konventsiooni ja STCW koodeksi A osa muudatuste ülevõtmisega, ajakohastades meremeeste väljaõppe ja diplomeerimise tehnilisi nõudeid ning ühtlustades kõik käesoleva direktiivi vastavad sätted, mis käsitlevad meremeeste digitaalseid tunnistusi. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (11) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (30) | Selleks et tagada käesoleva direktiivi ühetaolised rakendamistingimused seoses kolmandate riikide tunnustamist käsitlevate sätetega ning liikmesriikide poolt komisjonile esitatavate statistiliste andmetega meremeeste kohta, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (12). |
| --- | --- |

(30)

Selleks et tagada käesoleva direktiivi ühetaolised rakendamistingimused seoses kolmandate riikide tunnustamist käsitlevate sätetega ning liikmesriikide poolt komisjonile esitatavate statistiliste andmetega meremeeste kohta, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (12).

| (31) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt meremeeste väljaõpet ja diplomeerimist käsitlevate liidu ja rahvusvaheliste normide ühtlustamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse või toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(31)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt meremeeste väljaõpet ja diplomeerimist käsitlevate liidu ja rahvusvaheliste normide ühtlustamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse või toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (32) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IV lisa B osas osutatud direktiivide liikmesriigi õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega, |
| --- | --- |

(32)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IV lisa B osas osutatud direktiivide liikmesriigi õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse käesolevas direktiivis nimetatud meremeeste suhtes, kes teenivad liikmesriigi lipu all sõitvate merelaevade pardal, välja arvatud järgmised laevad:

| a) | sõjalaevad, mereväe abilaevad või muud laevad, mis kuuluvad liikmesriigile või mida kasutatakse ainult riiklikel mittekaubanduslikel eesmärkidel; |
| --- | --- |

a)

sõjalaevad, mereväe abilaevad või muud laevad, mis kuuluvad liikmesriigile või mida kasutatakse ainult riiklikel mittekaubanduslikel eesmärkidel;

| b) | kalalaevad; |
| --- | --- |

b)

kalalaevad;

| c) | kaubandusega mittetegelevad lõbusõidujahid; |
| --- | --- |

c)

kaubandusega mittetegelevad lõbusõidujahid;

| d) | lihtsa ehitusega puidust laevad. |
| --- | --- |

d)

lihtsa ehitusega puidust laevad.

2.   Artiklit 6 kohaldatakse meremeeste suhtes, kellel on liikmesriigi välja antud diplom või tunnistus, olenemata nende kodakondsusest.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „kapten“ – laeva juhtiv isik; |
| --- | --- |

1)

„kapten“ – laeva juhtiv isik;

| 2) | „ohvitser“ – laevapere liige, v.a kapten, kes on selleks määratud riigisiseste õigusnormidega või nende puudumisel kollektiivlepingu või tavaga; |
| --- | --- |

2)

„ohvitser“ – laevapere liige, v.a kapten, kes on selleks määratud riigisiseste õigusnormidega või nende puudumisel kollektiivlepingu või tavaga;

| 3) | „tüürimees“ – I lisa II peatüki sätetele vastava kvalifikatsiooniga ohvitser; |
| --- | --- |

3)

„tüürimees“ – I lisa II peatüki sätetele vastava kvalifikatsiooniga ohvitser;

| 4) | „vanemtüürimees“ – kaptenist auastmelt järgmine ohvitser, kes võtab üle laeva juhtimise, kui kapten on võimetu seda tegema; |
| --- | --- |

4)

„vanemtüürimees“ – kaptenist auastmelt järgmine ohvitser, kes võtab üle laeva juhtimise, kui kapten on võimetu seda tegema;

| 5) | „laevamehaanik“ – I lisa III peatüki sätetele vastava kvalifikatsiooniga ohvitser; |
| --- | --- |

5)

„laevamehaanik“ – I lisa III peatüki sätetele vastava kvalifikatsiooniga ohvitser;

| 6) | „vanemmehaanik“ – auastmelt kõrgeim laevamehaanik, kes vastutab laeva mehaanika- ja elektriseadmete käitamise, toimimise ja hooldamise eest; |
| --- | --- |

6)

„vanemmehaanik“ – auastmelt kõrgeim laevamehaanik, kes vastutab laeva mehaanika- ja elektriseadmete käitamise, toimimise ja hooldamise eest;

| 7) | „teine mehaanik“ – vanemmehaanikust auastmelt järgmine laevamehaanik, kes võtab üle vastutuse laeva mehaanika- ja elektriseadmete käitamise, toimimise ja hooldamise eest, kui vanemmehaanik on võimetu seda tegema; |
| --- | --- |

7)

„teine mehaanik“ – vanemmehaanikust auastmelt järgmine laevamehaanik, kes võtab üle vastutuse laeva mehaanika- ja elektriseadmete käitamise, toimimise ja hooldamise eest, kui vanemmehaanik on võimetu seda tegema;

| 8) | „praktikant-laevamehaanik“ – laevamehaaniku väljaõppel olev isik, kes on selleks määratud riigisiseste õigusnormidega; |
| --- | --- |

8)

„praktikant-laevamehaanik“ – laevamehaaniku väljaõppel olev isik, kes on selleks määratud riigisiseste õigusnormidega;

| 9) | „raadiosideoperaator“ – isik, kellel on pädevate asutuste poolt raadioeeskirjade sätete kohaselt välja antud või tunnustatud asjakohane tunnistus; |
| --- | --- |

9)

„raadiosideoperaator“ – isik, kellel on pädevate asutuste poolt raadioeeskirjade sätete kohaselt välja antud või tunnustatud asjakohane tunnistus;

| 10) | „reakoosseisu liige“ – laevapere liige, v.a kapten ja ohvitser; |
| --- | --- |

10)

„reakoosseisu liige“ – laevapere liige, v.a kapten ja ohvitser;

| 11) | „merelaev“ – laev, mis ei liikle üksnes sisevetes, kaitstud vetes või nendega vahetult piirnevates vetes ja aladel, kus kehtivad sadama eeskirjad; |
| --- | --- |

11)

„merelaev“ – laev, mis ei liikle üksnes sisevetes, kaitstud vetes või nendega vahetult piirnevates vetes ja aladel, kus kehtivad sadama eeskirjad;

| 12) | „liikmesriigi lipu all sõitev laev“ – liikmesriigi õigusaktide kohaselt registreeritud ja selle lipu all sõitev laev; käesolevale määratlusele mittevastavat laeva käsitatakse kolmanda riigi lipu all sõitva laevana; |
| --- | --- |

12)

„liikmesriigi lipu all sõitev laev“ – liikmesriigi õigusaktide kohaselt registreeritud ja selle lipu all sõitev laev; käesolevale määratlusele mittevastavat laeva käsitatakse kolmanda riigi lipu all sõitva laevana;

| 13) | „kohalik rannasõit“ – reisid, mis toimuvad liikmesriigi läheduses vastavalt kõnealuse liikmesriigi määratlusele; |
| --- | --- |

13)

„kohalik rannasõit“ – reisid, mis toimuvad liikmesriigi läheduses vastavalt kõnealuse liikmesriigi määratlusele;

| 14) | „peamasinate efektiivne koguvõimsus“ – laeva kõigi peamasinate summaarne nimiväljundvõimsus kilovattides, mis on kajastatud laeva registreerimistunnistusel või muus ametlikus dokumendis; |
| --- | --- |

14)

„peamasinate efektiivne koguvõimsus“ – laeva kõigi peamasinate summaarne nimiväljundvõimsus kilovattides, mis on kajastatud laeva registreerimistunnistusel või muus ametlikus dokumendis;

| 15) | „naftatanker“ – laev, mis on ehitatud nafta ja naftasaaduste veoks mahtlastina; |
| --- | --- |

15)

„naftatanker“ – laev, mis on ehitatud nafta ja naftasaaduste veoks mahtlastina;

| 16) | „kemikaalitanker“ – laev, mis on ehitatud või kohandatud ja mida kasutatakse rahvusvahelise kemikaalide mahtlastina vedamise koodeksi (ajakohastatud versioon) 17. peatükis loetletud veeldatud toodete veoks mahtlastina; |
| --- | --- |

16)

„kemikaalitanker“ – laev, mis on ehitatud või kohandatud ja mida kasutatakse rahvusvahelise kemikaalide mahtlastina vedamise koodeksi (ajakohastatud versioon) 17. peatükis loetletud veeldatud toodete veoks mahtlastina;

| 17) | „veeldatud gaasi tanker“ – laev, mis on ehitatud või kohandatud ja mida kasutatakse rahvusvahelise gaaside mahtlastina vedamise koodeksi (ajakohastatud versioon) 19. peatükis loetletud kõigi veeldatud gaaside või muude toodete veoks mahtlastina; |
| --- | --- |

17)

„veeldatud gaasi tanker“ – laev, mis on ehitatud või kohandatud ja mida kasutatakse rahvusvahelise gaaside mahtlastina vedamise koodeksi (ajakohastatud versioon) 19. peatükis loetletud kõigi veeldatud gaaside või muude toodete veoks mahtlastina;

| 18) | „raadioeeskirjad“ – raadioeeskirjad, mis on lisatud või mida loetakse lisatuks rahvusvahelisele telekommunikatsiooni konventsioonile selle muudetud kujul; |
| --- | --- |

18)

„raadioeeskirjad“ – raadioeeskirjad, mis on lisatud või mida loetakse lisatuks rahvusvahelisele telekommunikatsiooni konventsioonile selle muudetud kujul;

| 19) | „reisilaev“ – laev, mis on määratletud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 1974. aasta inimeste meresõiduohutuse rahvusvahelises konventsioonis (edaspidi „SOLAS 74“) selle muudetud kujul; |
| --- | --- |

19)

„reisilaev“ – laev, mis on määratletud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 1974. aasta inimeste meresõiduohutuse rahvusvahelises konventsioonis (edaspidi „SOLAS 74“) selle muudetud kujul;

| 20) | „kalalaev“ – kalade või muude mere elusressursside püügiks kasutatav laev; |
| --- | --- |

20)

„kalalaev“ – kalade või muude mere elusressursside püügiks kasutatav laev;

| 21) | „STCW konventsioon“ – meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste IMO 1978. aasta rahvusvaheline konventsioon, niivõrd kui see on kohaldatav asjaomaste küsimuste suhtes, võttes arvesse konventsiooni VII artikli ja reegli I/15 üleminekusätteid ning asjakohasel juhul STCW koodeksi kohaldatavaid sätteid (ajakohastatud versioonides); |
| --- | --- |

21)

„STCW konventsioon“ – meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste IMO 1978. aasta rahvusvaheline konventsioon, niivõrd kui see on kohaldatav asjaomaste küsimuste suhtes, võttes arvesse konventsiooni VII artikli ja reegli I/15 üleminekusätteid ning asjakohasel juhul STCW koodeksi kohaldatavaid sätteid (ajakohastatud versioonides);

| 22) | „raadioteenistus“ – hõlmab asjakohasel juhul vahiteenistust ning tehnohooldust ja remonti vastavalt raadioeeskirjadele, SOLAS 74-le ja, liikmesriikide äranägemisel, IMO asjakohastele soovitustele (ajakohastatud versioonides); |
| --- | --- |

22)

„raadioteenistus“ – hõlmab asjakohasel juhul vahiteenistust ning tehnohooldust ja remonti vastavalt raadioeeskirjadele, SOLAS 74-le ja, liikmesriikide äranägemisel, IMO asjakohastele soovitustele (ajakohastatud versioonides);

| 23) | „ro-ro tüüpi reisiparvlaev“ – reisiparvlaev lasti- või eriruumidega, nagu on määratletud SOLAS 74 ajakohastatud versioonis; |
| --- | --- |

23)

„ro-ro tüüpi reisiparvlaev“ – reisiparvlaev lasti- või eriruumidega, nagu on määratletud SOLAS 74 ajakohastatud versioonis;

| 24) | „STCW koodeks“ – meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse koodeks, mis on vastu võetud STCW konventsiooni osalisriikide 1995. aasta konverentsi 2. resolutsiooniga selle ajakohastatud versioonis; |
| --- | --- |

24)

„STCW koodeks“ – meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse koodeks, mis on vastu võetud STCW konventsiooni osalisriikide 1995. aasta konverentsi 2. resolutsiooniga selle ajakohastatud versioonis;

| 25) | „teenistusülesanne“ – laeva käitamiseks, inimelude ohutuse tagamiseks merel ja merekeskkonna kaitseks vajalikud ülesanded, kohustused ja vastutus, mis on kindlaks määratud STCW koodeksis; |
| --- | --- |

25)

„teenistusülesanne“ – laeva käitamiseks, inimelude ohutuse tagamiseks merel ja merekeskkonna kaitseks vajalikud ülesanded, kohustused ja vastutus, mis on kindlaks määratud STCW koodeksis;

| 26) | „laevandusettevõtja“ – laevaomanik või mõni muu organisatsioon või isik, näiteks juht või laevapereta prahtija, kes on võtnud laevaomanikult vastutuse laeva ekspluateerimise eest ja kes selle vastutuse võtmisega on soostunud üle võtma kõik käesoleva direktiiviga laevandusettevõtjale kehtestatud kohustused ja vastutuse; |
| --- | --- |

26)

„laevandusettevõtja“ – laevaomanik või mõni muu organisatsioon või isik, näiteks juht või laevapereta prahtija, kes on võtnud laevaomanikult vastutuse laeva ekspluateerimise eest ja kes selle vastutuse võtmisega on soostunud üle võtma kõik käesoleva direktiiviga laevandusettevõtjale kehtestatud kohustused ja vastutuse;

| 27) | „meresõidupraktika“ – meresõidudiplomi, kutsetunnistuse või muu erialast ettevalmistust tõendava dokumendi saamise või kehtivuse pikendamisega seotud teenistus laeva pardal; |
| --- | --- |

27)

„meresõidupraktika“ – meresõidudiplomi, kutsetunnistuse või muu erialast ettevalmistust tõendava dokumendi saamise või kehtivuse pikendamisega seotud teenistus laeva pardal;

| 28) | „heakskiidetud“ – käesoleva direktiivi kohaselt liikmesriigi poolt heaks kiidetud; |
| --- | --- |

28)

„heakskiidetud“ – käesoleva direktiivi kohaselt liikmesriigi poolt heaks kiidetud;

| 29) | „kolmas riik“ – riik, kes ei ole liikmesriik; |
| --- | --- |

29)

„kolmas riik“ – riik, kes ei ole liikmesriik;

| 30) | „kuu“ – kalendrikuu või ühest kuust lühem 30 päeva pikkune ajavahemik; |
| --- | --- |

30)

„kuu“ – kalendrikuu või ühest kuust lühem 30 päeva pikkune ajavahemik;

| 31) | „GMDSS raadioside operaator“ – isik, kellel on I lisa IV peatüki kohane kvalifikatsioon; |
| --- | --- |

31)

„GMDSS raadioside operaator“ – isik, kellel on I lisa IV peatüki kohane kvalifikatsioon;

| 32) | „ISPS-koodeks“ – laevade ja sadamarajatiste turvalisuse rahvusvaheline koodeks, mis võeti vastu 12. detsembril 2002 SOLAS 74 osalisriikide konverentsil otsusega nr 2, selle ajakohastatud versioonis; |
| --- | --- |

32)

„ISPS-koodeks“ – laevade ja sadamarajatiste turvalisuse rahvusvaheline koodeks, mis võeti vastu 12. detsembril 2002 SOLAS 74 osalisriikide konverentsil otsusega nr 2, selle ajakohastatud versioonis;

| 33) | „laeva turvaülem“ – kapteni ees vastutav isik laeva pardal, kelle laevandusettevõtja on määranud vastutama laeva turvalisuse eest, sealhulgas laeva turvaplaani rakendamise ja jätkamise ning sidepidamise eest laevandusettevõtja turvaülema ja sadamarajatise turvaülematega; |
| --- | --- |

33)

„laeva turvaülem“ – kapteni ees vastutav isik laeva pardal, kelle laevandusettevõtja on määranud vastutama laeva turvalisuse eest, sealhulgas laeva turvaplaani rakendamise ja jätkamise ning sidepidamise eest laevandusettevõtja turvaülema ja sadamarajatise turvaülematega;

| 34) | „turvaalased kohustused“ – kõik turvalisusega seotud ülesanded ja kohustused laevadel, nagu on määratletud SOLAS 74 (selle muudetud kujul) XI peatüki punktis 2 ning ISPS-koodeksis; |
| --- | --- |

34)

„turvaalased kohustused“ – kõik turvalisusega seotud ülesanded ja kohustused laevadel, nagu on määratletud SOLAS 74 (selle muudetud kujul) XI peatüki punktis 2 ning ISPS-koodeksis;

| 35) | „meresõidudiplom“ – kaptenile, ohvitserile või ülemaailmse merepääste- ja ohutussüsteemi (GMDSS) raadioside operaatorile I lisa II, III, IV, V või VII peatüki kohaselt välja antud ja kinnitatud tunnistus, mis lubab selle seaduslikul omanikul töötada vastaval ametikohal ning täita selles määratletud vastutustasandiga seotud ülesandeid; |
| --- | --- |

35)

„meresõidudiplom“ – kaptenile, ohvitserile või ülemaailmse merepääste- ja ohutussüsteemi (GMDSS) raadioside operaatorile I lisa II, III, IV, V või VII peatüki kohaselt välja antud ja kinnitatud tunnistus, mis lubab selle seaduslikul omanikul töötada vastaval ametikohal ning täita selles määratletud vastutustasandiga seotud ülesandeid;

| 36) | „kutsetunnistus“ – meremehele välja antud muu tunnistus kui meresõidudiplom, milles on märgitud, et ta täidab käesolevas direktiivis sätestatud asjakohaseid väljaõppe, pädevuse ja meresõidupraktika nõudeid; |
| --- | --- |

36)

„kutsetunnistus“ – meremehele välja antud muu tunnistus kui meresõidudiplom, milles on märgitud, et ta täidab käesolevas direktiivis sätestatud asjakohaseid väljaõppe, pädevuse ja meresõidupraktika nõudeid;

| 37) | „tõendavad dokumendid“ – muud dokumendid kui meresõidudiplom või kutsetunnistus, mille abil tõendatakse, et käesoleva direktiivi asjaomased nõuded on täidetud; |
| --- | --- |

37)

„tõendavad dokumendid“ – muud dokumendid kui meresõidudiplom või kutsetunnistus, mille abil tõendatakse, et käesoleva direktiivi asjaomased nõuded on täidetud;

| 38) | „elektrimehaanik“ – I lisa III peatükile vastava kvalifikatsiooniga laevaohvitser; |
| --- | --- |

38)

„elektrimehaanik“ – I lisa III peatükile vastava kvalifikatsiooniga laevaohvitser;

| 39) | „vanemmadrus“ – I lisa II peatükile vastava kvalifikatsiooniga reakoosseisu liige; |
| --- | --- |

39)

„vanemmadrus“ – I lisa II peatükile vastava kvalifikatsiooniga reakoosseisu liige;

| 40) | „motorist“ – I lisa III peatükile vastava kvalifikatsiooniga reakoosseisu liige; |
| --- | --- |

40)

„motorist“ – I lisa III peatükile vastava kvalifikatsiooniga reakoosseisu liige;

| 41) | „elektrik“ – I lisa III peatükile vastava kvalifikatsiooniga reakoosseisu liige; |
| --- | --- |

41)

„elektrik“ – I lisa III peatükile vastava kvalifikatsiooniga reakoosseisu liige;

| 42) | „vastuvõttev liikmesriik“ – liikmesriik, kus meremehed taotlevad oma meresõidudiplomite, kutsetunnistuste või tõendavate dokumentide aktsepteerimist või tunnustamist; |
| --- | --- |

42)

„vastuvõttev liikmesriik“ – liikmesriik, kus meremehed taotlevad oma meresõidudiplomite, kutsetunnistuste või tõendavate dokumentide aktsepteerimist või tunnustamist;

| 43) | „IGF koodeks“ – gaaskütusel ja muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvaheline ohutuskoodeks, nagu on määratletud SOLAS 74 reeglis II-1/2.29; |
| --- | --- |

43)

„IGF koodeks“ – gaaskütusel ja muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvaheline ohutuskoodeks, nagu on määratletud SOLAS 74 reeglis II-1/2.29;

| 44) | „polaarkoodeks“ – polaarvetes sõitvate laevade rahvusvaheline koodeks, nagu on määratletud SOLAS 74 reeglis XIV/1.1; |
| --- | --- |

44)

„polaarkoodeks“ – polaarvetes sõitvate laevade rahvusvaheline koodeks, nagu on määratletud SOLAS 74 reeglis XIV/1.1;

| 45) | „polaarveed“ – Arktika veed ja/või Antarktika piirkond, nagu on määratletud SOLAS 74 reeglites XIV/1.2, XIV/1.3 ja XIV/1.4. |
| --- | --- |

45)

„polaarveed“ – Arktika veed ja/või Antarktika piirkond, nagu on määratletud SOLAS 74 reeglites XIV/1.2, XIV/1.3 ja XIV/1.4.

Artikkel 3

Väljaõpe ja diplomeerimine

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 1 osutatud laevadel teenivad meremehed saavad vähemalt käesoleva direktiivi I lisas sätestatud STCW konventsiooni nõuetele vastava väljaõppe ja et neil on artikli 2 punktides 35 ja 36 määratletud tunnistused ja/või artikli 2 punktis 37 määratletud tõendavad dokumendid.

2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et need laevapere liikmed, kellel peab olema SOLAS 74 reegli III/10.4 kohane tunnistus, saavad väljaõppe ja tunnistuse kooskõlas käesoleva direktiiviga.

Artikkel 4

Meresõidudiplomid, kutsetunnistused ja kinnituslehed

1.   Liikmesriigid tagavad, et meresõidudiplomid ja kutsetunnistused antakse ainult käesoleva artikli nõuetele vastavatele kandidaatidele.

2.   Liikmesriik kinnitab kaptenite, ohvitseride ja raadiosideoperaatorite tunnistused käesolevas artiklis ette nähtud korras.

3.   Meresõidudiplomid ja kutsetunnistused antakse välja STCW konventsiooni lisa reegli I/2 punkti 3 kohaselt.

4.   Meresõidudiplomeid annavad välja üksnes liikmesriigid pärast vajalike tõendavate dokumentide autentsuse ja kehtivuse kontrolli ning kooskõlas käesoleva artikliga.

5.   Raadiosideoperaatorite puhul võib liikmesriik:

| a) | lisada asjakohaste reeglitega nõutavad lisateadmised eksamisse, mis tuleb sooritada raadioeeskirjadele vastava tunnistuse saamiseks, või |
| --- | --- |

a)

lisada asjakohaste reeglitega nõutavad lisateadmised eksamisse, mis tuleb sooritada raadioeeskirjadele vastava tunnistuse saamiseks, või

| b) | anda välja eraldi tunnistuse, mis tõendab, et selle omanikul on asjakohaste reeglitega nõutavad lisateadmised. |
| --- | --- |

b)

anda välja eraldi tunnistuse, mis tõendab, et selle omanikul on asjakohaste reeglitega nõutavad lisateadmised.

6.   Liikmesriigi äranägemisel võib kinnitus olla STCW koodeksi jaotise A-I/2 kohaselt välja antud tunnistustel. Kui kinnitus on tunnistusel, esitatakse see jaotise A-I/2 punktis 1 esitatud vormis. Kui kinnitamine toimub muul viisil, kasutatakse kõnealuse jaotise punktis 2 esitatud kinnituslehte. Kinnituslehed antakse välja STCW konventsiooni VI artikli lõike 2 kohaselt.

Kinnituslehed, millega kinnitatakse kooskõlas I lisa reeglitega V/1–1 ja V/1–2 kaptenitele ja ohvitseridele antud meresõidudiplomit ja kutsetunnistust, antakse välja ainult juhul, kui kõik STCW konventsiooni ja käesoleva direktiivi nõuded on täidetud.

7.   Liikmesriik, kes tunnustab kaptenitele ja ohvitseridele STCW konventsiooni lisa reeglite V/1–1 ja V/1–2 kohaselt antud meresõidudiplomit või kutsetunnistust käesoleva direktiivi artikli 20 lõikes 2 sätestatud menetluse alusel, peab kõnealuse tunnistuse varustama tunnustamist tõendava kinnituslehega alles pärast selle autentsuse ja kehtivuse kontrolli. Kinnituslehe koostamisel kasutatakse STCW koodeksi jaotise A-I/2 punktis 3 esitatud vormi.

8.   Lõigetes 6 ja 7 osutatud kinnituslehed:

| a) | võib välja anda eraldi dokumentidena; |
| --- | --- |

a)

võib välja anda eraldi dokumentidena;

| b) | võib välja anda üksnes liikmesriik; |
| --- | --- |

b)

võib välja anda üksnes liikmesriik;

| c) | tähistatakse kordumatu numbriga, v.a need kinnituslehed, mis tõendavad meresõidudiplomi väljaandmist ning mille võib tähistada asjaomase meresõidudiplomi numbriga, kui see on kordumatu; |
| --- | --- |

c)

tähistatakse kordumatu numbriga, v.a need kinnituslehed, mis tõendavad meresõidudiplomi väljaandmist ning mille võib tähistada asjaomase meresõidudiplomi numbriga, kui see on kordumatu;

| d) | kaotavad kehtivuse, kui kaptenitele ja ohvitseridele STCW konventsiooni lisa reeglite V/1–1 ja V/1–2 kohaselt väljastatav kinnitatud meresõidudiplom või kutsetunnistus kaotab kehtivuse või kui selle välja andnud liikmesriik või kolmas riik tunnistab selle kehtetuks, peatab selle kehtivuse või tühistab selle ning igal juhul viie aasta möödudes alates selle väljaandmise kuupäevast. |
| --- | --- |

d)

kaotavad kehtivuse, kui kaptenitele ja ohvitseridele STCW konventsiooni lisa reeglite V/1–1 ja V/1–2 kohaselt väljastatav kinnitatud meresõidudiplom või kutsetunnistus kaotab kehtivuse või kui selle välja andnud liikmesriik või kolmas riik tunnistab selle kehtetuks, peatab selle kehtivuse või tühistab selle ning igal juhul viie aasta möödudes alates selle väljaandmise kuupäevast.

9.   Ametikoht, millel tunnistuse omanikul on lubatud töötada, märgitakse kinnituslehel samamoodi nagu asjaomases liikmesriigis kohaldatavate ohutu mehitamise nõuete puhul.

10.   Liikmesriik võib kasutada STCW koodeksi jaotises A-I/2 esitatud vormist erinevat vormi, tingimusel et vähemalt nõutav teave on esitatud ladina tähtede ja araabia numbritega, võttes arvesse jaotise A-I/2 kohaselt lubatud variante.

11.   Kui artikli 20 lõikest 7 ei tulene teisiti, on käesoleva direktiiviga nõutava tunnistuse originaal kättesaadav selle laeva pardal, kus tunnistuse omanik töötab, paberkandjal või digitaalsel kujul, mille autentsust ja kehtivust on võimalik kontrollida käesoleva artikli lõike 13 punktis b sätestatud korras.

12.   Tunnistuse taotlejad esitavad piisavad tõendid:

| a) | oma isiku kohta; |
| --- | --- |

a)

oma isiku kohta;

| b) | et nad ei ole nooremad, kui on taotletava meresõidudiplomi või kutsetunnistuse puhul ette nähtud I lisas esitatud reeglitega; |
| --- | --- |

b)

et nad ei ole nooremad, kui on taotletava meresõidudiplomi või kutsetunnistuse puhul ette nähtud I lisas esitatud reeglitega;

| c) | et nad vastavad STCW koodeksi jaotises A-I/9 ette nähtud tervisenõuetele; |
| --- | --- |

c)

et nad vastavad STCW koodeksi jaotises A-I/9 ette nähtud tervisenõuetele;

| d) | et nad on läbinud meresõidupraktika ja muu kohustusliku väljaõppe, mis on taotletava meresõidudiplomi või kutsetunnistuse puhul ette nähtud I lisas esitatud reeglitega; |
| --- | --- |

d)

et nad on läbinud meresõidupraktika ja muu kohustusliku väljaõppe, mis on taotletava meresõidudiplomi või kutsetunnistuse puhul ette nähtud I lisas esitatud reeglitega;

| e) | et nad vastavad I lisas esitatud reeglites ette nähtud pädevusnõuetele nende ametikohtade, teenistusülesannete ja tasemete puhul, mis märgitakse meresõidudiplomi kinnituslehele. |
| --- | --- |

e)

et nad vastavad I lisas esitatud reeglites ette nähtud pädevusnõuetele nende ametikohtade, teenistusülesannete ja tasemete puhul, mis märgitakse meresõidudiplomi kinnituslehele.

Käesolevat lõiget ei kohaldata STCW konventsiooni reegli I/10 põhjal kinnituslehtede tunnustamistele.

13.   Iga liikmesriik kohustub:

| a) | pidama registrit või registreid kaptenite, ohvitseride ja asjakohasel juhul reakoosseisu liikmete kõigi meresõidudiplomite ja kutsetunnistuste ning kinnituslehtede kohta, mis on välja antud, mille kehtivusaeg on lõppenud või mille kehtivust on pikendatud, peatatud või mis on tühistatud või kuulutatud kaotatuks või hävinuks, samuti väljaantud sooduslubade kohta; |
| --- | --- |

a)

pidama registrit või registreid kaptenite, ohvitseride ja asjakohasel juhul reakoosseisu liikmete kõigi meresõidudiplomite ja kutsetunnistuste ning kinnituslehtede kohta, mis on välja antud, mille kehtivusaeg on lõppenud või mille kehtivust on pikendatud, peatatud või mis on tühistatud või kuulutatud kaotatuks või hävinuks, samuti väljaantud sooduslubade kohta;

| b) | tegema kättesaadavaks andmed meresõidudiplomite, kinnituslehtede ja sooduslubade kohta sellistele teistele liikmesriikidele, STCW konventsiooni osalisriikidele ning äriühingutele, kes taotlevad selliste meresõidudiplomite ja/või kaptenitele ja ohvitseridele vastavalt I lisa reeglitele V/1–1 ja V/1–2 väljastatud tunnistuste autentsuse ja kehtivuse kontrolli, mille on esitanud neile meremehed, kes taotlevad tunnustamist STCW konventsiooni reegli I/10 kohaselt või otsivad laeval tööd. |
| --- | --- |

b)

tegema kättesaadavaks andmed meresõidudiplomite, kinnituslehtede ja sooduslubade kohta sellistele teistele liikmesriikidele, STCW konventsiooni osalisriikidele ning äriühingutele, kes taotlevad selliste meresõidudiplomite ja/või kaptenitele ja ohvitseridele vastavalt I lisa reeglitele V/1–1 ja V/1–2 väljastatud tunnistuste autentsuse ja kehtivuse kontrolli, mille on esitanud neile meremehed, kes taotlevad tunnustamist STCW konventsiooni reegli I/10 kohaselt või otsivad laeval tööd.

14.   Pärast seda, kui STCW konventsiooni ja STCW koodeksi A osa asjakohased muudatused seoses meremeeste digitaalsete tunnistustega jõustuvad, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 30 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta käesolevat direktiivi, viies kõik käesoleva direktiivi asjakohased sätted nende STCW konventsiooni ja STCW koodeksi A osa muudatustega kooskõlla, eesmärgiga digitaliseerida meremeeste tunnistused ja kinnituslehed.

Artikkel 5

Komisjoni teavitamine

Artikli 21 lõike 8 ja artikli 22 lõike 2 kohaldamiseks ning liikmesriikidele ja komisjonile üksnes poliitikakujundamise eesmärgil ja statistilistel eesmärkidel kasutamiseks esitavad liikmesriigid komisjonile igal aastal käesoleva direktiivi III lisas loetletud teabe meresõidudiplomite ja meresõidudiplomite tunnustamist tõendavate kinnituslehtede kohta. Samuti võivad nad vabatahtlikkuse alusel anda teavet STCW konventsiooni lisa II, III ja VII peatüki kohaselt reakoosseisu liikmetele välja antud kutsetunnistuste kohta, nagu näiteks käesoleva direktiivi III lisas osutatud teave.

Artikkel 6

Liikmesriikide poolt välja antud meremeeste tunnistuste vastastikune tunnustamine

1.   Liikmesriik aktsepteerib teise liikmesriigi poolt või tema volitusel välja antud paberkandjal või digitaalsel kujul kutsetunnistust ja tõendavat dokumenti, et lubada meremeestel teenida tema lipu all sõitval laeval.

2.   Liikmesriik tunnustab meresõidudiplomeid või kutsetunnistusi, mille teine liikmesriik on käesoleva direktiivi I lisa reeglite V/1–1 ja V/1–2 kohaselt kaptenitele ja ohvitseridele välja andnud, andes nende kohta välja tunnustamist tõendava kinnituslehe. Tunnustamist tõendava kinnituslehe puhul piirdutakse selles kindlaks määratud ametikohtade, teenistusülesannete ja väljaõppe tasemetega. Kinnitusleht antakse välja üksnes juhul, kui on täidetud kõik STCW konventsiooni nõuded, vastavalt STCW konventsiooni reegli I/2 punktile 7. Kinnituslehe koostamisel kasutatakse STCW koodeksi jaotise A-I/2 punktis 3 esitatud vormi.

3.   Liikmesriik aktsepteerib teise liikmesriigi volitusel artikli 12 kohaselt välja antud tervisetõendeid, et lubada meremeestel teenida tema lipu all sõitvatel laevadel.

4.   Vastuvõttev liikmesriik tagab, et lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud otsused tehakse mõistliku aja jooksul. Vastuvõttev liikmesriik tagab ka, et meremeestel on õigus esitada kaebus kehtiva tunnistuse kinnitamisest või aktsepteerimisest keeldumise või taotlusele vastamata jätmise peale vastavalt riigisisestele õigusaktidele ja menetlustele ning et meremeestele pakutakse vastavalt kehtivatele riigisisestele õigusaktidele ja menetlustele selliste kaebustega seoses asjakohast nõu ja abi.

5.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist, võivad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused kehtestada täiendavaid piiranguid ametikohtade, teenistusülesannete ja väljaõppe tasemete osas seoses artiklis 8 osutatud kohalike rannasõitudega või I lisa reegli VII/1 kohaselt välja antud alternatiivtunnistuste osas.

6.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, võib vastuvõttev liikmesriik vajaduse korral lubada meremehel teenida oma lipu all sõitval laeval kuni kolm kuud, kui tal on teises liikmesriigis välja antud ja nõuetekohaselt kinnitatud asjakohane kehtiv tunnistus, mille tunnustamist ei ole asjaomane vastuvõttev liikmesriik veel kinnitanud.

Dokumendid, mis tõendavad, et pädevatele asutustele on esitatud kinnituslehe taotlus, peavad olema kergesti kättesaadavad.

7.   Vastuvõttev liikmesriik tagab, et meremehed, kes esitavad tunnustuse saamiseks juhtimistasandi teenistusülesandeid täita lubavad tunnistused, tunneksid piisavalt kõnealuse liikmesriigi merendusalaseid õigusakte, mis on seotud teenistusülesannetega, mida neil on lubatud täita.

Artikkel 7

Väljaõppenõuded

Artikli 3 kohane väljaõpe toimub vormis, mis võimaldab saavutada I lisas nõutavaid teoreetilisi teadmisi ja praktilisi oskusi eelkõige pääste- ja tuletõrjevahendite osas, ning selle kiidab heaks liikmesriigi määratud pädev asutus või organ.

Artikkel 8

Kohalikke rannasõite reguleerivad põhimõtted

1.   Kohalike rannasõitude määratlemisel ei tohi liikmesriigid kehtestada rangemaid väljaõpet, kogemusi või diplomeerimist käsitlevaid nõudeid meremeestele, kes teenivad teise liikmesriigi või teise STCW konventsiooni osalisriigi lipu all sõitvatel ja samasuguseid reise tegevatel laevadel, kui need, mis on kehtestatud nende endi lipu all sõitvate laevade meremeestele. Liikmesriigid ei tohi mingil juhul kehtestada rangemaid nõudeid teise liikmesriigi või teise STCW konventsiooni osalisriigi lipu all sõitvatel laevadel teenivatele meremeestele, kui need, mis käesoleva direktiivi kohaselt kehtestatakse laevadele, mis ei tee kohalikke rannasõite.

2.   Liikmesriik, kelle kohaliku rannasõidu määratlus hõlmab nende laevade puhul, mille suhtes kohaldatakse kohalikku rannasõitu käsitlevaid STCW konventsiooni sätteid, rannasõitu teise liikmesriigi või teise STCW konventsiooni osalisriigi rannikuvetes, sõlmib asjaomaste liikmesriikidega või osalisriikidega kokkuleppe, määrates kindlaks nii asjaomaste mereteede kui ka muude asjakohaste sätete üksikasjad.

3.   Laevade puhul, millel on õigus sõita liikmesriigi lipu all ja mis teevad regulaarselt kohalikke rannasõite teise liikmesriigi või teise STCW konventsiooni osalisriigi rannikuvetes, peab liikmesriik, kelle lipu all kõnealusel laeval on õigus sõita, kehtestama nendel laevadel teenivatele meremeestele sellised väljaõpet, kogemusi ja diplomeerimist käsitlevad nõuded, mis on vähemalt võrdväärsed selle liikmesriigi või STCW konventsiooni osalisriigi nõuetega, mille rannikuvetes nimetatud laev kohalikke rannasõite teeb, tingimusel et need nõuded ei ole rangemad kui need, mis käesoleva direktiivi kohaselt on kehtestatud seoses laevadega, mis ei tee kohalikke rannasõite. Meremehed, kes teenivad laeval, mille reis kestab kauem kui liikmesriigi poolt kohaliku rannasõiduna määratletud reis ja mis siseneb kõnealuse määratlusega hõlmamata vetesse, täidavad käesoleva direktiivi asjakohaseid nõudeid.

4.   Liikmesriik võib lubada, et laeva suhtes, millel on õigus sõita tema lipu all, kohaldatakse käesoleva direktiivi kohalikke rannasõite käsitlevaid sätteid, kui kõnealune laev teeb regulaarselt kohalikke rannasõite vastavalt kõnealuse liikmesriigi määratlusele sellise riigi rannikuvetes, kes ei ole STCW konventsiooni osalisriik.

5.   Teised liikmesriigid võivad tunnustada liikmesriigi või STCW konventsiooni osalisriigi poolt määratletud ulatusega kohalikuks rannasõiduks välja antud meremeeste meresõidudiplomeid töötamiseks nende määratletud ulatusega kohalikus rannasõidus, kui asjaomased liikmesriigid või osalisriigid sõlmivad kokkuleppe, määrates kindlaks asjaomaste mereteede ja muude asjakohaste tingimuste üksikasjad.

6.   Liikmesriigid, kes määratlevad kohalikud rannasõidud, teevad kooskõlas käesoleva artikli nõuetega järgmist:

| a) | järgivad STCW koodeksi jaotises A-I/3 täpsustatud kohalikke rannasõite reguleerivaid põhimõtteid; |
| --- | --- |

a)

järgivad STCW koodeksi jaotises A-I/3 täpsustatud kohalikke rannasõite reguleerivaid põhimõtteid;

| b) | märgivad kohaliku rannasõidu ulatuse artikli 4 kohaselt välja antud kinnituslehele. |
| --- | --- |

b)

märgivad kohaliku rannasõidu ulatuse artikli 4 kohaselt välja antud kinnituslehele.

7.   Kui liikmesriigid teevad otsuse kohaliku rannasõidu määratluse ning selleks vajalike väljaõppetingimuste kohta kooskõlas lõigete 1, 3 ja 4 nõuetega, teatavad nad komisjonile vastuvõetud sätete üksikasjad.

Artikkel 9

Pettuste ja muu õigusvastase tegevuse vältimine

1.   Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed ja tagavad nende täitmise, et vältida pettust ja muud õigusvastast tegevust seoses välja antud tunnistuste ja kinnituslehtedega, ning näevad ette tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused.

2.   Liikmesriigid määravad riigisisesed pädevad asutused, kelle ülesanne on avastada ja võidelda pettuste ning muu õigusvastase tegevusega ning vahetada teavet teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide pädevate asutustega meremeeste diplomeerimise kohta.

Liikmesriigid teatavad viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile nimetatud riigisiseste pädevate asutuste andmed.

Liikmesriigid teatavad nimetatud riigisiseste pädevate asutuste andmed viivitamata ka kolmandatele riikidele, kellega nad on sõlminud kokkuleppe vastavalt STCW konventsiooni reegli I/10 punktile 1.2.

3.   Vastuvõtva liikmesriigi taotlusel kinnitavad või eitavad teise liikmesriigi pädevad asutused kirjalikult meremeeste tunnistuste, vastavate kinnituslehtede või muude kõnealuses teises liikmesriigis välja antud väljaõpet tõendavate dokumentide ehtsust.

Artikkel 10

Karistused ja distsiplinaarmeetmed

1.   Liikmesriigid kehtestavad korra erapooletuks uurimiseks juhtudel, kui liikmesriigi välja antud meresõidudiplomi ja kutsetunnistuse või kinnituslehe omaniku kohta teatatakse sellisest ebapädevusest, tegevusest, tegevusetusest või turvalisuse ohtu seadmisest seoses meresõidudiplomist ja kutsetunnistusest tulenevate kohustustega, mis võib kujutada otsest ohtu inimelule, varale või merekeskkonnale, samuti korra meresõidudiplomite ja kutsetunnistuste kehtetuks tunnistamiseks, nende kehtivuse peatamiseks ja tühistamiseks nimetatud põhjustel ning pettuse vältimiseks.

2.   Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed ja tagavad nende täitmise, et vältida pettust ja muud õigusvastast tegevust seoses välja antud meresõidudiplomite ja kutsetunnistuste ning kinnituslehtedega.

3.   Karistused või distsiplinaarmeetmed määratakse ja pööratakse täitmisele järgmistel juhtudel:

| a) | laevandusettevõtja või kapten on võtnud tööle isiku, kellel ei ole käesoleva direktiiviga nõutavat tunnistust; |
| --- | --- |

a)

laevandusettevõtja või kapten on võtnud tööle isiku, kellel ei ole käesoleva direktiiviga nõutavat tunnistust;

| b) | kapten on lubanud, et mis tahes teenistusülesannet või teenust, mida käesoleva direktiivi kohaselt peab täitma või osutama asjakohast tunnistust omav isik, täidab või osutab isik, kellel ei ole nõutavat tunnistust, kehtivat soodusluba ega artikli 20 lõikega 7 nõutavat tõendavat dokumenti, või |
| --- | --- |

b)

kapten on lubanud, et mis tahes teenistusülesannet või teenust, mida käesoleva direktiivi kohaselt peab täitma või osutama asjakohast tunnistust omav isik, täidab või osutab isik, kellel ei ole nõutavat tunnistust, kehtivat soodusluba ega artikli 20 lõikega 7 nõutavat tõendavat dokumenti, või

| c) | isik on omandanud pettuse teel või valedokumentidega õiguse täita teenistusülesannet või töötada ametikohal, mis käesoleva direktiivi kohaselt eeldab tunnistuse või soodusloa olemasolu. |
| --- | --- |

c)

isik on omandanud pettuse teel või valedokumentidega õiguse täita teenistusülesannet või töötada ametikohal, mis käesoleva direktiivi kohaselt eeldab tunnistuse või soodusloa olemasolu.

4.   Liikmesriigid, kelle jurisdiktsiooni alla kuulub laevandusettevõtja või isik, kelle puhul on põhjendatult alust arvata, et ta on vastutav käesoleva direktiivi nõuete täitmata jätmise eest (nagu on sätestatud lõikes 3) või et ta on sellest kindlalt teadlik, teevad koostööd sellise liikmesriigi või teise STCW konventsiooni osalisriigiga, kes teatab neile kavatsusest algatada menetlus oma jurisdiktsiooni all.

Artikkel 11

Kvaliteedinõuded

1.   Iga liikmesriik tagab, et:

| a) | kõiki valitsusväliste asutuste või nendele alluvate üksuste läbi viidud väljaõppe, atesteerimise, diplomeerimise, samuti tervisetõendite andmise ning tunnistuste kinnitamise ja nende kehtivuse pikendamisega seotud toiminguid kontrollitakse pidevalt kvaliteedisüsteemi abil, et tagada määratletud eesmärkide, sh koolitajate ja atesteerijate erialast ettevalmistust ja kogemusi käsitlevate eesmärkide saavutamine vastavalt STCW koodeksi jaotisele A-I/8; |
| --- | --- |

a)

kõiki valitsusväliste asutuste või nendele alluvate üksuste läbi viidud väljaõppe, atesteerimise, diplomeerimise, samuti tervisetõendite andmise ning tunnistuste kinnitamise ja nende kehtivuse pikendamisega seotud toiminguid kontrollitakse pidevalt kvaliteedisüsteemi abil, et tagada määratletud eesmärkide, sh koolitajate ja atesteerijate erialast ettevalmistust ja kogemusi käsitlevate eesmärkide saavutamine vastavalt STCW koodeksi jaotisele A-I/8;

| b) | kui valitsusasutused või -üksused tegelevad selliste tegevustega, kasutatakse vastavalt STCW koodeksi jaotisele A-I/8 kvaliteedisüsteemi; |
| --- | --- |

b)

kui valitsusasutused või -üksused tegelevad selliste tegevustega, kasutatakse vastavalt STCW koodeksi jaotisele A-I/8 kvaliteedisüsteemi;

| c) | väljaõppe eesmärgid ning nendega seotud saavutatavad pädevusnõuded on selgelt määratletud ning et STCW konventsiooniga nõutavate eksamite ja atesteerimise läbimiseks vajalike teadmiste ja oskuste tase on kindlaks määratud; |
| --- | --- |

c)

väljaõppe eesmärgid ning nendega seotud saavutatavad pädevusnõuded on selgelt määratletud ning et STCW konventsiooniga nõutavate eksamite ja atesteerimise läbimiseks vajalike teadmiste ja oskuste tase on kindlaks määratud;

| d) | kvaliteedinõuete kohaldamisala hõlmab diplomeerimissüsteemi haldamist, kõiki kursusi ja õppekavu, liikmesriigi poolt või selle järelevalve all läbiviidavaid eksameid ja atesteerimisi ning koolitajate ja atesteerijate nõutavat erialast ettevalmistust ja kogemusi, võttes arvesse määratletud eesmärkide saavutamiseks kehtestatud poliitikat, süsteeme, kontrolli ja sisejärelevalvet kvaliteedi tagamiseks. |
| --- | --- |

d)

kvaliteedinõuete kohaldamisala hõlmab diplomeerimissüsteemi haldamist, kõiki kursusi ja õppekavu, liikmesriigi poolt või selle järelevalve all läbiviidavaid eksameid ja atesteerimisi ning koolitajate ja atesteerijate nõutavat erialast ettevalmistust ja kogemusi, võttes arvesse määratletud eesmärkide saavutamiseks kehtestatud poliitikat, süsteeme, kontrolli ja sisejärelevalvet kvaliteedi tagamiseks.

Esimese lõigu punktis c osutatud eesmärgid ja nendega seotud kvaliteedinõuded võib eraldi kindlaks määrata eri kursuste ja õppekavade jaoks ning need peavad hõlmama diplomeerimissüsteemi haldamist.

2.   Liikmesriigid tagavad ka selle, et teadmiste, oskuste ja pädevuse omandamist ja atesteerimist ning diplomeerimissüsteemi haldamist hindaksid sõltumatult ja kuni viie aasta pikkuste ajavahemike järel asjaomase kvalifikatsiooniga isikud, kes ise ei ole kõnealuste toimingutega seotud, veendumaks et:

| a) | kõik sisemised juhtimisega seotud kontrolli- ja järelevalvemeetmed ning järelkontroll on vastavuses kavandatud meetmete ja dokumenteeritud menetlustega ning aitavad tagada määratletud eesmärkide saavutamise; |
| --- | --- |

a)

kõik sisemised juhtimisega seotud kontrolli- ja järelevalvemeetmed ning järelkontroll on vastavuses kavandatud meetmete ja dokumenteeritud menetlustega ning aitavad tagada määratletud eesmärkide saavutamise;

| b) | iga sõltumatu hindamise tulemused dokumenteeritakse ja tehakse teatavaks hinnatava valdkonna eest vastutavatele isikutele; |
| --- | --- |

b)

iga sõltumatu hindamise tulemused dokumenteeritakse ja tehakse teatavaks hinnatava valdkonna eest vastutavatele isikutele;

| c) | puuduste kõrvaldamiseks võetakse aegsasti meetmeid; |
| --- | --- |

c)

puuduste kõrvaldamiseks võetakse aegsasti meetmeid;

| d) | kõik STCW konventsiooni ja koodeksi kohaldatavad sätted, sh muudatused, on hõlmatud kvaliteedisüsteemiga. Liikmesriigid võivad lisada sellesse süsteemi ka muid käesoleva direktiivi kohaldatavaid sätteid. |
| --- | --- |

d)

kõik STCW konventsiooni ja koodeksi kohaldatavad sätted, sh muudatused, on hõlmatud kvaliteedisüsteemiga. Liikmesriigid võivad lisada sellesse süsteemi ka muid käesoleva direktiivi kohaldatavaid sätteid.

3.   Asjaomane liikmesriik edastab iga käesoleva artikli lõike 2 kohaselt läbi viidud hindamise kohta aruande komisjonile STCW koodeksi jaotises A-I/7 ette nähtud vormis kuue kuu jooksul alates hindamise kuupäevast.

Artikkel 12

Tervisenõuded

1.   Liikmesriigid kehtestavad meremeeste tervisenõuded ja tervisetõendite väljaandmise korra vastavalt käesolevale artiklile ja STCW koodeksi jaotisele A-I/9, võttes asjakohasel juhul arvesse STCW koodeksi jaotist B-I/9.

2.   Liikmesriigid tagavad, et meremeeste nõuetekohase terviseseisundi hindamise eest vastutav isik oleks arst, keda asjaomane liikmesriik on tunnustanud tegema STCW koodeksi jaotise A-I/9 kohast meremeeste arstlikku kontrolli.

3.   Meremehel, kellel on STCW konventsiooni kohaselt välja antud meresõidudiplom või kutsetunnistus ja kes teenib merel, peab olema ka käesoleva artikli ja STCW koodeksi jaotise A-I/9 kohaselt välja antud kehtiv tervisetõend.

4.   Tervisetõendi taotleja peab:

| a) | olema vähemalt 16aastane; |
| --- | --- |

a)

olema vähemalt 16aastane;

| b) | esitama piisavad isikut tõendavad dokumendid; |
| --- | --- |

b)

esitama piisavad isikut tõendavad dokumendid;

| c) | vastama asjaomases liikmesriigis kehtivatele tervisenõuetele. |
| --- | --- |

c)

vastama asjaomases liikmesriigis kehtivatele tervisenõuetele.

5.   Tervisetõend kehtib maksimaalselt kaks aastat, välja arvatud juhul, kui meremees on alla 18aastane, millisel juhul on maksimaalne kehtivusaeg üks aasta.

6.   Kui tervisetõendi kehtivusaeg lõppeb reisi ajal, kohaldatakse STCW konventsiooni lisa reeglit I/9.

7.   Kiireloomulistel juhtudel võib liikmesriik lubada meremehel töötada ilma kehtiva tervisetõendita. Sellistel juhtudel kohaldatakse STCW konventsiooni lisa reeglit I/9.

Artikkel 13

Meresõidudiplomite ja kutsetunnistuste kehtivuse pikendamine

1.   Kaptenid, ohvitserid ja raadiosideoperaatorid, kellel on I lisa mis tahes peatüki (v.a V peatüki reegl V/3 või VI peatükk) alusel välja antud või tunnustatud tunnistus ja kes teenivad merel või kavatsevad merele minna pärast kaldalolekut, peavad meresõidupraktika jätkamiseks vähemalt iga viie aasta järel

| a) | vastama artiklis 12 sätestatud tervisenõuetele; |
| --- | --- |

a)

vastama artiklis 12 sätestatud tervisenõuetele;

| b) | tõendama jätkuvat ametialast pädevust vastavalt STCW koodeksi jaotisele A-I/11. |
| --- | --- |

b)

tõendama jätkuvat ametialast pädevust vastavalt STCW koodeksi jaotisele A-I/11.

2.   Meresõidupraktika jätkamiseks laevadel, mille puhul on rahvusvaheliselt kokku lepitud eriväljaõppenõuded, tuleb kaptenil, ohvitseril ja raadiosideoperaatoril edukalt läbida heakskiidetud asjakohane väljaõpe.

3.   Meresõidupraktika jätkamiseks tankeritel peavad kaptenid ja ohvitserid täitma käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõudeid ning vähemalt iga viie aasta järel tõendama jätkuvat ametialast pädevust tööks tankeril vastavalt STCW koodeksi jaotise A-I/11 lõikele 3.

4.   Meresõidupraktika jätkamiseks polaarvetes sõitvatel laevadel peavad kaptenid ja ohvitserid täitma käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõudeid ning vähemalt iga viie aasta järel tõendama jätkuvat ametialast pädevust tööks polaarvetes sõitvatel laevadel vastavalt STCW koodeksi jaotise A-I/11 punktile 4.

5.   Liikmesriik võrdleb enne 1. jaanuari 2017 välja antud meresõidudiplomite ja/või kutsetunnistuste taotlejatele seatud pädevusnõudeid asjakohase meresõidudiplomi ja/või kutsetunnistuse jaoks STCW koodeksi A osas sätestatud nõuetega ning teeb kindlaks, kas selliste meresõidudiplomite ja/või kutsetunnistuste omanikelt on vaja nõuda täiendusõpet või atesteerimist.

6.   Liikmesriik võrdleb enne 1. jaanuari 2017 gaaskütusel töötavatel laevadel teenivatele isikutele seatud pädevusnõudeid STCW koodeksi jaotises A-V/3 sätestatud pädevusnõuetega ning teeb kindlaks, kas kõnealustelt isikutelt on vaja nõuda täiendusõpet.

7.   Iga liikmesriik, konsulteerides asjaomaste isikutega, töötab välja või laseb välja töötada STCW koodeksi jaotisega A-I/11 ette nähtud täiendusõppe struktuuri.

8.   Kaptenite, ohvitseride ja raadiosideoperaatorite teadmiste ajakohastamiseks tagavad liikmesriigid, et inimelude ohutust merel, turvalisust ja merekeskkonna kaitsmist käsitlevate riigisiseste ja rahvusvaheliste õigusaktide viimaste muudatuste tekst oleks kättesaadav laevadele, millel on õigus sõita nende lipu all, järgides samas artikli 15 lõike 3 punkti b ja artiklit 19.

Artikkel 14

Valmendite kasutamine

STCW koodeksi jaotises A-I/12 sätestatud toimimisnorme ja muid sätteid ning STCW koodeksi A osaga tunnistuse suhtes kehtestatud nõudeid järgitakse:

| a) | kõikide kohustuslike valmendil põhinevate väljaõpete puhul; |
| --- | --- |

a)

kõikide kohustuslike valmendil põhinevate väljaõpete puhul;

| b) | kõikide STCW koodeksi A osas nõutavate atesteerimiste puhul, mida tehakse valmendi abil; |
| --- | --- |

b)

kõikide STCW koodeksi A osas nõutavate atesteerimiste puhul, mida tehakse valmendi abil;

| c) | kõikide STCW koodeksi A osas nõutavate pädevustaseme omamise tõendamiste puhul, mida tehakse valmendi abil. |
| --- | --- |

c)

kõikide STCW koodeksi A osas nõutavate pädevustaseme omamise tõendamiste puhul, mida tehakse valmendi abil.

Artikkel 15

Laevandusettevõtjate vastutus

1.   Vastavalt lõigetele 2 ja 3 teevad liikmesriigid laevandusettevõtjad vastutavaks meremeeste teenistusse võtmise eest oma laevadele kooskõlas käesoleva direktiiviga ja nõuavad laevandusettevõtjatelt järgmise tagamist:

| a) | kõigil laevandusettevõtja laevadel töötavatel meremeestel on käesolevale direktiivile vastav asjakohane tunnistus, nagu kõnealune liikmesriik on selle kehtestanud; |
| --- | --- |

a)

kõigil laevandusettevõtja laevadel töötavatel meremeestel on käesolevale direktiivile vastav asjakohane tunnistus, nagu kõnealune liikmesriik on selle kehtestanud;

| b) | nende laevad on mehitatud kooskõlas liikmesriigis kohaldatavate ohutu mehitamise nõuetega; |
| --- | --- |

b)

nende laevad on mehitatud kooskõlas liikmesriigis kohaldatavate ohutu mehitamise nõuetega;

| c) | kõikide laevandusettevõtja laevadel töötavate meremeeste dokumente ja andmeid säilitatakse ja need on kergesti kättesaadavad ning sisaldavad vähemalt dokumente ja andmeid, mis käsitlevad meremeeste kogemusi, väljaõpet, terviseseisundit ja teenistusülesannetes nõutavat pädevust; |
| --- | --- |

c)

kõikide laevandusettevõtja laevadel töötavate meremeeste dokumente ja andmeid säilitatakse ja need on kergesti kättesaadavad ning sisaldavad vähemalt dokumente ja andmeid, mis käsitlevad meremeeste kogemusi, väljaõpet, terviseseisundit ja teenistusülesannetes nõutavat pädevust;

| d) | kui meremehed võetakse tööle mõnele laevandusettevõtja laevale, tutvustatakse neile nende konkreetseid kohustusi ning igapäevaste või hädaolukorrast tulenevate kohustustega seotud töökorda, varustust, seadmeid, menetlusi ja laeva omadusi; |
| --- | --- |

d)

kui meremehed võetakse tööle mõnele laevandusettevõtja laevale, tutvustatakse neile nende konkreetseid kohustusi ning igapäevaste või hädaolukorrast tulenevate kohustustega seotud töökorda, varustust, seadmeid, menetlusi ja laeva omadusi;

| e) | laevapere suudab oma tegevust hädaolukorras tõhusalt koordineerida ja täita ohutuse ning saaste vältimise või tõrjumise seisukohalt olulisi teenistusülesandeid; |
| --- | --- |

e)

laevapere suudab oma tegevust hädaolukorras tõhusalt koordineerida ja täita ohutuse ning saaste vältimise või tõrjumise seisukohalt olulisi teenistusülesandeid;

| f) | kõik nende laevadel töötavad meremehed on läbinud STCW konventsiooniga nõutava täiendusõppe; |
| --- | --- |

f)

kõik nende laevadel töötavad meremehed on läbinud STCW konventsiooniga nõutava täiendusõppe;

| g) | nende laevadel tagatakse alati tõhus suuline suhtlus vastavalt muudetud SOLAS 74 V peatüki reegli 14 punktidele 3 ja 4. |
| --- | --- |

g)

nende laevadel tagatakse alati tõhus suuline suhtlus vastavalt muudetud SOLAS 74 V peatüki reegli 14 punktidele 3 ja 4.

2.   Laevandusettevõtjad, kaptenid ja laevapere liikmed vastutavad kõik selle eest, et oleks tagatud käesolevas artiklis esitatud kohustuste täielik ja igakülgne täitmine ning et võetaks sellised meetmed, mis võivad olla vajalikud selle tagamiseks, et iga laevapere liige aitab teadlikult ja oskuslikult kaasa laeva ohutule ekspluateerimisele.

3.   Laevandusettevõtja annab iga käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluva laeva kaptenile kirjaliku juhendi, milles on sätestatud tegevuspõhimõtted ja kord, mida tuleb järgida selle tagamiseks, et kõigil laevale tööle võetud uutel meremeestel oleks võimalus tutvuda pardaseadmete, töökorra ja muude nende kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks vajalike meetmetega, enne kui neile pannakse kõnealused kohustused. Nimetatud tegevuspõhimõtted ja kord hõlmavad järgmist:

| a) | mõistliku tähtaja määramine, mille jooksul on igal uuel töölevõetud meremehel võimalus tutvuda:






  i) | konkreetsete seadmetega, mida meremees kasutab või käitab; |
| --- | --- | --- |

a)

mõistliku tähtaja määramine, mille jooksul on igal uuel töölevõetud meremehel võimalus tutvuda:

i)

konkreetsete seadmetega, mida meremees kasutab või käitab;

| ii) | laeva vahiteenistust, ohutust ja keskkonnakaitset käsitleva ning hädaolukorras kohaldatava korra ja sellega seotud meetmetega, mida meremees peab teadma, et oma kohustusi nõuetekohaselt täita; |
| --- | --- |

ii)

laeva vahiteenistust, ohutust ja keskkonnakaitset käsitleva ning hädaolukorras kohaldatava korra ja sellega seotud meetmetega, mida meremees peab teadma, et oma kohustusi nõuetekohaselt täita;

| b) | sellise kogenud laevapere liikme nimetamine, kes vastutab selle eest, et kõigil uutel töölevõetud meremeestel oleks võimalik saada olulist teavet neile arusaadavas keeles. |
| --- | --- |

b)

sellise kogenud laevapere liikme nimetamine, kes vastutab selle eest, et kõigil uutel töölevõetud meremeestel oleks võimalik saada olulist teavet neile arusaadavas keeles.

4.   Laevandusettevõtjad tagavad, et kaptenid, ohvitserid ja muu personal, kellele on nende ro-ro-reisilaeval pandud erikohustused ja -vastutus, peavad vastaval ametikohal vajalike oskuste omandamiseks ning kohustuste ja vastutuse võtmiseks olema läbinud tutvustava koolituse, mille läbiviimisel võetakse arvesse STCW koodeksi jaotist B-I/14.

Artikkel 16

Töökõlblikkus

1.   Väsimuse ärahoidmiseks liikmesriik:

| a) | kehtestab vahipersonali ning nende meremeeste puhkeajad, kelle kohustuste hulka kuuluvad lõigete 3–13 kohased meresõiduohutuse ja meresõidu turvalisusega ning merereostuse vältimisega seotud ülesanded, ning tagab nende järgimise; |
| --- | --- |

a)

kehtestab vahipersonali ning nende meremeeste puhkeajad, kelle kohustuste hulka kuuluvad lõigete 3–13 kohased meresõiduohutuse ja meresõidu turvalisusega ning merereostuse vältimisega seotud ülesanded, ning tagab nende järgimise;

| b) | nõuab vahikordade korraldamist selliselt, et vahipersonali tõhusust ei vähendaks väsimus ja et kohustused oleksid organiseeritud nii, et meremehed reisi esimeses vahikorras ja sellele järgnevates vahikordades oleksid piisavalt väljapuhanud ja muidu sobivad tööülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

b)

nõuab vahikordade korraldamist selliselt, et vahipersonali tõhusust ei vähendaks väsimus ja et kohustused oleksid organiseeritud nii, et meremehed reisi esimeses vahikorras ja sellele järgnevates vahikordades oleksid piisavalt väljapuhanud ja muidu sobivad tööülesannete täitmiseks.

2.   Liikmesriik tagab, et uimastite ja alkoholi kuritarvitamise vältimiseks on võetud kohased meetmed vastavalt käesolevale artiklile.

3.   Liikmesriik võtab arvesse ohtusid, mida toob kaasa meremeeste väsimus, eriti nende meremeeste väsimus, kelle kohustuste hulka kuulub laeva ohutu ja turvaline toimimine.

4.   Isikutele, kes on määratud töötama vahitüürimehena või navigatsioonivahis oleva reakoosseisu liikmena ja kelle kohustuste hulka kuuluvad meresõiduohutuse, meresõidu turvalisuse ning merereostuse vältimise ülesanded, võimaldatakse puhkeaeg, mis ei ole lühem kui

| a) | 10 tundi puhkust 24-tunnise ajavahemiku jooksul ning |
| --- | --- |

a)

10 tundi puhkust 24-tunnise ajavahemiku jooksul ning

| b) | 77 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

b)

77 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul.

5.   Puhkeaega ei või jagada rohkem kui kaheks osaks, millest üks peab olema vähemalt kuue tunni pikkune, ning kahe järjestikuse puhkeaja vaheline aeg ei või ületada 14 tundi.

6.   Lõigetes 4 ja 5 sätestatud puhkeaja nõudeid ei pea järgima hädaolukordades või muudes möödapääsmatutes operatiivolukordades. Ülevaatused, tuletõrje- ja päästepaadiõppused ning riigisiseste õigusnormide ja rahvusvaheliste õigusaktidega sätestatud õppused korraldatakse viisil, mis minimaalselt häirib puhkeaega ega põhjusta väsimust.

7.   Liikmesriigid nõuavad vahiteenistusgraafikute paigaldamist kergesti juurdepääsetavatesse kohtadesse. Vahiteenistusgraafikud koostatakse standardvormis laeva töökeeles või töökeeltes ja inglise keeles.

8.   Valveaja korral, kui meremees peab olema valmis tegutsema näiteks juhul, kui masinaruumis ei ole kedagi, tuleb meremehele anda piisavalt korvav puhkeaeg, kui tema tavalist puhkeaega on töölekutsumiste tõttu häiritud.

9.   Liikmesriik nõuab, et meremeeste igapäevase puhkeaja arvestust peetakse standardvormis laeva töökeeles või töökeeltes ja inglise keeles, et oleks võimalik jälgida ja kontrollida käesoleva artikli täitmist. Meremehele antakse tema kohta käiva arvestuse väljavõte, mille kinnitavad kapten või kapteni volitatud isik ja asjaomane meremees.

10.   Olenemata lõigetest 3–9 on laeva kaptenil õigus nõuda meremehelt töö tegemist nii kaua, kui on vaja laeva, pardal viibivate isikute või lasti ohutuse vahetuks tagamiseks või teiste merehädas olevate laevade või isikute abistamiseks. Kapten võib vastavalt peatada puhkeajagraafiku kohaldamise ning nõuda meremehelt vajaliku töö tegemist kuni normaalse olukorra taastumiseni. Normaalse olukorra taastumise järel tagab kapten võimalikult kiiresti, et graafikujärgsel puhkeajal töötanud meremeestele tagatakse piisav puhkeaeg.

11.   Võttes vajalikul määral arvesse töötajate tervise ja ohutuse kaitse üldpõhimõtteid ja kooskõlas direktiiviga 1999/63/EÜ võivad liikmesriigil olla riigisisesed õigusnormid või pädeva asutuse menetlus selliste kollektiivlepingute lubamiseks või registreerimiseks, mis võimaldavad erandeid käesoleva artikli lõike 4 punktis b ja lõikes 5 sätestatud puhkeajast, tingimusel et puhkeaeg on vähemalt 70 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul ja järgitakse käesoleva artikli lõigetes 12 ja 13 sätestatud ajapiiranguid. Võimaluse korral järgitakse selliste erandite puhul kehtestatud norme, kuid võib arvestada sagedasemaid või pikemaid puhkeperioode või korvavat puhkeaega vahiteenistuses osalevatele meremeestele või meremeestele, kes töötavad lühireise tegevatel laevadel. Erandite puhul võetakse võimaluse korral arvesse STCW koodeksi jaotises B-VIII/1 sätestatud suuniseid väsimuse tekkimise ärahoidmiseks. Erandid käesoleva artikli lõike 4 punktis a sätestatud minimaalsest puhkeajast ei ole lubatud.

12.   Lõikes 11 osutatud erandid lõike 4 punktiga b sätestatud puhkeajast ei ole lubatud rohkem kui kahel järjestikusel nädalal. Kahe järjestikuse erandliku ajavahemiku vahele jääv aeg laeva pardal ei või olla lühem kui erandi kahekordne kestus.

13.   Lõikes 11 osutatud võimalike erandite puhul lõikes 5 sätestatust võib lõike 4 punktiga a ette nähtud minimaalse puhkeaja iga 24-tunnise ajavahemiku jooksul jagada kuni kolmeks puhkeajavahemikuks, millest üks on vähemalt kuue tunni pikkune ja kumbki ülejäänud kahest ajavahemikust vähemalt üks tund. Kahe järjestikuse puhkeaja vaheline aeg ei tohi ületada 14 tundi. Erandeid ei kohaldata tihedamini kui kahel 24-tunnisel ajavahemikul seitsmepäevase ajavahemiku jooksul.

14.   Liikmesriigid kehtestavad alkoholi kuritarvitamise vältimiseks kaptenitele, ohvitseridele ja teistele meremeestele nende ametikohustuste hulka kuuluvate meresõiduohutuse, meresõidu turvalisuse ja merekeskkonna kaitse ülesannete täitmise ajal suurimaks lubatud alkoholisisalduseks veres 0,05 % või 0,25 promilli ühes liitris väljahingatavas õhus või lubavad maksimaalselt sellise koguse alkoholi, mis põhjustab osutatud alkoholisisalduse.

Artikkel 17

Soodusluba

1.   Erandlike asjaolude korral võib pädev asutus, kui see tema arvates ei ohusta inimesi, vara ega keskkonda, anda välja soodusloa, mis lubab konkreetsel meremehel töötada konkreetsel laeval konkreetse ajavahemiku jooksul, mis ei ületa kuut kuud, ametikohal, mille jaoks tal puudub asjakohane tunnistus, tingimusel et kõnealusel soodusloa saanud isikul on pädevate asutuste arvates kohane ettevalmistus vaba ametikoha puhul eeldatavate ülesannete turvaliseks täitmiseks; raadiosideoperaatorile antakse soodusluba ainult kooskõlas raadioeeskirjadega. Soodusluba ei anta välja kaptenile ega vanemmehaanikule, v.a vääramatu jõu olukorras ja ka siis võimalikult lühikeseks ajaks.

2.   Ametikohaga seotud soodusluba antakse välja ainult isikule, kellel on asjakohane tunnistus vahetus alluvuses oleval ametikohal töötamiseks. Kui vahetus alluvuses oleval ametikohal töötamiseks tunnistust ei nõuta, võib soodusloa anda isikule, kelle ettevalmistus ja kogemused vastavad pädevate asutuste arvates täpselt täidetavale ametikohale esitatavatele nõuetele, tingimusel et kui sellisel isikul puudub asjakohane tunnistus, peab ta läbima pädevate asutuste tunnustatud eksami, näitamaks et soodusloa võib ohutult välja anda. Peale selle tagavad pädevad asutused, et kõnealusele ametikohale asub võimalikult kiiresti isik, kellel on asjakohane tunnistus.

Artikkel 18

Liikmesriikide vastutus seoses meremeeste väljaõppe ja atesteerimisega

1.   Liikmesriigid määravad asutused või organid, kes:

| a) | annavad artiklis 3 osutatud väljaõpet; |
| --- | --- |

a)

annavad artiklis 3 osutatud väljaõpet;

| b) | organiseerivad ja/või kontrollivad vajaduse korral eksameid; |
| --- | --- |

b)

organiseerivad ja/või kontrollivad vajaduse korral eksameid;

| c) | annavad välja artiklis 4 osutatud tunnistusi; |
| --- | --- |

c)

annavad välja artiklis 4 osutatud tunnistusi;

| d) | annavad välja artikliga 17 ette nähtud sooduslube. |
| --- | --- |

d)

annavad välja artikliga 17 ette nähtud sooduslube.

2.   Liikmesriigid tagavad, et:

| a) | meremeeste väljaõpe ja atesteerimine vastab järgmistele tingimustele:






  i) | see on liigendatud vastavalt kirjalikele kavadele, mis sisaldavad ettenähtud pädevustaseme saavutamiseks vajalikku metoodikat, õppevahendeid, -korda ja -materjale; |
| --- | --- | --- |

a)

meremeeste väljaõpe ja atesteerimine vastab järgmistele tingimustele:

i)

see on liigendatud vastavalt kirjalikele kavadele, mis sisaldavad ettenähtud pädevustaseme saavutamiseks vajalikku metoodikat, õppevahendeid, -korda ja -materjale;

| ii) | seda viivad läbi, kontrollivad, hindavad ja juhivad isikud, kellel on punktidele d, e ja f vastav ettevalmistus; |
| --- | --- |

ii)

seda viivad läbi, kontrollivad, hindavad ja juhivad isikud, kellel on punktidele d, e ja f vastav ettevalmistus;

| b) | täiendusõpet või töö käigus atesteerimist võib laeva pardal korraldada ainult siis, kui see ei takista laeva tavapärast ekspluateerimist ning kui väljaõpet või atesteerimist läbiviivatel isikutel on aega ja võimalust sellega tegeleda; |
| --- | --- |

b)

täiendusõpet või töö käigus atesteerimist võib laeva pardal korraldada ainult siis, kui see ei takista laeva tavapärast ekspluateerimist ning kui väljaõpet või atesteerimist läbiviivatel isikutel on aega ja võimalust sellega tegeleda;

| c) | koolitajatel, instruktoritel ja atesteerijatel on merel või maismaal tegutsevatele meremeestele eri liiki ja eri tasemega väljaõppe andmiseks ning nende atesteerimiseks vajalik ettevalmistus; |
| --- | --- |

c)

koolitajatel, instruktoritel ja atesteerijatel on merel või maismaal tegutsevatele meremeestele eri liiki ja eri tasemega väljaõppe andmiseks ning nende atesteerimiseks vajalik ettevalmistus;

| d) | isik, kes viib merel või maismaal läbi meremeeste täiendusõpet, mille eesmärk on anda käesolevale direktiivile vastavaks diplomeerimiseks vajalik ettevalmistus:






  i) | suudab hinnata õppekava ja mõistab konkreetse väljaõppeliigi eesmärke; |
| --- | --- | --- |

d)

isik, kes viib merel või maismaal läbi meremeeste täiendusõpet, mille eesmärk on anda käesolevale direktiivile vastavaks diplomeerimiseks vajalik ettevalmistus:

i)

suudab hinnata õppekava ja mõistab konkreetse väljaõppeliigi eesmärke;

| ii) | on saanud väljaõppel käsitletavate ülesannete täitmiseks vajaliku ettevalmistuse; |
| --- | --- |

ii)

on saanud väljaõppel käsitletavate ülesannete täitmiseks vajaliku ettevalmistuse;

| iii) | kui ta viib väljaõpet läbi valmendi abil:






  — | on saanud asjakohased juhised valmendite kasutamist käsitlevate õpetamismeetodite kohta ja |
| --- | --- | --- |

iii)

kui ta viib väljaõpet läbi valmendi abil:

—

on saanud asjakohased juhised valmendite kasutamist käsitlevate õpetamismeetodite kohta ja

| — | omab praktilist kogemust konkreetse valmenditüübi kasutamisel; |
| --- | --- |

—

omab praktilist kogemust konkreetse valmenditüübi kasutamisel;

| e) | isikud, kes vastutavad meremeeste sellise täiendusõppe järelevalve eest, mille eesmärk on anda tunnistuse saamiseks vajalik ettevalmistus, mõistavad täielikult õppekava ja iga väljaõppeliigi eesmärke; |
| --- | --- |

e)

isikud, kes vastutavad meremeeste sellise täiendusõppe järelevalve eest, mille eesmärk on anda tunnistuse saamiseks vajalik ettevalmistus, mõistavad täielikult õppekava ja iga väljaõppeliigi eesmärke;

| f) | isik, kes viib merel või maismaal läbi meremeeste töö käigus atesteerimist, mida arvestatakse tunnistuse andmisel vastavalt käesolevale direktiivile:






  i) | omab vajalikke teadmisi ja arusaama atesteeritavast pädevusest; |
| --- | --- | --- |

f)

isik, kes viib merel või maismaal läbi meremeeste töö käigus atesteerimist, mida arvestatakse tunnistuse andmisel vastavalt käesolevale direktiivile:

i)

omab vajalikke teadmisi ja arusaama atesteeritavast pädevusest;

| ii) | omab atesteeritava ülesande jaoks vajalikku ettevalmistust; |
| --- | --- |

ii)

omab atesteeritava ülesande jaoks vajalikku ettevalmistust;

| iii) | on saanud asjakohased juhised atesteerimismeetodite ja -tavade kohta; |
| --- | --- |

iii)

on saanud asjakohased juhised atesteerimismeetodite ja -tavade kohta;

| iv) | omab praktilist atesteerimiskogemust; |
| --- | --- |

iv)

omab praktilist atesteerimiskogemust;

| v) | omab valmendite kasutamist hõlmavaks atesteerimiseks vajalikku, konkreetse valmendiliigi kasutamise praktilist kogemust, mille ta on saanud kogenud atesteerija järelevalve all ja heakskiidetud viisil; |
| --- | --- |

v)

omab valmendite kasutamist hõlmavaks atesteerimiseks vajalikku, konkreetse valmendiliigi kasutamise praktilist kogemust, mille ta on saanud kogenud atesteerija järelevalve all ja heakskiidetud viisil;

| g) | kui liikmesriik tunnustab õppekursust, õppeasutust või selle antud ettevalmistust tunnistuse väljaandmise nõuete ühe osana, kuuluvad koolitajate ja atesteerijate ettevalmistus ja kogemused kvaliteedinõudeid käsitleva artikli 11 kohaldamisalasse. Nimetatud ettevalmistus, kogemused ja kvaliteedinõuete kohaldamine sisaldavad asjakohast väljaõpet juhendamis-, õpetamis- ning atesteerimismeetodite ja -tavade alal ning need vastavad kõigile käesoleva lõike punktide d, e ja f nõuetele. |
| --- | --- |

g)

kui liikmesriik tunnustab õppekursust, õppeasutust või selle antud ettevalmistust tunnistuse väljaandmise nõuete ühe osana, kuuluvad koolitajate ja atesteerijate ettevalmistus ja kogemused kvaliteedinõudeid käsitleva artikli 11 kohaldamisalasse. Nimetatud ettevalmistus, kogemused ja kvaliteedinõuete kohaldamine sisaldavad asjakohast väljaõpet juhendamis-, õpetamis- ning atesteerimismeetodite ja -tavade alal ning need vastavad kõigile käesoleva lõike punktide d, e ja f nõuetele.

Artikkel 19

Sidepidamine laeval

Liikmesriigid tagavad, et:

| a) | ilma et see piiraks punktide b ja d kohaldamist, on liikmesriigi lipu all sõitvate laevade pardal kogu aeg vahendid, mille abil on kõigi laevapere liikmetega võimalik suuliselt sidet pidada turvalisust käsitlevates küsimustes ning mis tagavad eelkõige selle, et sõnumid ja juhised saadakse kätte õigel ajal ja et neid mõistetakse õigesti; |
| --- | --- |

a)

ilma et see piiraks punktide b ja d kohaldamist, on liikmesriigi lipu all sõitvate laevade pardal kogu aeg vahendid, mille abil on kõigi laevapere liikmetega võimalik suuliselt sidet pidada turvalisust käsitlevates küsimustes ning mis tagavad eelkõige selle, et sõnumid ja juhised saadakse kätte õigel ajal ja et neid mõistetakse õigesti;

| b) | kõigi liikmesriigi lipu all sõitvate reisilaevade ning liikmesriigi sadamast reisi alustavate ja/või seal reisi lõpetavate reisilaevade pardal on laevapere tõhusa toimimise tagamiseks ohutusega seotud küsimustes kehtestatud ühine töökeel, mis märgitakse logiraamatusse;
  laevandusettevõtja või vajaduse korral kapten määrab asjakohase töökeele; iga meremees peab kõnealusest keelest aru saama, vajaduse korral suutma anda käsklusi ja juhiseid ning neile kõnealuses keeles vastama;
  kui töökeel ei ole liikmesriigi ametlik keel, peab olema kõikidesse väljapandud kavadesse ja nimekirjadesse lisatud tõlge töökeelde; |
| --- | --- |

b)

kõigi liikmesriigi lipu all sõitvate reisilaevade ning liikmesriigi sadamast reisi alustavate ja/või seal reisi lõpetavate reisilaevade pardal on laevapere tõhusa toimimise tagamiseks ohutusega seotud küsimustes kehtestatud ühine töökeel, mis märgitakse logiraamatusse;

laevandusettevõtja või vajaduse korral kapten määrab asjakohase töökeele; iga meremees peab kõnealusest keelest aru saama, vajaduse korral suutma anda käsklusi ja juhiseid ning neile kõnealuses keeles vastama;

kui töökeel ei ole liikmesriigi ametlik keel, peab olema kõikidesse väljapandud kavadesse ja nimekirjadesse lisatud tõlge töökeelde;

| c) | reisilaeva personal, kes häireplaani kohaselt on määratud vastutama reisijate eest hädaolukordades, on kergesti identifitseeritav ja omab piisavaid sidepidamisoskusi, arvestades järgmiste tegurite nõuetekohast seost:






  i) | konkreetsel marsruudil veetavate reisijate peamine keel või peamised keeled; |
| --- | --- | --- |

c)

reisilaeva personal, kes häireplaani kohaselt on määratud vastutama reisijate eest hädaolukordades, on kergesti identifitseeritav ja omab piisavaid sidepidamisoskusi, arvestades järgmiste tegurite nõuetekohast seost:

i)

konkreetsel marsruudil veetavate reisijate peamine keel või peamised keeled;

| ii) | tõenäosus, et töötajate oskus kasutada põhijuhiste andmisel ingliskeelseid põhiväljendeid on sidepidamisvahendiks abi vajava reisijaga suhtlemisel, olenemata sellest, kas reisija ja laevapere liige räägivad ühist keelt või mitte; |
| --- | --- |

ii)

tõenäosus, et töötajate oskus kasutada põhijuhiste andmisel ingliskeelseid põhiväljendeid on sidepidamisvahendiks abi vajava reisijaga suhtlemisel, olenemata sellest, kas reisija ja laevapere liige räägivad ühist keelt või mitte;

| iii) | võimalik vajadus suhelda hädaolukorras muul viisil, näiteks viibete või käega antavate märguannete abil või osutades juhiste asukohale, kogunemispaikadele, päästevahenditele või evakuatsiooniteedele, kui verbaalne suhtlemine on ebaotstarbekas; |
| --- | --- |

iii)

võimalik vajadus suhelda hädaolukorras muul viisil, näiteks viibete või käega antavate märguannete abil või osutades juhiste asukohale, kogunemispaikadele, päästevahenditele või evakuatsiooniteedele, kui verbaalne suhtlemine on ebaotstarbekas;

| iv) | reisijatele nende emakeeles või -keeltes antud täielike ohutusjuhiste ulatus; |
| --- | --- |

iv)

reisijatele nende emakeeles või -keeltes antud täielike ohutusjuhiste ulatus;

| v) | keeled, milles võib anda hädaohuteateid hädaolukorras või õppuste ajal, et edastada reisijatele esmatähtsaid juhiseid ja aidata laevapere liikmeid reisijate abistamisel; |
| --- | --- |

v)

keeled, milles võib anda hädaohuteateid hädaolukorras või õppuste ajal, et edastada reisijatele esmatähtsaid juhiseid ja aidata laevapere liikmeid reisijate abistamisel;

| d) | liikmesriigi lipu all sõitvate nafta-, kemikaali- ja veeldatud gaasi tankerite kaptenid, ohvitserid ja reakoosseisu liikmed on võimelised üksteisega suhtlema ühises töökeeles või ühistes töökeeltes; |
| --- | --- |

d)

liikmesriigi lipu all sõitvate nafta-, kemikaali- ja veeldatud gaasi tankerite kaptenid, ohvitserid ja reakoosseisu liikmed on võimelised üksteisega suhtlema ühises töökeeles või ühistes töökeeltes;

| e) | on olemas piisavad vahendid sidepidamiseks laeva ja kaldal asuvate asutuste vahel; sellist sidet peetakse SOLAS 74 V peatüki reegli 14 punkti 4 kohaselt; |
| --- | --- |

e)

on olemas piisavad vahendid sidepidamiseks laeva ja kaldal asuvate asutuste vahel; sellist sidet peetakse SOLAS 74 V peatüki reegli 14 punkti 4 kohaselt;

| f) | tehes sadamariigi kontrolli direktiivi 2009/16/EÜ alusel, kontrollivad liikmesriigid ka seda, et mõne teise riigi kui liikmesriigi lipu all sõitvad laevad täidavad käesolevat artiklit. |
| --- | --- |

f)

tehes sadamariigi kontrolli direktiivi 2009/16/EÜ alusel, kontrollivad liikmesriigid ka seda, et mõne teise riigi kui liikmesriigi lipu all sõitvad laevad täidavad käesolevat artiklit.

Artikkel 20

Meresõidudiplomite ja kutsetunnistuste tunnustamine

1.   Meremehi, kellel ei ole liikmesriikide poolt välja antud meresõidudiplomit ega liikmesriikide poolt kaptenitele ja ohvitseridele STCW konventsiooni reeglite V/1–1 ja V/1–2 kohaselt välja antud kutsetunnistust, võidakse lubada teenima liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, kui otsus nende meresõidudiplomi või kutsetunnistuse tunnustamise kohta on vastu võetud käesoleva artikli lõigetes 2–6 sätestatud menetluste kohaselt.

2.   Liikmesriik, kes kavatseb tunnustada kinnituslehega tema lipu all sõitvatel laevadel teenimiseks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud meresõidudiplomit või kutsetunnistust, mille kolmas riik on välja andnud kaptenile, ohvitserile või raadiosideoperaatorile, esitab komisjonile põhjendatud taotluse kõnealuse kolmanda riigi tunnustamiseks koos esialgse analüüsiga selle kohta, kas kolmas riik vastab STCW konventsiooni nõuetele, kogudes käesoleva direktiivi II lisas osutatud teavet. Esialgses analüüsis esitab liikmesriik oma taotluse toetuseks täiendava teabe kolmanda riigi tunnustamise põhjuste kohta.

Pärast seda, kui liikmesriik on sellise taotluse esitanud, käsitleb komisjon viivitamata kõnealust taotlust ja teeb kooskõlas artikli 31 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega otsuse kolmanda riigi väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemi hindamise algatamise kohta mõistliku aja jooksul, võttes nõuetekohaselt arvesse käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud ajapiirangut.

Kui hindamise algatamise kohta on vastu võetud positiivne otsus, kogub komisjon Euroopa Meresõiduohutuse Ameti abil ja vajaduse korral koostöös taotluse esitanud liikmesriigiga ja mis tahes muu huvitatud liikmesriigiga käesoleva direktiivi II lisas osutatud teavet ning hindab selle kolmanda riigi väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemi, kelle kohta tunnustamistaotlus esitati, et kontrollida, kas asjaomane kolmas riik vastab kõigile STCW konventsiooni nõuetele ja kas võltstunnistuste väljaandmise vältimiseks on võetud asjakohaseid meetmeid ning et võtta arvesse, kas asjaomane kolmas riik on ratifitseerinud 2006. aasta meretöönormide konventsiooni.

3.   Kui komisjon otsustab käesoleva artikli lõikes 2 osutatud hindamise tulemusena, et kõik nõuded on täidetud, võtab ta vastu kolmanda riigi tunnustamise otsust sisaldava rakendusakti. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 31 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega 24 kuu jooksul alates liikmesriigi poolt käesoleva artikli lõike 2 kohase taotluse esitamisest.

Kui asjaomane kolmas riik peab rakendama olulisi parandusmeetmeid, sealhulgas muutma oma õigusakte ning haridus-, väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemi, et täita STCW konventsiooni nõudeid, võetakse käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud rakendusakt vastu 36 kuu jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 2 osutatud taotluse esitamist liikmesriigi poolt.

Taotluse esitanud liikmesriik võib otsustada kolmanda riigi tunnistusi ühepoolselt tunnustada kuni rakendusakti vastuvõtmiseni käesoleva lõike kohaselt. Sellise ühepoolse tunnustamise puhul teatab liikmesriik komisjonile selliste tunnustamist tõendavate kinnituslehtede arvu, mille ta on välja andnud seoses lõikes 1 osutatud meresõidudiplomite ja kutsetunnistustega, mille on välja andnud kolmas riik, kuni on vastu võetud rakendusakt kõnealuse kolmanda riigi tunnustamise kohta.

4.   Liikmesriik võib otsustada oma lipu all sõitvate laevade puhul tunnustada tunnistusi, mille on andnud komisjoni tunnustatud kolmas riik, võttes arvesse II lisa punktide 4 ja 5 sätteid.

5.   Euroopa Liidu Teataja C-seerias enne 14. juunit 2005 avaldatud kolmandate riikide väljaantud tunnistustele antud tunnustused jäävad kehtima.

Kõnealuseid tunnustusi võivad kasutada kõik liikmesriigid, kui komisjon ei ole neid hiljem artikli 21 kohaselt kehtetuks tunnistanud.

6.   Komisjon koostab tunnustatud kolmandate riikide loetelu ja ajakohastab seda. Loetelu avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

7.   Olenemata artikli 4 lõikest 7 võib liikmesriik, kui asjaolud nõuavad, lubada meremehel teenida tema lipu all sõitval laeval kuni kolm kuud, kui tal on kolmandas riigis välja antud ja nõuetekohaselt kinnitatud asjakohane kehtiv tunnistus, millele asjaomane liikmesriik ei ole veel kandnud tunnustamist kinnitavat märget selle kohta, et nimetatud isik on pädev teenima tema lipu all sõitval laeval, v.a raadioelektroonik ja raadiosideoperaator, kelle suhtes kohaldatakse raadioeeskirju.

Dokumendid, mis tõendavad, et pädevatele asutustele on esitatud kinnituslehe taotlus, peavad olema kergesti kättesaadavad.

Artikkel 21

STCW konventsiooni nõuete mittetäitmine

1.   Kui liikmesriik leiab, et tunnustatud kolmas riik ei täida enam STCW konventsiooni nõudeid, teatab ta sellest viivitamata komisjonile koos asjakohaste põhjendustega, ilma et see piiraks II lisas täpsustatud kriteeriumide kohaldamist.

Komisjon suunab küsimuse viivitamata artikli 31 lõikes 1 osutatud komiteele.

2.   Kui komisjon leiab, et tunnustatud kolmas riik ei täida enam STCW konventsiooni nõudeid, teatab ta sellest viivitamata liikmesriikidele koos asjakohaste põhjendustega, ilma et see piiraks II lisas täpsustatud kriteeriumide kohaldamist.

Komisjon suunab küsimuse viivitamata artikli 31 lõikes 1 nimetatud komiteele.

3.   Kui liikmesriik kavatseb kehtetuks tunnistada kõigi kolmanda riigi välja antud tunnistuste kinnituslehed, teatab ta viivitamata oma otsusest komisjonile ja teistele liikmesriikidele koos asjakohaste põhjendustega.

4.   Komisjon, keda abistab Euroopa Meresõiduohutuse Amet, hindab asjaomase kolmanda riigi tunnustamist uuesti, et kontrollida, kas kõnealune riik ei täida enam STCW konventsiooni nõudeid.

5.   Kui on põhjust arvata, et mõni mereõppeasutus ei täida enam STCW konventsiooni nõudeid, teatab komisjon asjaomasele kolmandale riigile, et tema tunnistuste tunnustamine tunnistatakse kehtetuks kahe kuu jooksul, kui ei võeta meetmeid STCW konventsiooni kõigi nõuete täitmise tagamiseks.

6.   Komisjon teeb otsuse tunnustuse kehtetuks tunnistamise kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 31 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Asjaomane liikmesriik võtab otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed.

7.   Tunnistuste tunnustamist tõendavad kinnituslehed, mis on välja antud artikli 4 lõike 7 kohaselt enne kolmanda riigi tunnustamise kehtetuks tunnistamise otsuse tegemise päeva, jäävad kehtima. Meremehed, kellel on sellised kinnituslehed, ei või siiski nõuda kõrgemat kvalifikatsiooni tunnustavat kinnituslehte, kui kõnealune kvalifikatsiooni tõstmine ei põhine üksnes meresõidu käigus saadud täiendaval teenistuskogemusel.

8.   Kui liikmesriik ei ole rohkem kui kaheksa aasta jooksul välja andnud tunnustamist tõendavaid kinnituslehti seoses artikli 20 lõikes 1 osutatud meresõidudiplomite ja kutsetunnistustega, mille kolmas riik on välja andnud, vaadatakse kõnealuse kolmanda riigi tunnistuste tunnustamine uuesti läbi. Komisjon võtab vastu rakendusakti, millega kehtestatakse läbivaatamise põhjal tehtud otsus. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 31 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega, olles teatanud liikmesriikidele ja asjaomasele kolmandale riigile sellest vähemalt kuus kuud ette.

Artikkel 22

Uuesti hindamine

1.   Komisjon, keda abistab Euroopa Meresõiduohutuse Amet, hindab artikli 20 lõike 3 esimeses lõigus osutatud menetluse kohaselt tunnustatud kolmandaid riike, sealhulgas artikli 20 lõikes 6 osutatud kolmandaid riike, korrapäraselt ja vähemalt kümne aasta jooksul pärast viimast hindamist uuesti, et kontrollida nende vastavust II lisas esitatud asjaomastele kriteeriumidele ja seda, kas võltstunnistuste väljaandmise vältimiseks on võetud asjakohaseid meetmeid.

2.   Komisjon, keda abistab Euroopa Meresõiduohutuse Amet, korraldab kolmandate riikide uuesti hindamise esmatähtsate kriteeriumide alusel. Esmatähtsate kriteeriumide hulka kuuluvad:

| a) | andmed tulemuslikkuse kohta, mille annab sadamariigi kontroll vastavalt artiklile 24; |
| --- | --- |

a)

andmed tulemuslikkuse kohta, mille annab sadamariigi kontroll vastavalt artiklile 24;

| b) | selliste tunnustamist tõendavate kinnituslehtede arv, mis on koostatud seoses meresõidudiplomite ja STCW konventsiooni reeglite V/1–1 ja V/1–2 kohaste kutsetunnistustega, mille on välja andnud kolmas riik; |
| --- | --- |

b)

selliste tunnustamist tõendavate kinnituslehtede arv, mis on koostatud seoses meresõidudiplomite ja STCW konventsiooni reeglite V/1–1 ja V/1–2 kohaste kutsetunnistustega, mille on välja andnud kolmas riik;

| c) | kolmanda riigi akrediteeritud mereharidus- ja õppeasutuste arv; |
| --- | --- |

c)

kolmanda riigi akrediteeritud mereharidus- ja õppeasutuste arv;

| d) | kolmanda riigi poolt heaks kiidetud meremeeste koolitus- ja täienduskoolituse programmide arv; |
| --- | --- |

d)

kolmanda riigi poolt heaks kiidetud meremeeste koolitus- ja täienduskoolituse programmide arv;

| e) | komisjoni poolt kolmanda riigi viimase hindamise kuupäev ja nimetatud hindamise käigus kriitilise tähtsusega protsessides kindlaks tehtud puuduste arv; |
| --- | --- |

e)

komisjoni poolt kolmanda riigi viimase hindamise kuupäev ja nimetatud hindamise käigus kriitilise tähtsusega protsessides kindlaks tehtud puuduste arv;

| f) | kõik olulised muudatused kolmanda riigi merendusalase väljaõppe ja diplomeerimise süsteemis; |
| --- | --- |

f)

kõik olulised muudatused kolmanda riigi merendusalase väljaõppe ja diplomeerimise süsteemis;

| g) | nende kolmanda riigi tunnistuse saanud meremeeste üldarv, kes teenivad liikmesriikide lippude all sõitvatel laevadel, ning nende meremeeste väljaõppe ja kvalifikatsiooni tase; |
| --- | --- |

g)

nende kolmanda riigi tunnistuse saanud meremeeste üldarv, kes teenivad liikmesriikide lippude all sõitvatel laevadel, ning nende meremeeste väljaõppe ja kvalifikatsiooni tase;

| h) | asjaomaste asutuste või muude sidusrühmade pakutav teave kolmanda riigi haridus- ja koolitusstandardite kohta, kui see on kättesaadav. |
| --- | --- |

h)

asjaomaste asutuste või muude sidusrühmade pakutav teave kolmanda riigi haridus- ja koolitusstandardite kohta, kui see on kättesaadav.

Kui kolmas riik ei täida vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 21 STCW konventsiooni nõudeid, siis hinnatakse kõnealust kolmandat riiki uuesti enne teisi kolmandaid riike.

3.   Komisjon esitab liikmesriikidele hindamise tulemuste kohta aruande.

Artikkel 23

Sadamariigi kontroll

1.   Välja arvatud artiklis 1 osutatud laevad, kohaldatakse kõigi laevade suhtes, olenemata sellest, mis riigi lipu all need sõidavad, liikmesriigi sadamas sadamariigi kontrolli, mida teevad ametnikud, keda liikmesriik on nõuetekohaselt volitanud kontrollima, et kõigil laeva pardal teenivatel meremeestel, kellel peavad olema meresõidudiplom ja/või kutsetunnistus ja/või STCW konventsiooni kohaselt tõendavad dokumendid, on selline meresõidudiplom või kehtiv soodusluba ja/või kutsetunnistus ja/või tõendavad dokumendid.

2.   Liikmesriigid tagavad, et sadamariigi kontrolli tegemisel käesoleva direktiivi alusel kohaldatakse kõiki direktiivi 2009/16/EÜ asjakohaseid sätteid ja korda.

Artikkel 24

Sadamariigi kontrolliprotseduur

1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2009/16/EÜ kohaldamist, piirdutakse artikli 23 alusel tehtava sadamariigi kontrolli korral järgmisega:

| a) | kontrollitakse, et kõigil laeval teenivatel meremeestel, kellel STCW konventsiooni kohaselt peab olema meresõidudiplom ja/või kutsetunnistus, oleks selline meresõidudiplom või kehtiv soodusluba ja/või kutsetunnistus või et nad esitaksid dokumendid, mis tõendavad, et lipuriigi asutustele on esitatud taotlus meresõidudiplomi tunnustamist tõendava kinnituslehe saamiseks; |
| --- | --- |

a)

kontrollitakse, et kõigil laeval teenivatel meremeestel, kellel STCW konventsiooni kohaselt peab olema meresõidudiplom ja/või kutsetunnistus, oleks selline meresõidudiplom või kehtiv soodusluba ja/või kutsetunnistus või et nad esitaksid dokumendid, mis tõendavad, et lipuriigi asutustele on esitatud taotlus meresõidudiplomi tunnustamist tõendava kinnituslehe saamiseks;

| b) | kontrollitakse, et laeval teenivate meremeeste arv ja tunnistused vastaksid lipuriigi asutuste kehtestatud ohutu mehitamise nõuetele. |
| --- | --- |

b)

kontrollitakse, et laeval teenivate meremeeste arv ja tunnistused vastaksid lipuriigi asutuste kehtestatud ohutu mehitamise nõuetele.

2.   Kooskõlas STCW koodeksi A osaga hinnatakse seda, kas meremehed suudavad vajaduse korral täita STCW konventsiooniga ette nähtud vahiteenistuse- ja turvaalaseid nõudeid, kui põhjendatult on alust arvata, et nimetatud nõudeid ei täideta, kuna on toimunud üks järgmistest sündmustest:

| a) | laev on osalenud kokkupõrkes või on sõitnud kinni madalikule või kaldale; |
| --- | --- |

a)

laev on osalenud kokkupõrkes või on sõitnud kinni madalikule või kaldale;

| b) | teel olles, ankrus seistes või kai ääres on laevalt lekkinud aineid, mis rahvusvahelise konventsiooni kohaselt on ebaseaduslik; |
| --- | --- |

b)

teel olles, ankrus seistes või kai ääres on laevalt lekkinud aineid, mis rahvusvahelise konventsiooni kohaselt on ebaseaduslik;

| c) | laev on manööverdanud ebareeglipäraselt või ohtlikult, kusjuures ta ei ole täitnud IMO laevaliikluskorraldusmeetmeid või meresõiduohutuse tavasid ja korda; |
| --- | --- |

c)

laev on manööverdanud ebareeglipäraselt või ohtlikult, kusjuures ta ei ole täitnud IMO laevaliikluskorraldusmeetmeid või meresõiduohutuse tavasid ja korda;

| d) | laeva on muul moel käitatud viisil, mis ohustab isikuid, vara või keskkonda, või viisil, mis seab ohtu turvalisuse; |
| --- | --- |

d)

laeva on muul moel käitatud viisil, mis ohustab isikuid, vara või keskkonda, või viisil, mis seab ohtu turvalisuse;

| e) | tunnistus on saadud pettuse teel või tunnistuse omanik ei ole see, kellele kõnealune tunnistus algselt välja anti; |
| --- | --- |

e)

tunnistus on saadud pettuse teel või tunnistuse omanik ei ole see, kellele kõnealune tunnistus algselt välja anti;

| f) | laev sõidab sellise riigi lipu all, kes ei ole ratifitseerinud STCW konventsiooni, või laeval on kapten, ohvitser või reakoosseisu liige, kellel on tunnistus, mille on välja andnud selline kolmas riik, kes ei ole ratifitseerinud STCW konventsiooni. |
| --- | --- |

f)

laev sõidab sellise riigi lipu all, kes ei ole ratifitseerinud STCW konventsiooni, või laeval on kapten, ohvitser või reakoosseisu liige, kellel on tunnistus, mille on välja andnud selline kolmas riik, kes ei ole ratifitseerinud STCW konventsiooni.

3.   Olenemata tunnistuse kontrollimisest, võidakse lõike 2 kohasel hindamisel nõuda, et meremees tõendaks töökohal töötamiseks vajalikku pädevust. Sellise tõendamise käigus võidakse kontrollida vahiteenistusenõuetega seotud töömeetodite järgimist ja seda, kas meremehed reageerivad hädaolukordades nõuetekohaselt vastavalt oma pädevustasandile.

Artikkel 25

Laeva kinnipidamine

Ilma et see piiraks direktiivi 2009/16/EÜ kohaldamist, on järgmised puudused käesoleva direktiivi kohaselt ainus põhjus selleks, et liikmesriigil on õigus laev kinni pidada, kui sadamariigi kontrolli tegev ametnik on kindlaks teinud, et need ohustavad inimesi, vara või keskkonda:

| a) | meremeestel puudub tunnistus, asjakohane tunnistus, kehtiv soodusluba või dokument, mis tõendab, et lipuriigi asutustele on esitatud taotlus tunnustust tõendava kinnituslehe saamiseks; |
| --- | --- |

a)

meremeestel puudub tunnistus, asjakohane tunnistus, kehtiv soodusluba või dokument, mis tõendab, et lipuriigi asutustele on esitatud taotlus tunnustust tõendava kinnituslehe saamiseks;

| b) | lipuriigi kohaldatavad ohutu mehitamise nõuded ei ole täidetud; |
| --- | --- |

b)

lipuriigi kohaldatavad ohutu mehitamise nõuded ei ole täidetud;

| c) | navigatsiooni- või masinavahi korraldus ei vasta lipuriigi määratud nõuetele; |
| --- | --- |

c)

navigatsiooni- või masinavahi korraldus ei vasta lipuriigi määratud nõuetele;

| d) | vahis puudub pädev isik, kes töötaks seadmetega, mis on olulised ohutuks meresõiduks, ohutuks raadiosideks või meresaaste vältimiseks; |
| --- | --- |

d)

vahis puudub pädev isik, kes töötaks seadmetega, mis on olulised ohutuks meresõiduks, ohutuks raadiosideks või meresaaste vältimiseks;

| e) | ei suudeta tõestada meremeeste erialaseid oskusi, mis on vajalikud laevaohutuse ja saaste vältimise alaste ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

e)

ei suudeta tõestada meremeeste erialaseid oskusi, mis on vajalikud laevaohutuse ja saaste vältimise alaste ülesannete täitmiseks;

| f) | reisi alguses ei suudeta määrata esimesse vahikorda ning järgnevatesse vahikordadesse isikuid, kes oleksid piisavalt välja puhanud ja muidu sobivad ametikohustuse täitmiseks. |
| --- | --- |

f)

reisi alguses ei suudeta määrata esimesse vahikorda ning järgnevatesse vahikordadesse isikuid, kes oleksid piisavalt välja puhanud ja muidu sobivad ametikohustuse täitmiseks.

Artikkel 26

Vastavuse korrapärane kontroll

Ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 258 tulenevaid komisjoni volitusi, kontrollib komisjon, keda abistab Euroopa Meresõiduohutuse Amet, korrapäraselt ja vähemalt iga viie aasta järel, kas liikmesriigid täidavad käesoleva direktiiviga sätestatud miinimumnõudeid.

Artikkel 27

Statistilistel eesmärkidel kogutav teave

1.   Artikli 21 lõike 8 ja artikli 22 lõike 2 kohaldamiseks ning liikmesriikidele ja komisjonile poliitikakujundamise eesmärgil kasutamiseks edastavad liikmesriigid komisjonile III lisas osutatud teabe.

2.   Kõnealuse teabe teevad liikmesriigid komisjonile elektrooniliselt kättesaadavaks igal aastal ning see hõlmab kuni eelneva aasta 31. detsembrini registreeritud teavet. Kõik omandiõigused teabele selle töötlemata kujul jäävad liikmesriikidele. Sellise teabe põhjal koostatud töödeldud statistika tehakse avalikult kättesaadavaks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1406/2002 artiklis 4 sisalduvate sätetega läbipaistvuse ja teabe kaitse kohta.

3.   Isikuandmete kaitse tagamiseks muudavad liikmesriigid III lisa kohaselt enne komisjonile edastamist komisjoni antud või heaks kiidetud tarkvara abil anonüümseks kõik isikuandmed. Komisjon kasutab ainult sellist anonüümseks muudetud teavet.

4.   Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et meetmed sellise teabe kogumiseks, edastamiseks, salvestamiseks, analüüsimiseks ja levitamiseks kavandatakse selliselt, et muuta võimalikuks statistiline analüüs.

Esimese lõike kohaldamise eesmärgil võtab komisjon vastu statistiliste andmete asjakohase haldamise tagamiseks vajalikke tehnilisi nõudeid käsitlevad üksikasjalikud meetmed. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 31 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 28

Hindamisaruanne

Komisjon esitab hiljemalt 2. augustil 2024 Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamisaruande, sealhulgas soovitused hindamise tulemusel võetavateks järelmeetmeteks. Komisjon analüüsib kõnealuses hindamisaruandes liikmesriikide poolt välja antud meremeeste tunnistuste vastastikuse tunnustamise süsteemi rakendamist ja arengut seoses meremeeste digitaalsete tunnistustega rahvusvahelisel tasandil. Komisjon hindab ka arengut seoses Euroopa merendusdiplomi tulevase kaalumisega, nagu on rõhutatud sotsiaalpartnerite soovitustes.

Artikkel 29

Muutmine

1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 30 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse käesoleva direktiivi I lisa ja sellega seotud sätteid, et viia kõnealune lisa ja kõnealused sätted kooskõlla STCW konventsiooni ja STCW koodeksi A osa muudatustega.

2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 30 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse käesoleva direktiivi III lisa liikmesriikide poolt kohustuslikult edastatava teabe konkreetse ja asjaomase sisu ning üksikasjade osas tingimusel, et need õigusaktid piirduvad STCW konventsiooni ja STCW koodeksi A osa muudatuste arvessevõtmisega ning järgivad andmekaitse kaitsemeetmeid. Selliste delegeeritud õigusaktidega ei tohi muuta sätteid andmete anonüümseks muutmise kohta, mis on sätestatud artikli 27 lõikes 3.

Artikkel 30

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 4 lõikes 14 ja artiklis 29 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 1. augustist 2019. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 4 lõikes 14 ja artiklis 29 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 4 lõike 14 ja artikli 29 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 31

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2099/2002 (13). Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

Artikkel 32

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad karistusnormid, mida kohaldatakse artiklite 3, 4, 8, 10–16, 18, 19, 20, 23, 24, 25 ning I lisa kohaselt vastu võetud liikmesriigi õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste normide rakendamine. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 33

Teavitamine

Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud õigusnormide teksti.

Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.

Artikkel 34

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 2008/106/EÜ, mida on muudetud IV lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks. See ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IV lisa B osas osutatud direktiivide liikmesriigi õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt V lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 35

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 36

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 8. juuni 2022

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BEAUNE

---

(1)  
  ELT C 123, 9.4.2021, lk 80.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 24. mai 2022. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/106/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (ELT L 323, 3.12.2008, lk 33).

3

(4)  Vt IV lisa A osa.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovitus Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (ELT C 155, 8.7.2009, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 21. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/63/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet meremeeste tööaja korralduse kohta (EÜT L 167, 2.7.1999, lk 33).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/45/EÜ, mis käsitleb liikmesriikide poolt välja antud meremeeste tunnistuste vastastikust tunnustamist ja millega muudetakse direktiivi 2001/25/EÜ (ELT L 255, 30.9.2005, lk 160).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (ELT L 131, 28.5.2009, lk 57).

10

(11)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2099/2002, millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) ning muudetakse määrusi, mis käsitlevad laevade põhjustatud merereostuse vältimist ja meresõiduohutust (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1).

13

---

I LISA

STCW KONVENTSIOONI VÄLJAÕPPENÕUDED, MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLIS 3

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

| 1. | Käesolevas lisas osutatud reegleid täiendatakse STCW koodeksi A osas sisalduvate kohustuslike sätetega, v.a VIII peatüki reegel VIII/2.
  Kõiki viiteid reeglis sisalduvale nõudele käsitatakse viitena STCW koodeksi A osa vastavale jaotisele. |
| --- | --- |

1.

Kõiki viiteid reeglis sisalduvale nõudele käsitatakse viitena STCW koodeksi A osa vastavale jaotisele.

| 2. | STCW koodeksi A osa sisaldab pädevusnõudeid, mida kandidaat peab täitma, et saada meresõidudiplomit või pikendada selle kehtivust vastavalt STCW konventsiooni sätetele. Selgitamaks seost alternatiivtunnistuste väljaandmist käsitlevate VII peatüki sätete ning tunnistuste väljaandmist käsitlevate II, III ja IV peatüki sätete vahel, rühmitatakse pädevusnõuetega ette nähtud võimed vastavalt järgmisele seitsmele teenistusülesandele:






  1) | navigeerimine; |
| --- | --- | --- |

2.

1)

navigeerimine;

| 2) | lasti käitlemine ja paigutamine; |
| --- | --- |

2)

lasti käitlemine ja paigutamine;

| 3) | laeva ekspluateerimise kontrollimine ja pardal viibivate isikute eest hoolitsemine; |
| --- | --- |

3)

laeva ekspluateerimise kontrollimine ja pardal viibivate isikute eest hoolitsemine;

| 4) | laevamehaanika; |
| --- | --- |

4)

laevamehaanika;

| 5) | elektritehnika, elektroonika ja automaatika; |
| --- | --- |

5)

elektritehnika, elektroonika ja automaatika;

| 6) | hooldus ja remont; |
| --- | --- |

6)

hooldus ja remont;

| 7) | raadioside |
| --- | --- |

7)

raadioside

järgmistel vastutustasanditel:

| 1) | juhtimistasand; |
| --- | --- |

1)

juhtimistasand;

| 2) | ekspluatatsioonitasand; |
| --- | --- |

2)

ekspluatatsioonitasand;

| 3) | toetustasand. |
| --- | --- |

3)

toetustasand.

Teenistusülesanded ja vastutustasandid on kindlaks määratud STCW koodeksi A osa II, III ja IV peatükis ette nähtud pädevusnõuete tabelite alapealkirjadega.

II PEATÜKK

KAPTEN JA TEKIMEESKOND

Reegel II/1

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimehe tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | 500-se ja suurema kogumahutavusega merelaeva vahitüürimehel peab olema meresõidudiplom. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tunnistuse taotleja:






  2.1. | on vähemalt 18aastane; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

on vähemalt 18aastane;

| 2.2. | on heakskiidetud õppekava ühe osana läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse meresõidupraktika, mis hõlmab STCW koodeksi jaotise A-II/1 nõuetele vastavat väljaõpet laeva pardal ja mis on kantud heakskiidetud praktikapäevikusse, või muu vähemalt 36 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika; |
| --- | --- |

2.2.

on heakskiidetud õppekava ühe osana läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse meresõidupraktika, mis hõlmab STCW koodeksi jaotise A-II/1 nõuetele vastavat väljaõpet laeva pardal ja mis on kantud heakskiidetud praktikapäevikusse, või muu vähemalt 36 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika;

| 2.3. | on nõutud meresõidupraktika jooksul vähemalt kuus kuud täitnud navigatsioonivahiga seotud kohustusi kapteni või pädeva ohvitseri järelevalve all; |
| --- | --- |

2.3.

on nõutud meresõidupraktika jooksul vähemalt kuus kuud täitnud navigatsioonivahiga seotud kohustusi kapteni või pädeva ohvitseri järelevalve all;

| 2.4. | vastab IV peatüki reeglites sätestatud nõuetele raadioeeskirjade kohaseks raadioteenistuse täitmiseks; |
| --- | --- |

2.4.

vastab IV peatüki reeglites sätestatud nõuetele raadioeeskirjade kohaseks raadioteenistuse täitmiseks;

| 2.5. | on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/1 ette nähtud pädevusnõudeid; |
| --- | --- |

2.5.

on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/1 ette nähtud pädevusnõudeid;

| 2.6. | täidab STCW koodeksi jaotise A-VI/1 punktis 2, jaotise A-VI/2 punktides 1–4, jaotise A-VI/3 punktides 1–4 ja jaotise A-VI/4 punktides 1, 2 ja 3 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.6.

täidab STCW koodeksi jaotise A-VI/1 punktis 2, jaotise A-VI/2 punktides 1–4, jaotise A-VI/3 punktides 1–4 ja jaotise A-VI/4 punktides 1, 2 ja 3 ette nähtud pädevusnõudeid.

Reegel II/2

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapteni ja vanemtüürimehe tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

3 000-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten ja vanemtüürimees

| 1. | 3 000-se ja suurema kogumahutavusega merelaeva kaptenil ja vanemtüürimehel peab olema meresõidudiplom. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tunnistuse taotleja:






  2.1. | täidab 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimehe tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid ning on läbinud heakskiidetud meresõidupraktika oma ametikohal, mis:






  2.1.1. | vanemtüürimehe puhul on vähemalt 12 kuu pikkune, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2.1.

täidab 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimehe tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid ning on läbinud heakskiidetud meresõidupraktika oma ametikohal, mis:

2.1.1.

vanemtüürimehe puhul on vähemalt 12 kuu pikkune,

| 2.1.2. | kapteni puhul on vähemalt 36 kuu pikkune; seda tähtaega võib aga lühendada kuni 24 kuuni, kui vähemalt 12 kuud meresõidupraktikast on teenitud vanemtüürimehena; |
| --- | --- |

2.1.2.

kapteni puhul on vähemalt 36 kuu pikkune; seda tähtaega võib aga lühendada kuni 24 kuuni, kui vähemalt 12 kuud meresõidupraktikast on teenitud vanemtüürimehena;

| 2.2. | on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/2 3 000-se ja suurema kogumahutavusega laeva kaptenile ja vanemtüürimehele ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.2.

on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/2 3 000-se ja suurema kogumahutavusega laeva kaptenile ja vanemtüürimehele ette nähtud pädevusnõudeid.

500 – 3 000-se kogumahutavusega laeva kapten ja vanemtüürimees

| 3. | 500 – 3 000-se kogumahutavusega merelaeva kaptenil ja vanemtüürimehel peab olema meresõidudiplom. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tunnistuse taotleja:






  4.1. | kui tegemist on vanemtüürimehe tunnistusega, täidab 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimehe tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

kui tegemist on vanemtüürimehe tunnistusega, täidab 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimehe tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid;

| 4.2. | kui tegemist on kapteni tunnistusega, täidab 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimehe tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid ning on läbinud oma ametikohal vähemalt 36 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika; seda tähtaega võib aga lühendada kuni 24 kuuni, kui vähemalt 12 kuud meresõidupraktikast on teenitud vanemtüürimehena; |
| --- | --- |

4.2.

kui tegemist on kapteni tunnistusega, täidab 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimehe tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid ning on läbinud oma ametikohal vähemalt 36 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika; seda tähtaega võib aga lühendada kuni 24 kuuni, kui vähemalt 12 kuud meresõidupraktikast on teenitud vanemtüürimehena;

| 4.3. | on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/2 500 – 3 000-se kogumahutavusega laeva kapteni ja vanemtüürimehe suhtes ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

4.3.

on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/2 500 – 3 000-se kogumahutavusega laeva kapteni ja vanemtüürimehe suhtes ette nähtud pädevusnõudeid.

Reegel II/3

Väiksema kui 500-se kogumahutavusega laeva vahitüürimehe ja kapteni tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

Laevad, mida ei kasutata kohalikul rannasõidul

| 1. | Kohalikus rannasõidus mitte kasutatava, väiksema kui 500-se kogumahutavusega merelaeva vahitüürimehel peab olema 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva meresõidudiplom. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kohalikus rannasõidus mitte kasutatava, väiksema kui 500-se kogumahutavusega merelaeva kaptenil peab olema 500 – 3 000-se kogumahutavusega laeva kapteni meresõidudiplom. |
| --- | --- |

2.

Laevad, mida kasutatakse kohalikus rannasõidus

Vahitüürimees

| 3. | Kohalikus rannasõidus kasutatava, väiksema kui 500-se kogumahutavusega merelaeva vahitüürimehel peab olema meresõidudiplom. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kohalikus rannasõidus kasutatava, väiksema kui 500-se kogumahutavusega merelaeva vahitüürimehe tunnistuse taotleja:






  4.1. | on vähemalt 18aastane; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

on vähemalt 18aastane;

| 4.2. | on läbinud:






  4.2.1. | eriväljaõppe, mis hõlmab asjaomase liikmesriigi poolt nõutavat piisava pikkusega asjakohast meresõidupraktikat, või |
| --- | --- | --- |

4.2.

on läbinud:

4.2.1.

eriväljaõppe, mis hõlmab asjaomase liikmesriigi poolt nõutavat piisava pikkusega asjakohast meresõidupraktikat, või

| 4.2.2. | vähemalt 36 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika tekimeeskonnas; |
| --- | --- |

4.2.2.

vähemalt 36 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika tekimeeskonnas;

| 4.3. | vastab IV peatüki reeglites sätestatud nõuetele raadioeeskirjade kohaseks raadioteenistuse täitmiseks; |
| --- | --- |

4.3.

vastab IV peatüki reeglites sätestatud nõuetele raadioeeskirjade kohaseks raadioteenistuse täitmiseks;

| 4.4. | on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/3 kohalikus rannasõidus kasutatava, väiksema kui 500-se kogumahutavusega laeva vahitüürimehe suhtes ette nähtud pädevusnõudeid; |
| --- | --- |

4.4.

on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/3 kohalikus rannasõidus kasutatava, väiksema kui 500-se kogumahutavusega laeva vahitüürimehe suhtes ette nähtud pädevusnõudeid;

| 4.5. | täidab STCW koodeksi jaotise A-VI/1 punktis 2, jaotise A-VI/2 punktides 1–4, jaotise A-VI/3 punktides 1–4 ja jaotise A-VI/4 punktides 1, 2 ja 3 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

4.5.

täidab STCW koodeksi jaotise A-VI/1 punktis 2, jaotise A-VI/2 punktides 1–4, jaotise A-VI/3 punktides 1–4 ja jaotise A-VI/4 punktides 1, 2 ja 3 ette nähtud pädevusnõudeid.

Kapten

| 5. | Kohalikus rannasõidus kasutatava, väiksema kui 500-se kogumahutavusega merelaeva kaptenil peab olema meresõidudiplom. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kohalikus rannasõidus kasutatava, väiksema kui 500-se kogumahutavusega merelaeva kapteni tunnistuse taotleja:






  6.1. | on vähemalt 20aastane; |
| --- | --- | --- |

6.

6.1.

on vähemalt 20aastane;

| 6.2. | on läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika vahitüürimehena; |
| --- | --- |

6.2.

on läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika vahitüürimehena;

| 6.3. | on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/3 kohalikus rannasõidus kasutatava, väiksema kui 500-se kogumahutavusega laeva kapteni suhtes ette nähtud pädevusnõudeid; |
| --- | --- |

6.3.

on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-II/3 kohalikus rannasõidus kasutatava, väiksema kui 500-se kogumahutavusega laeva kapteni suhtes ette nähtud pädevusnõudeid;

| 6.4. | täidab STCW koodeksi jaotise A-VI/1 punktis 2, jaotise A-VI/2 punktides 1–4, jaotise A-VI/3 punktides 1–4 ja jaotise A-VI/4 punktides 1, 2 ja 3 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

6.4.

täidab STCW koodeksi jaotise A-VI/1 punktis 2, jaotise A-VI/2 punktides 1–4, jaotise A-VI/3 punktides 1–4 ja jaotise A-VI/4 punktides 1, 2 ja 3 ette nähtud pädevusnõudeid.

Erandid

| 7. | Kui administratsioon leiab, et laeva suurus ja selle liiklemise tingimused on sellised, et käesoleva reegli ja STCW koodeksi jaotise A-II/3 kõikide nõuete täitmine on ebaotstarbekas või ebapraktiline, võidakse sellise laeva või laevatüübi kapten ja vahitüürimees vabastada selles ulatuses mõnede nõuete täitmisest, pidades silmas kõikide samades vetes tegutsevate laevade ohutust. |
| --- | --- |

7.

Reegel II/4

Navigatsioonivahis oleva reakoosseisu liikme tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Kõigil 500-se ja suurema kogumahutavusega merelaeva navigatsioonivahis olevatel reakoosseisu liikmetel, v.a väljaõpet läbivad reakoosseisu liikmed ja sellised reakoosseisu liikmed, kelle vahikohustused ei eelda väljaõpet, peab olema kõnealuste kohustuste täitmiseks asjakohane tunnistus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tunnistuse taotleja:






  2.1. | on vähemalt 16aastane; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

on vähemalt 16aastane;

| 2.2. | on läbinud:






  2.2.1. | heakskiidetud meresõidupraktika, mis hõlmab vähemalt kuue kuu pikkust väljaõpet ja kogemusi, või |
| --- | --- | --- |

2.2.

on läbinud:

2.2.1.

heakskiidetud meresõidupraktika, mis hõlmab vähemalt kuue kuu pikkust väljaõpet ja kogemusi, või

| 2.2.2. | kas enne merele minekut või laeva pardal läbi viidud eriväljaõppe, mis hõlmab heakskiidetud pikkusega meresõidupraktikat, mis ei tohi olla lühem kui kaks kuud; |
| --- | --- |

2.2.2.

kas enne merele minekut või laeva pardal läbi viidud eriväljaõppe, mis hõlmab heakskiidetud pikkusega meresõidupraktikat, mis ei tohi olla lühem kui kaks kuud;

| 2.3. | täidab STCW koodeksi jaotises A-II/4 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.3.

täidab STCW koodeksi jaotises A-II/4 ette nähtud pädevusnõudeid.

| 3. | Punktidega 2.2.1 ja 2.2.2 nõutav meresõidupraktika, väljaõpe ja kogemused peavad olema seotud navigatsioonivahi ülesannetega ning hõlmama kohustuste täitmist kapteni, vahitüürimehe või pädeva reakoosseisu liikme otsese järelevalve all. |
| --- | --- |

3.

Reegel II/5

Vanemmadruse tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | 500-se ja suurema kogumahutavusega merelaeva vanemmadrusel peab olema asjakohane tunnistus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tunnistuse taotleja:






  2.1. | on vähemalt 18aastane; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

on vähemalt 18aastane;

| 2.2. | täidab navigatsioonivahis oleva reakoosseisu liikme tunnistuse saamiseks kohustuslikke miinimumnõudeid; |
| --- | --- |

2.2.

täidab navigatsioonivahis oleva reakoosseisu liikme tunnistuse saamiseks kohustuslikke miinimumnõudeid;

| 2.3. | omab heakskiidetud meresõidupraktikat tekimeeskonnas, olles pädev teenima navigatsioonivahis oleva reakoosseisu liikmena:






  2.3.1. | pikkusega vähemalt 18 kuud või |
| --- | --- | --- |

2.3.

omab heakskiidetud meresõidupraktikat tekimeeskonnas, olles pädev teenima navigatsioonivahis oleva reakoosseisu liikmena:

2.3.1.

pikkusega vähemalt 18 kuud või

| 2.3.2. | pikkusega vähemalt 12 kuud ja on läbinud heakskiidetud väljaõppe; |
| --- | --- |

2.3.2.

pikkusega vähemalt 12 kuud ja on läbinud heakskiidetud väljaõppe;

| 2.4. | täidab STCW koodeksi jaotises A-II/5 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.4.

täidab STCW koodeksi jaotises A-II/5 ette nähtud pädevusnõudeid.

| 3. | Liikmesriik võrdleb enne 1. jaanuari 2012 välja antud vanemmadrusetunnistusele seatud pädevusnõudeid sellele tunnistusele STCW koodeksi jaotises A-II/5 kehtestatud nõuetega ning teeb kindlaks, kas kõnealuste tunnistuste omanikelt on vaja nõuda täiendusõpet. |
| --- | --- |

3.

III PEATÜKK

MASINAMEESKOND

Reegel III/1

Mehitatud masinaruumi või perioodiliselt mehitamata masinaruumi vahimehaaniku tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | 750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega merelaeva mehitatud masinaruumi või perioodiliselt mehitamata masinaruumi vahimehaanikul peab olema meresõidudiplom. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tunnistuse taotleja:






  2.1. | on vähemalt 18aastane; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

on vähemalt 18aastane;

| 2.2. | on läbinud praktiliste oskuste kombineeritud väljaõppe ja ta on heakskiidetud õppekava ühe osana läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse meresõidupraktika, mis hõlmab STCW koodeksi jaotise A-III/1 nõuetele vastavat väljaõpet laeva pardal ja mis on kantud heakskiidetud praktikapäevikusse, või on läbinud praktiliste oskuste kombineeritud väljaõppe ja on heakskiidetud õppekava ühe osana läbinud vähemalt 36 kuu pikkuse meresõidupraktika, millest vähemalt 30 kuud on meresõidupraktika masinaruumis; |
| --- | --- |

2.2.

on läbinud praktiliste oskuste kombineeritud väljaõppe ja ta on heakskiidetud õppekava ühe osana läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse meresõidupraktika, mis hõlmab STCW koodeksi jaotise A-III/1 nõuetele vastavat väljaõpet laeva pardal ja mis on kantud heakskiidetud praktikapäevikusse, või on läbinud praktiliste oskuste kombineeritud väljaõppe ja on heakskiidetud õppekava ühe osana läbinud vähemalt 36 kuu pikkuse meresõidupraktika, millest vähemalt 30 kuud on meresõidupraktika masinaruumis;

| 2.3. | on nõutud meresõidupraktika jooksul vähemalt kuus kuud täitnud masinaruumivahiga seotud kohustusi vanemmehaaniku või pädeva laevamehaaniku järelevalve all; |
| --- | --- |

2.3.

on nõutud meresõidupraktika jooksul vähemalt kuus kuud täitnud masinaruumivahiga seotud kohustusi vanemmehaaniku või pädeva laevamehaaniku järelevalve all;

| 2.4. | on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-III/1 ette nähtud pädevusnõudeid; |
| --- | --- |

2.4.

on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-III/1 ette nähtud pädevusnõudeid;

| 2.5. | täidab STCW koodeksi jaotise A-VI/1 punktis 2, jaotise A-VI/2 punktides 1–4, jaotise A-VI/3 punktides 1–4 ja jaotise A-VI/4 punktides 1, 2 ja 3 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.5.

täidab STCW koodeksi jaotise A-VI/1 punktis 2, jaotise A-VI/2 punktides 1–4, jaotise A-VI/3 punktides 1–4 ja jaotise A-VI/4 punktides 1, 2 ja 3 ette nähtud pädevusnõudeid.

Reegel III/2

3 000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaaniku ja teise mehaaniku tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | 3 000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega merelaeva vanemmehaanikul ja teisel mehaanikul peab olema meresõidudiplom. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tunnistuse taotleja:






  2.1. | täidab 750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega merelaeva vahimehaaniku tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid ning on läbinud heakskiidetud meresõidupraktika oma ametikohal, mis:






  2.1.1. | teise mehaaniku puhul on vähemalt 12 kuud pädeva laevamehaanikuna; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2.1.

täidab 750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega merelaeva vahimehaaniku tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid ning on läbinud heakskiidetud meresõidupraktika oma ametikohal, mis:

2.1.1.

teise mehaaniku puhul on vähemalt 12 kuud pädeva laevamehaanikuna;

| 2.1.2. | vanemmehaaniku puhul vähemalt 36 kuud; seda tähtaega võib aga lühendada kuni 24 kuuni, kui vähemalt 12 kuud meresõidupraktikast on teenitud teise mehaanikuna; |
| --- | --- |

2.1.2.

vanemmehaaniku puhul vähemalt 36 kuud; seda tähtaega võib aga lühendada kuni 24 kuuni, kui vähemalt 12 kuud meresõidupraktikast on teenitud teise mehaanikuna;

| 2.2. | on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-III/2 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.2.

on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-III/2 ette nähtud pädevusnõudeid.

Reegel III/3

750 – 3 000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaaniku ja teise mehaaniku tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | 750 – 3 000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega merelaeva vanemmehaanikul ja teisel mehaanikul peab olema meresõidudiplom. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tunnistuse taotleja:






  2.1. | täidab vahimehaaniku tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid ja:






  2.1.1. | kui taotletakse teise mehaaniku tunnistust, on läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika kas praktikant-laevamehaanikuna või laevamehaanikuna, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2.1.

täidab vahimehaaniku tunnistuse saamiseks kehtestatud nõudeid ja:

2.1.1.

kui taotletakse teise mehaaniku tunnistust, on läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika kas praktikant-laevamehaanikuna või laevamehaanikuna,

| 2.1.2. | kui taotletakse vanemmehaaniku tunnistust, on läbinud vähemalt 24 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika, millest vähemalt 12 kuud peab olema teenitud, olles pädev teenima teise mehaanikuna; |
| --- | --- |

2.1.2.

kui taotletakse vanemmehaaniku tunnistust, on läbinud vähemalt 24 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika, millest vähemalt 12 kuud peab olema teenitud, olles pädev teenima teise mehaanikuna;

| 2.2. | on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-III/3 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.2.

on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-III/3 ette nähtud pädevusnõudeid.

| 3. | Kõik laevamehaanikud, kes on pädevad teenima 3 000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laevadel teise mehaanikuna, võivad teenida vanemmehaanikuna laevadel, mille peamasinate efektiivne koguvõimsus on väiksem kui 3 000 kW, tingimusel et tunnistusel on sellekohane kinnitus. |
| --- | --- |

3.

Reegel III/4

Mehitatud masinaruumis vahis oleva või perioodiliselt mehitamata masinaruumis kohustusi täitva reakoosseisu liikme tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Kõigil reakoosseisu liikmetel, kes on masinavahis või täidavad kohustusi ajutiselt mehitamata masinaruumis laeval, mille peamasinate efektiivne koguvõimsus on 750 kW ja suurem, v.a väljaõpet läbivad reakoosseisu liikmed ja reakoosseisu liikmed, kelle vahikohustused ei eelda väljaõpet, peab kõnealuste kohustuste täitmiseks olema asjakohane tunnistus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tunnistuse taotleja:






  2.1. | on vähemalt 16aastane; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

on vähemalt 16aastane;

| 2.2. | on läbinud:






  2.2.1. | heakskiidetud meresõidupraktika, mis hõlmab vähemalt kuue kuu pikkust väljaõpet ja kogemusi, või |
| --- | --- | --- |

2.2.

on läbinud:

2.2.1.

heakskiidetud meresõidupraktika, mis hõlmab vähemalt kuue kuu pikkust väljaõpet ja kogemusi, või

| 2.2.2. | kas enne merele minekut või laeva pardal läbi viidud eriväljaõppe, mis hõlmab heakskiidetud pikkusega meresõidupraktikat, mis ei tohi olla lühem kui kaks kuud; |
| --- | --- |

2.2.2.

kas enne merele minekut või laeva pardal läbi viidud eriväljaõppe, mis hõlmab heakskiidetud pikkusega meresõidupraktikat, mis ei tohi olla lühem kui kaks kuud;

| 2.3. | täidab STCW koodeksi jaotises A-III/4 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.3.

täidab STCW koodeksi jaotises A-III/4 ette nähtud pädevusnõudeid.

| 3. | Punktidega 2.2.1 ja 2.2.2 nõutavad meresõidupraktika, väljaõpe ja kogemused peavad olema seotud masinavahi ülesannetega ning hõlmama kohustuste täitmist pädeva laevamehaaniku või pädeva reakoosseisu liikme otsese järelevalve all. |
| --- | --- |

3.

Reegel III/5

Mehitatud masinaruumis vahis oleva või perioodiliselt mehitamata masinaruumis kohustusi täitva motoristi tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | 750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega merelaeva motoristil peab olema asjakohane tunnistus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tunnistuse taotleja:






  2.1. | on vähemalt 18aastane; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

on vähemalt 18aastane;

| 2.2. | täidab mehitatud masinaruumis vahis oleva või perioodiliselt mehitamata masinaruumis kohustusi täitva reakoosseisu liikme tunnistuse saamiseks kohustuslikke miinimumnõudeid; |
| --- | --- |

2.2.

täidab mehitatud masinaruumis vahis oleva või perioodiliselt mehitamata masinaruumis kohustusi täitva reakoosseisu liikme tunnistuse saamiseks kohustuslikke miinimumnõudeid;

| 2.3. | omab heakskiidetud meresõidupraktikat masinaruumis, olles pädev teenima masinaruumis vahis oleva reakoosseisu liikmena:






  2.3.1. | vähemalt 12 kuud või |
| --- | --- | --- |

2.3.

omab heakskiidetud meresõidupraktikat masinaruumis, olles pädev teenima masinaruumis vahis oleva reakoosseisu liikmena:

2.3.1.

vähemalt 12 kuud või

| 2.3.2. | vähemalt 6 kuud ja on läbinud heakskiidetud väljaõppe; |
| --- | --- |

2.3.2.

vähemalt 6 kuud ja on läbinud heakskiidetud väljaõppe;

| 2.4. | täidab STCW koodeksi jaotises A-III/5 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.4.

täidab STCW koodeksi jaotises A-III/5 ette nähtud pädevusnõudeid.

| 3. | Liikmesriik võrdleb enne 1. jaanuari 2012 välja antud masinaruumis teeniva reakoosseisu liikme tunnistusele seatud pädevusnõudeid sellele tunnistusele STCW koodeksi jaotises A-III/5 kehtestatud nõuetega ning teeb kindlaks, kas kõnealuste tunnistuste omanikelt on vaja nõuda täiendusõpet. |
| --- | --- |

3.

Reegel III/6

Elektrimehaaniku tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Vähemalt 750 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega merelaeva elektrimehaanikul peab olema meresõidudiplom. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tunnistuse taotleja:






  2.1. | on vähemalt 18aastane; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

on vähemalt 18aastane;

| 2.2. | on läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse praktiliste oskuste kombineeritud väljaõppe ja heakskiidetud meresõidupraktika, millest vähemalt kuus kuud on meresõidupraktika ühe osana heakskiidetud õppekavast, mis vastab STCW koodeksi jaotise A-III/6 nõuetele ja mis on kantud heakskiidetud praktikapäevikusse, või muul juhul on läbinud vähemalt 36 kuu pikkuse praktiliste oskuste kombineeritud väljaõppe ja heakskiidetud meresõidupraktika, millest vähemalt 30 kuud on meresõidupraktika masinaruumis; |
| --- | --- |

2.2.

on läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse praktiliste oskuste kombineeritud väljaõppe ja heakskiidetud meresõidupraktika, millest vähemalt kuus kuud on meresõidupraktika ühe osana heakskiidetud õppekavast, mis vastab STCW koodeksi jaotise A-III/6 nõuetele ja mis on kantud heakskiidetud praktikapäevikusse, või muul juhul on läbinud vähemalt 36 kuu pikkuse praktiliste oskuste kombineeritud väljaõppe ja heakskiidetud meresõidupraktika, millest vähemalt 30 kuud on meresõidupraktika masinaruumis;

| 2.3. | on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-III/6 ette nähtud pädevusnõudeid; |
| --- | --- |

2.3.

on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotises A-III/6 ette nähtud pädevusnõudeid;

| 2.4. | täidab STCW koodeksi jaotise A-VI/1 punktis 2, jaotise A-VI/2 punktides 1–4, jaotise A-VI/3 punktides 1–4 ja jaotise A-VI/4 punktides 1, 2 ja3 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.4.

täidab STCW koodeksi jaotise A-VI/1 punktis 2, jaotise A-VI/2 punktides 1–4, jaotise A-VI/3 punktides 1–4 ja jaotise A-VI/4 punktides 1, 2 ja3 ette nähtud pädevusnõudeid.

| 3. | Liikmesriik võrdleb enne 1. jaanuari 2012 välja antud elektrimehaaniku tunnistusele seatud pädevusnõudeid vastavale tunnistusele STCW koodeksi jaotises A-III/6 kehtestatud nõuetega ning teeb kindlaks, kas kõnealuste tunnistuste omanikelt on vaja nõuda täiendusõpet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Olenemata punktides 1, 2 ja 3 esitatud nõuetest võib liikmesriik pidada nõuetekohase ettevalmistusega isikuid võimeliseks täitma teatavaid jaotises A-III/6 osutatud ülesandeid. |
| --- | --- |

4.

Reegel III/7

Elektriku tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | 750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega merelaeva elektrikul peab olema asjakohane tunnistus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tunnistuse taotleja:






  2.1. | on vähemalt 18aastane; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

on vähemalt 18aastane;

| 2.2. | on läbinud heakskiidetud meresõidupraktika, mis hõlmab vähemalt 12 kuu pikkust väljaõpet ja kogemusi, või |
| --- | --- |

2.2.

on läbinud heakskiidetud meresõidupraktika, mis hõlmab vähemalt 12 kuu pikkust väljaõpet ja kogemusi, või

| 2.3. | on läbinud heakskiidetud väljaõppe, mis hõlmab heakskiidetud pikkusega meresõidupraktikat, mis ei ole lühem kui kuus kuud, või |
| --- | --- |

2.3.

on läbinud heakskiidetud väljaõppe, mis hõlmab heakskiidetud pikkusega meresõidupraktikat, mis ei ole lühem kui kuus kuud, või

| 2.4. | tal on kvalifikatsioon, mis vastab STCW koodeksi tabelis A-III/7 kirjeldatud tehnilisele pädevusele, ning heakskiidetud pikkusega meresõidupraktika, mis ei ole lühem kui kolm kuud, ning |
| --- | --- |

2.4.

tal on kvalifikatsioon, mis vastab STCW koodeksi tabelis A-III/7 kirjeldatud tehnilisele pädevusele, ning heakskiidetud pikkusega meresõidupraktika, mis ei ole lühem kui kolm kuud, ning

| 2.5. | täidab STCW koodeksi jaotises A-III/7 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.5.

täidab STCW koodeksi jaotises A-III/7 ette nähtud pädevusnõudeid.

| 3. | Liikmesriik võrdleb enne 1. jaanuari 2012 välja antud elektrikutunnistusele seatud pädevusnõudeid sellele tunnistusele STCW koodeksi jaotises A-III/7 kehtestatud nõuetega ning teeb kindlaks, kas kõnealuste tunnistuste omanikelt on vaja nõuda täiendusõpet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Olenemata punktides 1, 2 ja 3esitatud nõuetest võib liikmesriik pidada nõuetekohase ettevalmistusega isikuid võimeliseks täitma teatavaid jaotises A-III/7 osutatud ülesandeid. |
| --- | --- |

4.

IV PEATÜKK

RAADIOSIDE JA RAADIOSIDEOPERAATORID

Selgitav märkus

Raadiovahiga seotud kohustuslikud sätted on esitatud raadioeeskirjades ja SOLAS 74-s (muudetud kujul). Raadioseadmete hooldust käsitlevad sätted on esitatud SOLAS 74-s (muudetud kujul) ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni vastu võetud suunistes.

Reegel IV/1

Kohaldamine

| 1. | Käesolevat peatükki, v.a punktis 2 sätestatud juhul, kohaldatakse SOLAS 74-ga (muudetud kujul) ette nähtud ülemaailmse merepääste- ja ohutussüsteemis (GMDSS) osalevate laevade raadiosideoperaatorite suhtes. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Raadiosideoperaatorid ei pea järgima käesoleva peatüki sätteid sellistel laevadel, mis ei pea vastama SOLAS 74 IV peatükis esitatud GMDSSi käsitlevatele nõuetele. Kõnealuste laevade raadiosideoperaatorid peavad siiski järgima raadioeeskirju. Liikmesriigid tagavad, et kõnealustele raadiosideoperaatoritele antakse välja raadioeeskirjadega ette nähtud asjakohased tunnistused ja et neid tunnistusi tunnustatakse. |
| --- | --- |

2.

Reegel IV/2

GMDSSi side eest vastutava raadiosideoperaatori tunnistuse saamiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Kõigil sellisel laeval raadioteenistusega seotud isikutel, mis peab osalema GMDSSis, peab olema GMDSSi asjakohane tunnistus, mille liikmesriik on välja andnud või mida ta tunnustab vastavalt raadioeeskirjadele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lisaks sellele peab igaüks, kes taotleb käesoleva reegli kohaselt meresõidudiplomit teenistuseks laeval, millel vastavalt SOLAS 74-le (muudetud kujul) peavad olema raadioseadmed:






  2.1. | olema vähemalt 18aastane; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

olema vähemalt 18aastane;

| 2.2. | olema läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täitma STCW koodeksi jaotises A-IV/2 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.2.

olema läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täitma STCW koodeksi jaotises A-IV/2 ette nähtud pädevusnõudeid.

V PEATÜKK

TEATAVATE LAEVATÜÜPIDE PERSONALI ERIVÄLJAÕPPE NÕUDED

Reegel V/1–1

Nafta- ja kemikaalitankerite kaptenite, laevaohvitseride ja reakoosseisu liikmete väljaõppe ja ettevalmistuse kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Laevaohvitseridel ja reakoosseisu liikmetel, kelle erikohustused ja vastutus on seotud nafta- ja kemikaalitankerite lasti või lastimisseadmetega, peab olema tunnistus nafta- ja kemikaalitankerite lastimisega seotud põhiväljaõppe kohta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nafta- ja kemikaalitankerite lastimisega seotud põhiväljaõppe tunnistuse taotleja on läbinud põhiväljaõppe vastavalt STCW koodeksi jaotise A-VI/1 sätetele ning:






  2.1. | vähemalt kolme kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika nafta- või kemikaalitankeril ning täidab STCW koodeksi jaotise A-V/1–1 punktis 1 ette nähtud pädevusnõudeid või |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

vähemalt kolme kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika nafta- või kemikaalitankeril ning täidab STCW koodeksi jaotise A-V/1–1 punktis 1 ette nähtud pädevusnõudeid või

| 2.2. | on läbinud nafta- või kemikaalitankerite lastimisega seotud heakskiidetud põhiväljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotise A-V/1–1 punktis 1 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.2.

on läbinud nafta- või kemikaalitankerite lastimisega seotud heakskiidetud põhiväljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotise A-V/1–1 punktis 1 ette nähtud pädevusnõudeid.

| 3. | Kaptenil, vanemmehaanikul, vanemtüürimehel, teisel mehaanikul ja kõigil isikutel, kes otseselt vastutavad naftatankeritel lasti laadimise, lossimise, reisi jooksul hooldamise ja käitlemise, mahutite puhastamise ja muude lastiga seotud toimingute eest, on naftatankerite lastimisega seotud täiendusõppe tunnistus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Naftatankerite lastimisega seotud täiendusõppe tunnistuse taotleja:






  4.1. | täidab nafta- ja kemikaalitankerite lastimisega seotud põhiväljaõppe nõudeid; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

täidab nafta- ja kemikaalitankerite lastimisega seotud põhiväljaõppe nõudeid;

| 4.2. | olles pädev saama nafta- ja kemikaalitankerite lastimisega seotud põhiväljaõppe kohast tunnistust, läbib






  4.2.1. | vähemalt kolme kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika naftatankeril või |
| --- | --- | --- |

4.2.

olles pädev saama nafta- ja kemikaalitankerite lastimisega seotud põhiväljaõppe kohast tunnistust, läbib

4.2.1.

vähemalt kolme kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika naftatankeril või

| 4.2.2. | mittekoosseisulise töötajana naftatankeril vähemalt ühe kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika, mis hõlmab vähemalt kolme laadimist ja kolme lossimist ja on kantud heakskiidetud praktikapäevikusse, võttes arvesse STCW koodeksi jaotises B-V/1 sätestatud suuniseid; |
| --- | --- |

4.2.2.

mittekoosseisulise töötajana naftatankeril vähemalt ühe kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika, mis hõlmab vähemalt kolme laadimist ja kolme lossimist ja on kantud heakskiidetud praktikapäevikusse, võttes arvesse STCW koodeksi jaotises B-V/1 sätestatud suuniseid;

| 4.3. | on läbinud naftatankerite lastimisega seotud heakskiidetud täiendusõppe ning täidab STCW koodeksi jaotise A-V/1–1 punktis 2 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

4.3.

on läbinud naftatankerite lastimisega seotud heakskiidetud täiendusõppe ning täidab STCW koodeksi jaotise A-V/1–1 punktis 2 ette nähtud pädevusnõudeid.

| 5. | Kaptenil, vanemmehaanikul, vanemtüürimehel, teisel mehaanikul ja kõigil isikutel, kes otseselt vastutavad kemikaalitankeritel lasti laadimise, lossimise, reisi jooksul hooldamise ja käitlemise, mahutite puhastamise ja muude lastiga seotud toimingute eest, peab olema kemikaalitankerite lastimisega seotud täiendusõppe tunnistus. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kemikaalitankerite lastimisega seotud täiendusõppe tunnistuse taotleja:






  6.1. | täidab nafta- ja kemikaalitankerite lastimisega seotud põhiväljaõppe nõudeid; |
| --- | --- | --- |

6.

6.1.

täidab nafta- ja kemikaalitankerite lastimisega seotud põhiväljaõppe nõudeid;

| 6.2. | olles pädev saama nafta- ja kemikaalitankerite lastimisega seotud põhiväljaõppe kohast tunnistust, läbib






  6.2.1. | vähemalt kolme kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika kemikaalitankeril või |
| --- | --- | --- |

6.2.

olles pädev saama nafta- ja kemikaalitankerite lastimisega seotud põhiväljaõppe kohast tunnistust, läbib

6.2.1.

vähemalt kolme kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika kemikaalitankeril või

| 6.2.2. | mittekoosseisulise töötajana kemikaalitankeril vähemalt ühe kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika, mis hõlmab vähemalt kolme laadimist ja kolme lossimist ja on kantud heakskiidetud praktikapäevikusse, võttes arvesse STCW koodeksi jaotises B-V/1 sätestatud suuniseid; |
| --- | --- |

6.2.2.

mittekoosseisulise töötajana kemikaalitankeril vähemalt ühe kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika, mis hõlmab vähemalt kolme laadimist ja kolme lossimist ja on kantud heakskiidetud praktikapäevikusse, võttes arvesse STCW koodeksi jaotises B-V/1 sätestatud suuniseid;

| 6.3. | on läbinud kemikaalitankerite lastimisega seotud heakskiidetud täiendusõppe ning täidab STCW koodeksi jaotise A-V/1–1 punktis 3 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

6.3.

on läbinud kemikaalitankerite lastimisega seotud heakskiidetud täiendusõppe ning täidab STCW koodeksi jaotise A-V/1–1 punktis 3 ette nähtud pädevusnõudeid.

| 7. | Liikmesriigid tagavad, et punkti 2, 4 või 6 kohase ettevalmistuse saanud meremeestele antakse asjakohane kutsetunnistus või kinnitatakse olemasolev meresõidudiplom või kutsetunnistus. |
| --- | --- |

7.

Reegel V/1–2

Veeldatud gaasi tankerite kaptenite, laevaohvitseride ja reakoosseisu liikmete väljaõppe ja ettevalmistuse kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Laevaohvitseridel ja reakoosseisu liikmetel, kelle erikohustused ja vastutus on seotud veeldatud gaasi tankerite lasti või lastimisseadmetega, peab olema tunnistus veeldatud gaasi tankerite lastimisega seotud põhiväljaõppe kohta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Veeldatud gaasi tankerite lastimisega seotud põhiväljaõppe tunnistuse taotleja on läbinud põhiväljaõppe vastavalt STCW koodeksi jaotise A-VI/1 sätetele ning ta on:






  2.1. | läbinud vähemalt kolme kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika veeldatud gaasi tankeril ning täidab STCW koodeksi jaotise A-V/1–2 punktis 1 ette nähtud pädevusnõudeid või |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

läbinud vähemalt kolme kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika veeldatud gaasi tankeril ning täidab STCW koodeksi jaotise A-V/1–2 punktis 1 ette nähtud pädevusnõudeid või

| 2.2. | läbinud veeldatud gaasi tankerite lastimisega seotud heakskiidetud põhiväljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotise A-V/1–2 punktis 1 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.2.

läbinud veeldatud gaasi tankerite lastimisega seotud heakskiidetud põhiväljaõppe ning täidab STCW koodeksi jaotise A-V/1–2 punktis 1 ette nähtud pädevusnõudeid.

| 3. | Kaptenil, vanemmehaanikul, vanemtüürimehel, teisel mehaanikul ja kõigil isikutel, kes otseselt vastutavad veeldatud gaasi tankeritel lasti laadimise, lossimise, reisi jooksul hooldamise ja käitlemise, mahutite puhastamise ja muude lastiga seotud toimingute eest, on veeldatud gaasi tankerite lastimisega seotud täiendusõppe tunnistus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Veeldatud gaasi tankerite lastimisega seotud täiendusõppe tunnistuse taotleja:






  4.1. | täidab veeldatud gaasi tankerite lastimisega seotud põhiväljaõppe nõudeid; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

täidab veeldatud gaasi tankerite lastimisega seotud põhiväljaõppe nõudeid;

| 4.2. | olles pädev saama veeldatud gaasi tankerite lastimisega seotud põhiväljaõppe kohast tunnistust,






  4.2.1. | on läbinud vähemalt kolme kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika veeldatud gaasi tankeril või |
| --- | --- | --- |

4.2.

olles pädev saama veeldatud gaasi tankerite lastimisega seotud põhiväljaõppe kohast tunnistust,

4.2.1.

on läbinud vähemalt kolme kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika veeldatud gaasi tankeril või

| 4.2.2. | mittekoosseisulise töötajana veeldatud gaasi tankeril vähemalt ühe kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika, mis hõlmab vähemalt kolme laadimist ja kolme lossimist ja on kantud heakskiidetud praktikapäevikusse, võttes arvesse STCW koodeksi jaotises B-V/1 sätestatud suuniseid; |
| --- | --- |

4.2.2.

mittekoosseisulise töötajana veeldatud gaasi tankeril vähemalt ühe kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika, mis hõlmab vähemalt kolme laadimist ja kolme lossimist ja on kantud heakskiidetud praktikapäevikusse, võttes arvesse STCW koodeksi jaotises B-V/1 sätestatud suuniseid;

| 4.3. | on läbinud veeldatud gaasi tankerite lastimisega seotud heakskiidetud täiendusõppe ning täidab STCW koodeksi jaotise A-V/1–2 punktis 2 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

4.3.

on läbinud veeldatud gaasi tankerite lastimisega seotud heakskiidetud täiendusõppe ning täidab STCW koodeksi jaotise A-V/1–2 punktis 2 ette nähtud pädevusnõudeid.

| 5. | Liikmesriigid tagavad, et punkti 2 või 4 kohase ettevalmistuse saanud meremeestele antakse asjakohane kutsetunnistus või kinnitatakse olemasolev meresõidudiplom või kutsetunnistus. |
| --- | --- |

5.

Reegel V/2

Reisilaevade kaptenite, laevaohvitseride, reakoosseisu liikmete ja muu personali väljaõppe ja ettevalmistuse kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Käesolevat reeglit kohaldatakse rahvusvaheliste reisidega seotud reisilaeva pardal teenivate kaptenite, laevaohvitseride, reakoosseisu liikmete ja muu personali suhtes. Liikmesriigid määravad kindlaks kõnealuste nõuete kohaldatavuse kohalikeks reisideks kasutatavatel reisilaevadel teeniva personali suhtes. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Enne kui reisilaeval teenivad isikud hakkavad täitma oma kohustusi, peavad nad täitma STCW koodeksi jaotise A-VI/1 punkti 1 nõuded. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Reisilaeva pardal teenivad kaptenid, laevaohvitserid, reakoosseisu liikmed ja muu personal peavad olema läbinud punktides 5–9 ette nähtud väljaõppe ja tutvustava koolituse vastavalt oma ametikohale, kohustustele ja vastutusele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kaptenid, laevaohvitserid, reakoosseisu liikmed ja muu personal, kes peavad olema läbinud punktides 7, 8 ja 9 ettenähtud väljaõppe, on kohustatud läbima vähemalt iga viie aasta järel asjakohase täiendusõppe või peavad tõendama, et on viimase viie aasta jooksul saavutanud nõutud pädevustaseme. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Reisilaeva pardal teeniv personal peab olema läbinud ametikohale, kohustustele ja vastutusele vastava tutvustava koolituse reisilaeva hädaolukorras tegutsemiseks, nagu on ette nähtud STCW koodeksi jaotise A-V/2 punktis 1. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Personal, kes on otseselt seotud reisilaeva reisijate teenindamisega reisijate ruumides, peab olema läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/2 punktis 2 ette nähtud ohutusalase väljaõppe. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kaptenid, laevaohvitserid, käesoleva lisa II, III ja VII peatükile vastavad reakoosseisu liikmed ning muu personal, kes häireplaani kohaselt on määratud aitama reisijaid reisilaeval hädaolukordades, peavad olema läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/2 punktis 3 ette nähtud väljaõppe, mis käsitleb rahvahulga ohjamist. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kapten, vanemmehaanik, vanemtüürimees, teine laevamehaanik ja kõik isikud, kes häireplaani kohaselt vastutavad reisijate ohutuse eest reisilaeval hädaolukordades, peavad olema läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/2 punktis 4 ette nähtud heakskiidetud väljaõppe, mis käsitleb kriiside lahendamist ja inimeste käitumist. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kaptenid, vanemmehaanikud, vanemtüürimehed, teised laevamehaanikud ja kõik isikud, kes vastutavad ro-ro-reisiparvlaeval otseselt reisijate laevale minemise ja laevalt lahkumise eest, lasti laadimise, lossimise ja kinnitamise eest ning laevakeres olevate avauste sulgemise eest, peavad olema läbinud STCW koodeksi jaotise A-V/2 punktis 5 ette nähtud heakskiidetud väljaõppe, mis käsitleb reisijate ja lasti ohutust ning laevakere kindlust. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Liikmesriigid tagavad, et igale isikule, keda peetakse pädevaks punktide 6–9 kohaselt, väljastatakse väljaõpet tõendav dokument. |
| --- | --- |

10.

Reegel V/3

IGF koodeksi alla kuuluvate laevade kaptenite, laevaohvitseride, reakoosseisu liikmete ja muu personali väljaõppe ja ettevalmistuse kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Käesolevat reeglit kohaldatakse IGF koodeksi alla kuuluva laeva pardal teenivate kaptenite, laevaohvitseride, reakoosseisu liikmete ja muu personali suhtes. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Enne kui meremehed hakkavad täitma kohustusi IGF koodeksi alla kuuluva laeva pardal, peavad nad olema läbinud punktides 4–9 ette nähtud väljaõppe vastavalt oma ametikohale, kohustustele ja vastutusele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kõik IGF koodeksi alla kuuluvate laevade pardal teenivad meremehed peavad enne seda, kui nad hakkavad täitma oma kohustusi, läbima laeva ja seadmetega seotud konkreetse tutvustava koolituse, nagu on ette nähtud käesoleva direktiivi artikli 15 lõike 1 punktis d. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Meremeestel, kes vastutavad ametikohustuste raames ohutusülesannete eest, mis on seotud kütuse eest hoolitsemise, kütuse kasutamise või kütusest tingitud hädaolukordadele reageerimisega IGF koodeksi alla kuuluvatel laevadel, peab olema põhiväljaõppe tunnistus, mis käsitleb IGF koodeksi alla kuuluval laeval teenimist. |
| --- | --- |

4.

| 5. | IGF koodeksi alla kuuluvatel laevadel teenimisega seotud põhiväljaõppe tunnistuse taotleja peab olema läbinud põhiväljaõppe vastavalt STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktile 1. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Meremehed, kes vastutavad ametikohustuste raames ohutusülesannete eest, mis on seotud kütuse eest hoolitsemise, kütuse kasutamise või kütusest tingitud hädaolukordadele reageerimisega IGF koodeksi alla kuuluvatel laevadel, ning kes on kvalifitseeritud ja diplomeeritud kooskõlas veeldatud gaasi tankereid käsitleva reegli V/1–2 punktidega 2 ja 5 või reegli V/1–2 punktidega 4 ja 5, loetakse vastavaks STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 1 ette nähtud nõuetele, mis käsitlevad IGF koodeksi alla kuuluvatel laevadel teenimisega seotud põhiväljaõpet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kaptenitel, laevamehaanikutel ja kõigil isikutel, kes otseselt vastutavad IGF koodeksi alla kuuluvatel laevadel kütuse ja kütusesüsteemide eest hoolitsemise ja kasutamise eest, peab olema täiendusõppe tunnistus, mis on seotud IGF koodeksi alla kuuluvatel laevadel teenimisega. |
| --- | --- |

7.

| 8. | IGF koodeksi alla kuuluvatel laevadel teenimisega seotud täiendusõppe tunnistuse taotleja peab lisaks punktis 4 kirjeldatud kutsetunnistusele olema






  8.1. | läbinud IGF koodeksi alla kuuluvatel laevadel teenimisega seotud heakskiidetud täiendusõppe ja täitma STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 2 ette nähtud pädevusnõuded; |
| --- | --- | --- |

8.

8.1.

läbinud IGF koodeksi alla kuuluvatel laevadel teenimisega seotud heakskiidetud täiendusõppe ja täitma STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 2 ette nähtud pädevusnõuded;

| 8.2. | läbinud vähemalt ühe kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika, mis hõlmab vähemalt kolme punkerdamistoimingut IGF koodeksi alla kuuluva laeva pardal. Kolmest punkerdamistoimingust kaks võib asendada heakskiidetud valmendiõppusena teostatava punkerdamistoiminguga osana punktis 8.1 osutatud väljaõppest. |
| --- | --- |

8.2.

läbinud vähemalt ühe kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika, mis hõlmab vähemalt kolme punkerdamistoimingut IGF koodeksi alla kuuluva laeva pardal. Kolmest punkerdamistoimingust kaks võib asendada heakskiidetud valmendiõppusena teostatava punkerdamistoiminguga osana punktis 8.1 osutatud väljaõppest.

| 9. | Kaptenid, laevamehaanikud ja kõik isikud, kes otseselt vastutavad kütuse eest hoolitsemise ja kütuse kasutamise eest IGF koodeksi alla kuuluvatel laevadel ning kes on kvalifitseeritud ja diplomeeritud kooskõlas STCW koodeksi jaotise A-V/1–2 punktiga 2 ette nähtud pädevusnõuetega veeldatud gaasi tankeritel teenimiseks, loetakse vastavaks STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 2 ette nähtud nõuetele, mis käsitlevad IGF koodeksi alla kuuluvatel laevadel teenimisega seotud täiendusõpet, tingimusel et nad






  9.1. | täidavad punkti 6 nõudeid; |
| --- | --- | --- |

9.

9.1.

täidavad punkti 6 nõudeid;

| 9.2. | täidavad punktis 8.2 esitatud punkerdamisnõudeid või on osalenud kolme lastimistoimingu läbiviimisel veeldatud gaasi tankeri pardal; |
| --- | --- |

9.2.

täidavad punktis 8.2 esitatud punkerdamisnõudeid või on osalenud kolme lastimistoimingu läbiviimisel veeldatud gaasi tankeri pardal;

| 9.3. | on läbinud viimase viie aasta jooksul kolme kuu pikkuse meresõidupraktika






  9.3.1. | IGF koodeksi alla kuuluvatel laevadel; |
| --- | --- | --- |

9.3.

on läbinud viimase viie aasta jooksul kolme kuu pikkuse meresõidupraktika

9.3.1.

IGF koodeksi alla kuuluvatel laevadel;

| 9.3.2. | tankeritel, mis veavad lastina IGF koodeksi alla kuuluvaid kütuseid, või |
| --- | --- |

9.3.2.

tankeritel, mis veavad lastina IGF koodeksi alla kuuluvaid kütuseid, või

| 9.3.3. | gaaskütusel ja madala leekpunktiga kütusel töötavatel laevadel. |
| --- | --- |

9.3.3.

gaaskütusel ja madala leekpunktiga kütusel töötavatel laevadel.

| 10. | Liikmesriigid tagavad, et punkti 4 või 7 kohase ettevalmistuse saanud meremeestele antakse kutsetunnistus. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Meremehed, kellel on punkti 4 või 7 kohane kutsetunnistus, peavad vähemalt iga viie aasta järel läbima asjakohase täiendusõppe või tõendama, et on viimase viie aasta jooksul saavutanud nõutud pädevustaseme. |
| --- | --- |

11.

Reegel V/4

Polaarvetes sõitvate laevade kaptenite ja tüürimeeste väljaõppe ja ettevalmistuse kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Polaarvetes sõitvate laevade kaptenitel, vanemtüürimeestel ja vahitüürimeestel peab olema polaarvetes sõitvate laevadega seotud põhiväljaõppe tunnistus, nagu on ette nähtud polaarkoodeksiga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Polaarvetes sõitvate laevadega seotud põhiväljaõppe tunnistuse taotleja peab olema läbinud polaarvetes sõitvate laevadega seotud heakskiidetud põhiväljaõppe ja täitma STCW koodeksi jaotise A-V/4 punktis 1 ette nähtud pädevusnõuded. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Polaarvetes sõitvate laevade kaptenitel ja vanemtüürimeestel peab olema polaarvetes sõitvate laevadega seotud täiendusõppe tunnistus, nagu on ette nähtud polaarkoodeksiga. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Polaarvetes sõitvate laevadega seotud täiendusõppe tunnistuse taotleja






  4.1. | täidab polaarvetes sõitvate laevadega seotud põhiväljaõppe nõudeid; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

täidab polaarvetes sõitvate laevadega seotud põhiväljaõppe nõudeid;

| 4.2. | omab vähemalt kahe kuu pikkust heakskiidetud meresõidupraktikat tekimeeskonnas, juhtimistasandil või vahisolekul ekspluatatsioonitasandil polaarvetes või muud samaväärset heakskiidetud meresõidupraktikat; |
| --- | --- |

4.2.

omab vähemalt kahe kuu pikkust heakskiidetud meresõidupraktikat tekimeeskonnas, juhtimistasandil või vahisolekul ekspluatatsioonitasandil polaarvetes või muud samaväärset heakskiidetud meresõidupraktikat;

| 4.3. | on läbinud polaarvetes sõitvate laevadega seotud heakskiidetud täiendusõppe ning täidab STCW koodeksi jaotise A-V/4 punktis 2 ette nähtud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

4.3.

on läbinud polaarvetes sõitvate laevadega seotud heakskiidetud täiendusõppe ning täidab STCW koodeksi jaotise A-V/4 punktis 2 ette nähtud pädevusnõudeid.

| 5. | Liikmesriigid tagavad, et punkti 2 või 4 kohase ettevalmistuse saanud meremeestele antakse kutsetunnistus. |
| --- | --- |

5.

VI PEATÜKK

OHUOLUKORDADE, TÖÖOHUTUSE, TURVALISUSE, MEDITSIINIABI JA PÄÄSTMISEGA SEOTUD TÖÖKOHUSTUSED

Reegel VI/1

Kõigi meremeeste ohutusalase üldõppe, põhiväljaõppe ja õpetuse kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Meremehed saavad STCW koodeksi jaotise A-VI/1 kohase ohutusalase üld- ja põhiväljaõppe ning peavad vastama selles ette nähtud asjakohastele pädevusnõuetele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui tunnistuse väljaandmiseks vajalik ettevalmistus ei hõlma põhiväljaõpet, antakse välja kutsetunnistus, mis tõendab, et selle omanik on osalenud põhiväljaõppe kursusel. |
| --- | --- |

2.

Reegel VI/2

Päästepaadi või -parve, valvepaadi ja kiirvalvepaadi kasutamiseks vajaliku kutsetunnistuse väljaandmiseks kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Päästepaadi või -parve ja valvepaadi, v.a kiirvalvepaat, kasutamiseks vajaliku kutsetunnistuse taotleja:






  1.1. | on vähemalt 18aastane; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

on vähemalt 18aastane;

| 1.2. | on läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika või on osalenud heakskiidetud õppekursusel ja tal on vähemalt kuue kuu pikkune heakskiidetud meresõidupraktika; |
| --- | --- |

1.2.

on läbinud vähemalt 12 kuu pikkuse heakskiidetud meresõidupraktika või on osalenud heakskiidetud õppekursusel ja tal on vähemalt kuue kuu pikkune heakskiidetud meresõidupraktika;

| 1.3. | täidab STCW koodeksi jaotise A-VI/2 punktides 1–4 esitatud pädevusnõudeid päästepaadi või -parve ja valvepaadi kasutamiseks vajalikku pädevust tõendava kutsetunnistuse saamiseks. |
| --- | --- |

1.3.

täidab STCW koodeksi jaotise A-VI/2 punktides 1–4 esitatud pädevusnõudeid päästepaadi või -parve ja valvepaadi kasutamiseks vajalikku pädevust tõendava kutsetunnistuse saamiseks.

| 2. | Kiirvalvepaadi kasutamiseks vajaliku kutsetunnistuse taotleja:






  2.1. | omab päästepaadi või -parve ja valvepaadi, v.a kiirvalvepaat, kasutamiseks vajalikku kutsetunnistust; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

omab päästepaadi või -parve ja valvepaadi, v.a kiirvalvepaat, kasutamiseks vajalikku kutsetunnistust;

| 2.2. | on osalenud heakskiidetud väljaõppekursusel; |
| --- | --- |

2.2.

on osalenud heakskiidetud väljaõppekursusel;

| 2.3. | täidab STCW koodeksi jaotise A-VI/2 punktides 7–10 kiirvalvepaadi kasutamiseks vajalikku pädevust tõendava kutsetunnistuse saamiseks esitatavaid pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

2.3.

täidab STCW koodeksi jaotise A-VI/2 punktides 7–10 kiirvalvepaadi kasutamiseks vajalikku pädevust tõendava kutsetunnistuse saamiseks esitatavaid pädevusnõudeid.

Reegel VI/3

Tuletõrjealase täiendusõppe kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Tulekustutustöid juhtima määratud meremehed on edukalt läbinud tulekustutusmeetodeid käsitleva täiendusõppe, milles erilist rõhku pööratakse töö korraldamisele, taktikale ja juhtimisele kooskõlas STCW koodeksi jaotise A-VI/3 punktide 1–4 sätetega, ning täidavad nimetatud jaotises esitatud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui tunnistuse väljaandmiseks vajalik ettevalmistus ei hõlma tuletõrjealast täiendusõpet, antakse välja kutsetunnistus, mis tõendab, et selle omanik on osalenud tuletõrjealasel täienduskursusel. |
| --- | --- |

2.

Reegel VI/4

Esmaabi ja meditsiiniabiga seotud kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Meremehed, kes on määratud andma laeval esmaabi, täidavad STCW koodeksi jaotise A-VI/4 punktides 1, 2 ja 3 sätestatud pädevusnõudeid, mis käsitlevad esmaabi andmist. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Meremehed, kes vastutavad meditsiiniabi andmise eest laeval, täidavad STCW koodeksi jaotise A-VI/4 punktides 4, 5 ja 6 esitatud pädevusnõudeid, mis käsitlevad meditsiiniabi andmist laeval. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui tunnistuse väljaandmiseks vajalik ettevalmistus ei hõlma esmaabi- või meditsiiniabikoolitust, antakse välja kutsetunnistus, mis tõendab, et selle omanik on osalenud esmaabi- või meditsiiniabikursusel. |
| --- | --- |

3.

Reegel VI/5

Laeva turvaülema kutsetunnistuse kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Laeva turvaülema kutsetunnistuse taotlejal on:






  1.1. | vähemalt 12 kuu pikkune heakskiidetud meresõidupraktika või asjakohane meresõidupraktika ja teadmised laeva toimimisest; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

vähemalt 12 kuu pikkune heakskiidetud meresõidupraktika või asjakohane meresõidupraktika ja teadmised laeva toimimisest;

| 1.2. | ta täidab laeva turvaülema kutsetunnistuse saamiseks esitatavaid pädevusnõudeid, mis on sätestatud STCW koodeksi jaotise A-VI/5 punktides 1–4. |
| --- | --- |

1.2.

ta täidab laeva turvaülema kutsetunnistuse saamiseks esitatavaid pädevusnõudeid, mis on sätestatud STCW koodeksi jaotise A-VI/5 punktides 1–4.

| 2. | Liikmesriigid tagavad, et kõik isikud, keda peetakse pädevaks käesoleva reegli sätete kohaselt, saavad kutsetunnistuse. |
| --- | --- |

2.

Reegel VI/6

Kõigi meremeeste turvaalase väljaõppe ja õpetuse kohustuslikud miinimumnõuded

| 1. | Meremehed saavad STCW koodeksi jaotise A-VI/6 punktide 1–4 kohase turvaalase üldväljaõppe ja turvateadlikkusalase väljaõppe ning peavad vastama selles ette nähtud asjakohastele pädevusnõuetele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui tunnistuse väljaandmiseks vajalik ettevalmistus ei hõlma turvateadlikkust, antakse välja kutsetunnistus, mis tõendab, et selle omanik on osalenud turvateadlikkuse kursusel. |
| --- | --- |

2.

Turvaülesannetega meremehed

| 3. | Turvaülesannetega meremehed peavad täitma STCW koodeksi jaotise A-VI/6 punktides 6, 7 ja 8 sätestatud pädevusnõudeid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kui vastava tunnistuse väljaandmiseks ette nähtud väljaõpe ei hõlma turvaalast väljaõpet, antakse välja kutsetunnistus, mis tõendab, et selle omanik on osalenud turvaülesannete täitmise kursusel. |
| --- | --- |

4.

VII PEATÜKK

ALTERNATIIVTUNNISTUSED

Reegel VII/1

Alternatiivtunnistuste väljaandmine

| 1. | Olenemata käesoleva lisa II ja III peatükis sätestatud tunnistuse väljaandmise nõuetest, võivad liikmesriigid otsustada välja anda või volitada välja andma kõnealuste peatükkide reeglites osutatud tunnistustest erinevaid tunnistusi, kui:






  1.1. | tunnistustele ja kinnituslehtedele märgitavad teenistusülesanded ja vastutustasand on valitud STCW koodeksi jaotistes A-II/1, A-II/2, A-II/3, A-II/4, A-II/5, A-III/1, A-III/2, A-III/3, A-III/4, A-III/5 ja A-IV/2 esitatud teenistusülesannete ja vastutustasandite hulgast ning on nimetatutega identsed; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

tunnistustele ja kinnituslehtedele märgitavad teenistusülesanded ja vastutustasand on valitud STCW koodeksi jaotistes A-II/1, A-II/2, A-II/3, A-II/4, A-II/5, A-III/1, A-III/2, A-III/3, A-III/4, A-III/5 ja A-IV/2 esitatud teenistusülesannete ja vastutustasandite hulgast ning on nimetatutega identsed;

| 1.2. | taotleja on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi asjakohases jaotises ja nimetatud koodeksi jaotises A-VII/1 tunnistusele või kinnituslehele märgitavate teenistusülesannete ja vastutustasandi puhul kehtestatud pädevusnõudeid; |
| --- | --- |

1.2.

taotleja on läbinud heakskiidetud väljaõppe ning täidab STCW koodeksi asjakohases jaotises ja nimetatud koodeksi jaotises A-VII/1 tunnistusele või kinnituslehele märgitavate teenistusülesannete ja vastutustasandi puhul kehtestatud pädevusnõudeid;

| 1.3. | taotlejal on heakskiidetud meresõidupraktika, mis on vajalik tunnistusele märgitavate teenistusülesannete ja vastutustasandite puhul. Meresõidupraktika minimaalne kestus on võrdne käesoleva lisa II ja III peatükis sätestatud meresõidupraktika kestusega. Meresõidupraktika minimaalne kestus ei tohi olla lühem STCW koodeksi jaotises A-VII/2 sätestatust; |
| --- | --- |

1.3.

taotlejal on heakskiidetud meresõidupraktika, mis on vajalik tunnistusele märgitavate teenistusülesannete ja vastutustasandite puhul. Meresõidupraktika minimaalne kestus on võrdne käesoleva lisa II ja III peatükis sätestatud meresõidupraktika kestusega. Meresõidupraktika minimaalne kestus ei tohi olla lühem STCW koodeksi jaotises A-VII/2 sätestatust;

| 1.4. | tunnistuse taotlejad, kes täidavad navigeerimisülesandeid ekspluatatsioonitasandil, peavad vastama IV peatüki reeglites sätestatud nõuetele raadioeeskirjade kohaseks raadioteenistuse täitmiseks; |
| --- | --- |

1.4.

tunnistuse taotlejad, kes täidavad navigeerimisülesandeid ekspluatatsioonitasandil, peavad vastama IV peatüki reeglites sätestatud nõuetele raadioeeskirjade kohaseks raadioteenistuse täitmiseks;

| 1.5. | tunnistused antakse välja kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 4 ja STCW koodeksi VII peatüki sätetega. |
| --- | --- |

1.5.

tunnistused antakse välja kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 4 ja STCW koodeksi VII peatüki sätetega.

| 2. | Käesoleva peatüki alusel ei anta tunnistust välja, kui liikmesriik ei ole edastanud komisjonile STCW konventsiooniga nõutud teavet. |
| --- | --- |

2.

Reegel VII/2

Meremeeste diplomeerimine

Kõigil meremeestel, kes täidavad STCW koodeksi II peatüki tabelis A-II/1, A-II/2, A-II/3, A-II/4 või A-II/5, III peatüki tabelis A-III/1, A-III/2, A-III/3 või A-III/4 või A-III/5 või IV peatüki tabelis A-IV/2 määratletud teenistusülesannet või -ülesandeid, peab olema kas meresõidudiplom või kutsetunnistus, olenevalt sellest, kumb on kohaldatav.

Reegel VII/3

Alternatiivtunnistuste väljaandmise põhimõtted

| 1. | Liikmesriik, kes otsustab välja anda või volitab välja andma alternatiivtunnistusi, tagab järgmiste põhimõtete järgimise:






  1.1. | alternatiivtunnistuste süsteemi ei kohaldata, kui sellega ei ole tagatud vähemalt selline mereohutuse ja reostuse vältimise tase, nagu on ette nähtud teistes peatükkides; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

alternatiivtunnistuste süsteemi ei kohaldata, kui sellega ei ole tagatud vähemalt selline mereohutuse ja reostuse vältimise tase, nagu on ette nähtud teistes peatükkides;

| 1.2. | käesolevale peatükile vastav alternatiivtunnistuste väljaandmise kord näeb ette, et kõnealused tunnistused on asendatavad muude peatükkide alusel välja antud tunnistustega. |
| --- | --- |

1.2.

käesolevale peatükile vastav alternatiivtunnistuste väljaandmise kord näeb ette, et kõnealused tunnistused on asendatavad muude peatükkide alusel välja antud tunnistustega.

| 2. | Punktis 1 nimetatud asendatavuspõhimõttega tagatakse, et:






  2.1. | II ja/või III peatüki alusel tunnistuse saanud ning VII peatüki alusel tunnistuse saanud meremehed on võimelised teenima laevadel, millel on kas tavapärane või muu töökorraldus; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

II ja/või III peatüki alusel tunnistuse saanud ning VII peatüki alusel tunnistuse saanud meremehed on võimelised teenima laevadel, millel on kas tavapärane või muu töökorraldus;

| 2.2. | meremehi ei koolitata konkreetseteks tööülesanneteks selliselt, et see raskendab neil kasutada oma oskusi mujal. |
| --- | --- |

2.2.

meremehi ei koolitata konkreetseteks tööülesanneteks selliselt, et see raskendab neil kasutada oma oskusi mujal.

| 3. | Tunnistuse väljaandmisel käesoleva peatüki alusel võetakse arvesse järgmisi põhimõtteid:






  3.1. | alternatiivtunnistusi ei anta välja järgmistel eesmärkidel:






  3.1.1. | laevapere vähendamine pardal; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

3.1.

alternatiivtunnistusi ei anta välja järgmistel eesmärkidel:

3.1.1.

laevapere vähendamine pardal;

| 3.1.2. | kutseala terviklikkuse või meremeeste kutseoskuste vähendamine või |
| --- | --- |

3.1.2.

kutseala terviklikkuse või meremeeste kutseoskuste vähendamine või

| 3.1.3. | et õigustada masinavahi eest vastutava ohvitseri ja navigatsioonivahi eest vastutava ohvitseri kohustuste ühendamist ühe tunnistuse omaniku vastutuseks ühe vahikorra jooksul; |
| --- | --- |

3.1.3.

et õigustada masinavahi eest vastutava ohvitseri ja navigatsioonivahi eest vastutava ohvitseri kohustuste ühendamist ühe tunnistuse omaniku vastutuseks ühe vahikorra jooksul;

| 3.2. | laeva juhtiv isik on laeva kapten ning alternatiivtunnistuste korra kohaldamine ei kahjusta kapteni ja muude isikute õiguslikku seisundit ega autoriteeti. |
| --- | --- |

3.2.

laeva juhtiv isik on laeva kapten ning alternatiivtunnistuste korra kohaldamine ei kahjusta kapteni ja muude isikute õiguslikku seisundit ega autoriteeti.

| 4. | Punktides 1 ja 2 esitatud põhimõtetega tagatakse nii tüürimeeste kui ka laevamehaanikute pädevuse säilimine. |
| --- | --- |

4.

---

II LISA

ARTIKLI 20 LÕIKES 2 OSUTATUD NENDE KOLMANDATE RIIKIDE TUNNUSTAMISE KRITEERIUMID, KES ON VÄLJA ANDNUD TUNNISTUSE VÕI KELLE VOLITUSEL ON TUNNISTUS VÄLJA ANTUD

| 1. | Kolmas riik peab olema STCW konventsiooni osalisriik. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Meresõiduohutuse komitee peab olema kindlaks teinud, et kolmas riik on tõendanud STCW konventsiooni sätete täielikku jõustamist. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisjon, keda abistab Euroopa Mereohutuse Amet ja vajaduse korral asjaomane liikmesriik, on kinnitanud asjaomast osalisriiki hinnates, mille hulka võib kuuluda rajatiste ja menetluste kontrollimine, et pädevusnõudeid, väljaõpet ja diplomeerimist ning kvaliteedinõudeid käsitlevaid STCW konventsiooni nõudeid täidetakse täielikult. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Liikmesriik on sõlmimas asjaomase kolmanda riigiga kokkulepet, mis kohustab viivitamata teatama kõigist olulistest muudatustest STCW konventsiooni kohaselt toimuva väljaõppe ja diplomeerimise korras. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Liikmesriik on võtnud meetmed selle tagamiseks, et meremees, kes esitab tunnustuse saamiseks juhtimistasandi teenistusülesandeid täita lubava tunnistuse, tunneb piisavalt neid liikmesriigi merendusalaseid õigusakte, mis on seotud teenistusülesannetega, mida tal on lubatud täita. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kui liikmesriik soovib teatavate mereõppeasutuste hindamise teel täiendavalt hinnata, kas kolmas riik täidab nõudeid, toimib ta kooskõlas STCW koodeksi jaotise A-I/6 sätetega. |
| --- | --- |

6.

---

III LISA

STATISTILISTEL EESMÄRKIDEL KOMISJONILE EDASTATAVA TEABE LIIK

| 1. | Käesolevale lisale viitamise korral esitatakse seoses kõigi meresõidudiplomite või nende väljaandmist kinnitavate kinnituslehtede ning kõigi muude riikide välja antud meresõidudiplomite tunnustamist kinnitavate kinnituslehtedega järgmine teave, mis on ette nähtud STCW koodeksi jaotise A-I/2 punktis 9, ning kui see on märgitud tärniga (*), siis esitatakse kõnealune teave anonüümsel kujul vastavalt käesoleva direktiivi artikli 27 lõike 3 nõuetele. | Meresõidudiplomid/nende väljaandmist tõendavad kinnituslehed:






  — | kui see on olemas, meremehe kordumatu tunnuskood(*); |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Meresõidudiplomid/nende väljaandmist tõendavad kinnituslehed:

—

kui see on olemas, meremehe kordumatu tunnuskood(*);

| — | meremehe nimi(*); |
| --- | --- |

—

meremehe nimi(*);

| — | meremehe sünnikuupäev; |
| --- | --- |

—

meremehe sünnikuupäev;

| — | meremehe kodakondsus; |
| --- | --- |

—

meremehe kodakondsus;

| — | meremehe sugu; |
| --- | --- |

—

meremehe sugu;

| — | meresõidudiplomi kinnitatud number(*); |
| --- | --- |

—

meresõidudiplomi kinnitatud number(*);

| — | väljaandmist tõendava kinnituslehe number(*); |
| --- | --- |

—

väljaandmist tõendava kinnituslehe number(*);

| — | ametikoht (-kohad); |
| --- | --- |

—

ametikoht (-kohad);

| — | dokumendi väljaandmise aeg või viimase pikendamise kuupäev; |
| --- | --- |

—

dokumendi väljaandmise aeg või viimase pikendamise kuupäev;

| — | kehtivusaja lõpp; |
| --- | --- |

—

kehtivusaja lõpp;

| — | tunnistuse seisund; |
| --- | --- |

—

tunnistuse seisund;

| — | piirangud. |
| --- | --- |

—

piirangud.

| | Muude riikide poolt välja antud meresõidudiplomite tunnustamist tõendavad kinnituslehed:






  — | kui see on olemas, meremehe kordumatu tunnuskood(*); |
| --- | --- | --- |

Muude riikide poolt välja antud meresõidudiplomite tunnustamist tõendavad kinnituslehed:

—

kui see on olemas, meremehe kordumatu tunnuskood(*);

| — | meremehe nimi(*); |
| --- | --- |

—

meremehe nimi(*);

| — | meremehe sünnikuupäev; |
| --- | --- |

—

meremehe sünnikuupäev;

| — | meremehe kodakondsus; |
| --- | --- |

—

meremehe kodakondsus;

| — | meremehe sugu; |
| --- | --- |

—

meremehe sugu;

| — | meresõidudiplomi välja andnud riik; |
| --- | --- |

—

meresõidudiplomi välja andnud riik;

| — | meresõidudiplomi originaali number(*); |
| --- | --- |

—

meresõidudiplomi originaali number(*);

| — | tunnustamist tõendava kinnituslehe number(*); |
| --- | --- |

—

tunnustamist tõendava kinnituslehe number(*);

| — | ametikoht (-kohad); |
| --- | --- |

—

ametikoht (-kohad);

| — | dokumendi väljaandmise aeg või viimase pikendamise kuupäev; |
| --- | --- |

—

dokumendi väljaandmise aeg või viimase pikendamise kuupäev;

| — | kehtivusaja lõpp; |
| --- | --- |

—

kehtivusaja lõpp;

| — | kinnituslehe seisund; |
| --- | --- |

—

kinnituslehe seisund;

| — | piirangud. |
| --- | --- |

—

piirangud.

| 2. | Liikmesriigid võivad vabatahtlikkuse alusel anda teavet STCW konventsiooni lisa II, III ja VII peatüki kohaselt reakoosseisu liikmetele välja antud kutsetunnistuste kohta, näiteks:






  — | kui see on olemas, meremehe kordumatu tunnuskood(*); |
| --- | --- | --- |

2.

—

kui see on olemas, meremehe kordumatu tunnuskood(*);

| — | meremehe nimi(*); |
| --- | --- |

—

meremehe nimi(*);

| — | meremehe sünnikuupäev; |
| --- | --- |

—

meremehe sünnikuupäev;

| — | meremehe kodakondsus; |
| --- | --- |

—

meremehe kodakondsus;

| — | meremehe sugu; |
| --- | --- |

—

meremehe sugu;

| — | kutsetunnistuse number(*); |
| --- | --- |

—

kutsetunnistuse number(*);

| — | ametikoht (-kohad); |
| --- | --- |

—

ametikoht (-kohad);

| — | dokumendi väljaandmise aeg või viimase pikendamise kuupäev; |
| --- | --- |

—

dokumendi väljaandmise aeg või viimase pikendamise kuupäev;

| — | kehtivusaja lõpp; |
| --- | --- |

—

kehtivusaja lõpp;

| — | kutsetunnistuse seisund. |
| --- | --- |

—

kutsetunnistuse seisund.

---

IV LISA

A osa

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos hilisemate muudatustega (osutatud artiklis 34)

| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/106/EÜ
  (ELT L 323, 3.12.2008, lk 33) | |
| --- | --- |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/35/EL
  (ELT L 343, 14.12.2012, lk 78) | |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/1159
  (ELT L 188, 12.7.2019, lk 94) | üksnes artikkel 1 ja lisa |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/106/EÜ

(ELT L 323, 3.12.2008, lk 33)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/35/EL

(ELT L 343, 14.12.2012, lk 78)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/1159

(ELT L 188, 12.7.2019, lk 94)

üksnes artikkel 1 ja lisa

B osa

Liikmesriigi õigusesse ülevõtmise tähtpäevad (osutatud artiklis 34)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtpäev |
| --- | --- |
| 2012/35/EL | 4. juuli 2014, välja arvatud artikli 1 punkt 5
  Artikli 1 punkti 5 puhul 4. jaanuar 2015 |
| (EL) 2019/1159 | 2. august 2021 |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtpäev

2012/35/EL

4. juuli 2014, välja arvatud artikli 1 punkt 5

Artikli 1 punkti 5 puhul 4. jaanuar 2015

(EL) 2019/1159

2. august 2021

---

V LISA

VASTAVUSTABEL

| Direktiiv 2008/106/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikli 1 sissejuhatus | Artikli 2 sissejuhatus |
| Artikli 1 punktid 1–26 | Artikli 2 punktid 1–26 |
| Artikli 1 punkt 28 | Artikli 2 punkt 27 |
| Artikli 1 punkt 29 | Artikli 2 punkt 28 |
| Artikli 1 punkt 30 | Artikli 2 punkt 29 |
| Artikli 1 punkt 31 | Artikli 2 punkt 30 |
| Artikli 1 punkt 32 | Artikli 2 punkt 31 |
| Artikli 1 punkt 33 | Artikli 2 punkt 32 |
| Artikli 1 punkt 34 | Artikli 2 punkt 33 |
| Artikli 1 punkt 35 | Artikli 2 punkt 34 |
| Artikli 1 punkt 36 | Artikli 2 punkt 35 |
| Artikli 1 punkt 37 | Artikli 2 punkt 36 |
| Artikli 1 punkt 38 | Artikli 2 punkt 37 |
| Artikli 1 punkt 39 | Artikli 2 punkt 38 |
| Artikli 1 punkt 40 | Artikli 2 punkt 39 |
| Artikli 1 punkt 41 | Artikli 2 punkt 40 |
| Artikli 1 punkt 42 | Artikli 2 punkt 41 |
| Artikli 1 punkt 43 | Artikli 2 punkt 42 |
| Artikli 1 punkt 44 | Artikli 2 punkt 43 |
| Artikli 1 punkt 45 | Artikli 2 punkt 44 |
| Artikli 1 punkt 46 | Artikli 2 punkt 45 |
| Artiklid 2 ja 3 | Artiklid 1 ja 3 |
| Artikli 5 lõiked 1, 2 ja 3 | Artikli 4 lõiked 1, 2 ja 3 |
| Artikli 5 lõige 3a | Artikli 4 lõige 4 |
| Artikli 5 lõige 4 | Artikli 4 lõige 5 |
| Artikli 5 lõige 5 | Artikli 4 lõige 6 |
| Artikli 5 lõige 6 | Artikli 4 lõige 7 |
| Artikli 5 lõige 7 | Artikli 4 lõige 8 |
| Artikli 5 lõige 8 | Artikli 4 lõige 9 |
| Artikli 5 lõige 9 | Artikli 4 lõige 10 |
| Artikli 5 lõige 10 | Artikli 4 lõige 11 |
| Artikli 5 lõige 11 | Artikli 4 lõige 12 |
| Artikli 5 lõige 12 | Artikli 4 lõige 13 |
| Artikli 5 lõige 13 | Artikli 4 lõige 14 |
| Artikkel 5a | Artikkel 5 |
| Artikkel 5b | Artikkel 6 |
| Artikkel 6 | Artikkel 7 |
| Artikli 7 lõige 1 | Artikli 8 lõige 1 |
| Artikli 7 lõige 1a | Artikli 8 lõige 2 |
| Artikli 7 lõige 2 | Artikli 8 lõige 3 |
| Artikli 7 lõige 3 | Artikli 8 lõige 4 |
| Artikli 7 lõige 3a | Artikli 8 lõige 5 |
| Artikli 7 lõige 3b | Artikli 8 lõige 6 |
| Artikli 7 lõige 4 | Artikli 8 lõige 7 |
| Artikkel 8 | Artikkel 9 |
| Artikkel 9 | Artikkel 10 |
| Artikkel 10 | Artikkel 11 |
| Artikkel 11 | Artikkel 12 |
| Artikli 12 lõige 1 | Artikli 13 lõige 1 |
| Artikli 12 lõige 2 | Artikli 13 lõige 2 |
| Artikli 12 lõige 2a | Artikli 13 lõige 3 |
| Artikli 12 lõige 2b | Artikli 13 lõige 4 |
| Artikli 12 lõige 3 | Artikli 13 lõige 5 |
| Artikli 12 lõige 3a | Artikli 13 lõige 6 |
| Artikli 12 lõige 4 | Artikli 13 lõige 7 |
| Artikli 12 lõige 5 | Artikli 13 lõige 8 |
| Artikkel 13 | Artikkel 14 |
| Artikkel 14 | Artikkel 15 |
| Artikkel 15 | Artikkel 16 |
| Artikkel 16 | Artikkel 17 |
| Artikkel 17 | Artikkel 18 |
| Artikkel 18 | Artikkel 19 |
| Artikkel 19 | Artikkel 20 |
| Artikkel 20 | Artikkel 21 |
| Artikkel 21 | Artikkel 22 |
| Artikkel 22 | Artikkel 23 |
| Artikkel 23 | Artikkel 24 |
| Artikkel 24 | Artikkel 25 |
| Artikkel 25 | Artikkel 26 |
| Artikkel 25a | Artikkel 27 |
| Artikkel 26 | Artikkel 28 |
| Artikkel 27 | Artikkel 29 |
| Artikkel 27a | Artikkel 30 |
| Artikli 28 lõige 1 | Artikli 31 lõige 1 |
| Artikli 28 lõige 2 esimene lause | Artikli 31 lõige 2 esimene lõik |
| Artikli 28 lõige 2 teine lause | Artikli 31 lõige 2 teine lõik |
| Artikkel 29 | Artikkel 32 |
| Artikkel 30 | — |
| Artikkel 31 | Artikkel 33 |
| Artikkel 32 | Artikkel 34 |
| — | Artikkel 35 |
| Artikkel 34 | Artikkel 36 |
| I lisa | I lisa |
| II lisa | II lisa |
| III lisa | IV lisa |
| IV lisa | V lisa |
| V lisa | III lisa |

Direktiiv 2008/106/EÜ

Käesolev direktiiv

Artikli 1 sissejuhatus

Artikli 2 sissejuhatus

Artikli 1 punktid 1–26

Artikli 2 punktid 1–26

Artikli 1 punkt 28

Artikli 2 punkt 27

Artikli 1 punkt 29

Artikli 2 punkt 28

Artikli 1 punkt 30

Artikli 2 punkt 29

Artikli 1 punkt 31

Artikli 2 punkt 30

Artikli 1 punkt 32

Artikli 2 punkt 31

Artikli 1 punkt 33

Artikli 2 punkt 32

Artikli 1 punkt 34

Artikli 2 punkt 33

Artikli 1 punkt 35

Artikli 2 punkt 34

Artikli 1 punkt 36

Artikli 2 punkt 35

Artikli 1 punkt 37

Artikli 2 punkt 36

Artikli 1 punkt 38

Artikli 2 punkt 37

Artikli 1 punkt 39

Artikli 2 punkt 38

Artikli 1 punkt 40

Artikli 2 punkt 39

Artikli 1 punkt 41

Artikli 2 punkt 40

Artikli 1 punkt 42

Artikli 2 punkt 41

Artikli 1 punkt 43

Artikli 2 punkt 42

Artikli 1 punkt 44

Artikli 2 punkt 43

Artikli 1 punkt 45

Artikli 2 punkt 44

Artikli 1 punkt 46

Artikli 2 punkt 45

Artiklid 2 ja 3

Artiklid 1 ja 3

Artikli 5 lõiked 1, 2 ja 3

Artikli 4 lõiked 1, 2 ja 3

Artikli 5 lõige 3a

Artikli 4 lõige 4

Artikli 5 lõige 4

Artikli 4 lõige 5

Artikli 5 lõige 5

Artikli 4 lõige 6

Artikli 5 lõige 6

Artikli 4 lõige 7

Artikli 5 lõige 7

Artikli 4 lõige 8

Artikli 5 lõige 8

Artikli 4 lõige 9

Artikli 5 lõige 9

Artikli 4 lõige 10

Artikli 5 lõige 10

Artikli 4 lõige 11

Artikli 5 lõige 11

Artikli 4 lõige 12

Artikli 5 lõige 12

Artikli 4 lõige 13

Artikli 5 lõige 13

Artikli 4 lõige 14

Artikkel 5a

Artikkel 5

Artikkel 5b

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

Artikli 7 lõige 1

Artikli 8 lõige 1

Artikli 7 lõige 1a

Artikli 8 lõige 2

Artikli 7 lõige 2

Artikli 8 lõige 3

Artikli 7 lõige 3

Artikli 8 lõige 4

Artikli 7 lõige 3a

Artikli 8 lõige 5

Artikli 7 lõige 3b

Artikli 8 lõige 6

Artikli 7 lõige 4

Artikli 8 lõige 7

Artikkel 8

Artikkel 9

Artikkel 9

Artikkel 10

Artikkel 10

Artikkel 11

Artikkel 11

Artikkel 12

Artikli 12 lõige 1

Artikli 13 lõige 1

Artikli 12 lõige 2

Artikli 13 lõige 2

Artikli 12 lõige 2a

Artikli 13 lõige 3

Artikli 12 lõige 2b

Artikli 13 lõige 4

Artikli 12 lõige 3

Artikli 13 lõige 5

Artikli 12 lõige 3a

Artikli 13 lõige 6

Artikli 12 lõige 4

Artikli 13 lõige 7

Artikli 12 lõige 5

Artikli 13 lõige 8

Artikkel 13

Artikkel 14

Artikkel 14

Artikkel 15

Artikkel 15

Artikkel 16

Artikkel 16

Artikkel 17

Artikkel 17

Artikkel 18

Artikkel 18

Artikkel 19

Artikkel 19

Artikkel 20

Artikkel 20

Artikkel 21

Artikkel 21

Artikkel 22

Artikkel 22

Artikkel 23

Artikkel 23

Artikkel 24

Artikkel 24

Artikkel 25

Artikkel 25

Artikkel 26

Artikkel 25a

Artikkel 27

Artikkel 26

Artikkel 28

Artikkel 27

Artikkel 29

Artikkel 27a

Artikkel 30

Artikli 28 lõige 1

Artikli 31 lõige 1

Artikli 28 lõige 2 esimene lause

Artikli 31 lõige 2 esimene lõik

Artikli 28 lõige 2 teine lause

Artikli 31 lõige 2 teine lõik

Artikkel 29

Artikkel 32

Artikkel 30

—

Artikkel 31

Artikkel 33

Artikkel 32

Artikkel 34

—

Artikkel 35

Artikkel 34

Artikkel 36

I lisa

I lisa

II lisa

II lisa

III lisa

IV lisa

IV lisa

V lisa

V lisa

III lisa

---