# Europos Sąjungos L 114/2022

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 114 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 65 metai2022m. balandžio 12d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 114

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

65 metai2022m. balandžio 12d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/590, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 138/2004, kiek tai susiję su regioninėmis žemės ūkio ekonominėmis sąskaitomis (
  1
  ) | 1 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2022/591 dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2030 m. | 22 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/590, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 138/2004, kiek tai susiję su regioninėmis žemės ūkio ekonominėmis sąskaitomis (
  1
  )

1

1

SPRENDIMAI

*

2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2022/591 dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2030 m.

22

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. balandžio 11 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/592, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 359/2011 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane | 37 |
| | * | 2022 m. kovo 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/593 dėl leidimo naudoti japoninių laurenių eterinį aliejų kaip tam tikrų rūšių gyvūnų pašarų priedą (
  1
  ) | 44 |
| | * | 2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/594, kuriuo dėl oro vežėjų, kuriems draudžiama vykdyti veiklą Sąjungoje arba kurių veiklai Sąjungoje taikomi apribojimai, sąrašo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 474/2006 (
  1
  ) | 49 |
| | * | 2022 m. balandžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/595, kuriuo iš dalies keičiami tam tikri reglamentai dėl ribojamųjų priemonių ir kuriuo nustatomas tų reglamentų priedams bendras sąrašas, kuriame nurodomi valstybių narių kompetentingų institucijų kontaktiniai duomenys ir adresas, kuriuo Europos Komisijai siunčiami pranešimai | 60 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2022 m. balandžio 11 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/596, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/235/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Irane | 68 |
| | * | 2022 m. balandžio 11 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/597, kuriuo skatinama Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo veikla | 75 |
| | * | 2022 m. balandžio 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/598 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos ekonominės erdvės susitarimu, dėl to susitarimo 4 protokolo dėl kilmės taisyklių pakeitimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas (ES) 2020/2058 (
  1
  ) | 88 |
| | * | 2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/599 dėl pripažinimo, kad savanoriška schema Biomass Biofuels Sustainability (2BSvs) tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  ) | 173 |
| | * | 2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/600 dėl pripažinimo, kad savanoriška schema Bonsucro EU tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  ) | 176 |
| | * | 2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/601 dėl pripažinimo, kad savanoriška schema Better Biomass tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  ) | 179 |
| | * | 2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/602 dėl pripažinimo, kad savanoriška schema International Sustainability & Carbon Certification- ISCC ES tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  ) | 182 |
| | * | 2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/603 dėl pripažinimo, kad schema KZR INiG tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  ) | 185 |
| | * | 2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/604 dėl pripažinimo, kad savanoriška schema Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  ) | 188 |
| | * | 2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/605 dėl pripažinimo, kad savanoriška schema REDcert-EU tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  ) | 191 |
| | * | 2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/606 dėl pripažinimo, kad savanoriška schema Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements (RTRS EU RED) tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  ) | 194 |
| | * | 2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/607 dėl pripažinimo, kad savanoriška schema Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  ) | 197 |
| | * | 2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/608 dėl pripažinimo, kad schema Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC) tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  ) | 200 |
| | * | 2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/609 dėl pripažinimo, kad savanoriška schema SURE tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  ) | 203 |
| | * | 2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/610 dėl pripažinimo, kad schema Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC) tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  ) | 206 |
| | * | 2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/611 dėl pripažinimo, kad schema Universal Feed Assurance Scheme (UFAS) tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  ) | 209 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

*

2022 m. balandžio 11 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/592, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 359/2011 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane

37

*

2022 m. kovo 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/593 dėl leidimo naudoti japoninių laurenių eterinį aliejų kaip tam tikrų rūšių gyvūnų pašarų priedą (
  1
  )

1

44

*

2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/594, kuriuo dėl oro vežėjų, kuriems draudžiama vykdyti veiklą Sąjungoje arba kurių veiklai Sąjungoje taikomi apribojimai, sąrašo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 474/2006 (
  1
  )

1

49

*

2022 m. balandžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/595, kuriuo iš dalies keičiami tam tikri reglamentai dėl ribojamųjų priemonių ir kuriuo nustatomas tų reglamentų priedams bendras sąrašas, kuriame nurodomi valstybių narių kompetentingų institucijų kontaktiniai duomenys ir adresas, kuriuo Europos Komisijai siunčiami pranešimai

60

SPRENDIMAI

*

2022 m. balandžio 11 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/596, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/235/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Irane

68

*

2022 m. balandžio 11 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/597, kuriuo skatinama Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo veikla

75

*

2022 m. balandžio 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/598 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos ekonominės erdvės susitarimu, dėl to susitarimo 4 protokolo dėl kilmės taisyklių pakeitimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas (ES) 2020/2058 (
  1
  )

1

88

*

2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/599 dėl pripažinimo, kad savanoriška schema Biomass Biofuels Sustainability (2BSvs) tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  )

1

173

*

2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/600 dėl pripažinimo, kad savanoriška schema Bonsucro EU tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  )

1

176

*

2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/601 dėl pripažinimo, kad savanoriška schema Better Biomass tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  )

1

179

*

2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/602 dėl pripažinimo, kad savanoriška schema International Sustainability & Carbon Certification- ISCC ES tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  )

1

182

*

2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/603 dėl pripažinimo, kad schema KZR INiG tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  )

1

185

*

2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/604 dėl pripažinimo, kad savanoriška schema Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  )

1

188

*

2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/605 dėl pripažinimo, kad savanoriška schema REDcert-EU tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  )

1

191

*

2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/606 dėl pripažinimo, kad savanoriška schema Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements (RTRS EU RED) tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  )

1

194

*

2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/607 dėl pripažinimo, kad savanoriška schema Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  )

1

197

*

2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/608 dėl pripažinimo, kad schema Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC) tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  )

1

200

*

2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/609 dėl pripažinimo, kad savanoriška schema SURE tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  )

1

203

*

2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/610 dėl pripažinimo, kad schema Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC) tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  )

1

206

*

2022 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/611 dėl pripažinimo, kad schema Universal Feed Assurance Scheme (UFAS) tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti (
  1
  )

1

209

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2022 m. vasario 25 d. Tarybos reglamento (ES) 2022/328, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, klaidų ištaisymas ( OL L 49, 2022 2 25 ) | 212 |
| | * | 2022 m. balandžio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/558, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės grafito elektrodų sistemoms nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito galutinis surinkimas, klaidų ištaisymas ( OL L 108, 2022 4 7 ) | 213 |
| | * | 2014 m. liepos 31 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, klaidų ištaisymas ( OL L 229, 2014 7 31 ) | 214 |
| | * | 2014 m. birželio 23 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 692/2014 dėl apribojimų, taikytinų Krymo ar Sevastopolio kilmės prekių importui į Sąjungą, atsakant į neteisėtą Krymo ir Sevastopolio prijungimą, klaidų ištaisymas ( OL L 183, 2014 6 24 ) | 215 |

Klaidų ištaisymas

*

2022 m. vasario 25 d. Tarybos reglamento (ES) 2022/328, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, klaidų ištaisymas ( OL L 49, 2022 2 25 )

( OL L 49, 2022 2 25 )

212

*

2022 m. balandžio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/558, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės grafito elektrodų sistemoms nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito galutinis surinkimas, klaidų ištaisymas ( OL L 108, 2022 4 7 )

( OL L 108, 2022 4 7 )

213

*

2014 m. liepos 31 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, klaidų ištaisymas ( OL L 229, 2014 7 31 )

( OL L 229, 2014 7 31 )

214

*

2014 m. birželio 23 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 692/2014 dėl apribojimų, taikytinų Krymo ar Sevastopolio kilmės prekių importui į Sąjungą, atsakant į neteisėtą Krymo ir Sevastopolio prijungimą, klaidų ištaisymas ( OL L 183, 2014 6 24 )

( OL L 183, 2014 6 24 )

215

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/590

2022 m. balandžio 6 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 138/2004, kiek tai susiję su regioninėmis žemės ūkio ekonominėmis sąskaitomis

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 549/2013 (2) nustatoma 2010 m. Europos sąskaitų sistema (toliau – 2010 m. ESS) ir pateikiama pagrindinė bendrų standartų, apibrėžčių, klasifikatorių ir apskaitos taisyklių sistema, pagal kurią valstybės narės rengia savo sąskaitas Sąjungos statistikos reikmėms; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 549/2013 (2) nustatoma 2010 m. Europos sąskaitų sistema (toliau – 2010 m. ESS) ir pateikiama pagrindinė bendrų standartų, apibrėžčių, klasifikatorių ir apskaitos taisyklių sistema, pagal kurią valstybės narės rengia savo sąskaitas Sąjungos statistikos reikmėms;

| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 138/2004 (3) nustatyta Sąjungos žemės ūkio ekonominių sąskaitų (toliau – ŽŪES) sistema, būtent žemės ūkio sąskaitų rengimo metodika ir duomenų perdavimo terminai. ŽŪES yra nacionalinių sąskaitų palydovinės sąskaitos, kaip numatyta 2010 m. ESS, siekiant, kad valstybių narių rezultatai būtų suderinti ir juos būtų galima lyginti rengiant sąskaitas Sąjungos reikmėms. 2016 m. Europos Audito Rūmai paskelbė specialiąją ataskaitą Nr. 1/2016 „Ūkininkų pajamų rėmimas: ar veiklos rezultatams vertinti skirta Komisijos sistema yra gerai parengta ir pagrįsta patikimais duomenimis?“. Toje ataskaitoje pateikiamos pagrįstos ir aktualios pastabos ir rekomendacijos dėl ŽŪES ir Reglamento (EB) Nr. 138/2004; |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 138/2004 (3) nustatyta Sąjungos žemės ūkio ekonominių sąskaitų (toliau – ŽŪES) sistema, būtent žemės ūkio sąskaitų rengimo metodika ir duomenų perdavimo terminai. ŽŪES yra nacionalinių sąskaitų palydovinės sąskaitos, kaip numatyta 2010 m. ESS, siekiant, kad valstybių narių rezultatai būtų suderinti ir juos būtų galima lyginti rengiant sąskaitas Sąjungos reikmėms. 2016 m. Europos Audito Rūmai paskelbė specialiąją ataskaitą Nr. 1/2016 „Ūkininkų pajamų rėmimas: ar veiklos rezultatams vertinti skirta Komisijos sistema yra gerai parengta ir pagrįsta patikimais duomenimis?“. Toje ataskaitoje pateikiamos pagrįstos ir aktualios pastabos ir rekomendacijos dėl ŽŪES ir Reglamento (EB) Nr. 138/2004;

| (3) | regioninės žemės ūkio ekonominės sąskaitos (RŽŪES) yra regioniniam lygmeniui pritaikytos ŽŪES. Remiantis tik nacionaliniais duomenimis neįmanoma visapusiškai atskleisti, kas vyksta detalesniu lygmeniu, nes visuma kartais sudėtinga. Todėl regioninio lygmens duomenys padeda geriau suprasti regionų įvairovę ir papildo informaciją apie Sąjungą, euro zoną ir atskiras valstybes nares, sykiu tenkindami didėjantį atskaitomybei reikalingų statistinių duomenų poreikį ir didindami Sąjungos žemės ūkio statistikos suderinimo, veiksmingumo ir nuoseklumo lygį. Atitinkamai RŽŪES (tiek jų metodiką, tiek duomenų perdavimo programą) reikia integruoti į Reglamentą (EB) Nr. 138/2004; |
| --- | --- |

(3)

regioninės žemės ūkio ekonominės sąskaitos (RŽŪES) yra regioniniam lygmeniui pritaikytos ŽŪES. Remiantis tik nacionaliniais duomenimis neįmanoma visapusiškai atskleisti, kas vyksta detalesniu lygmeniu, nes visuma kartais sudėtinga. Todėl regioninio lygmens duomenys padeda geriau suprasti regionų įvairovę ir papildo informaciją apie Sąjungą, euro zoną ir atskiras valstybes nares, sykiu tenkindami didėjantį atskaitomybei reikalingų statistinių duomenų poreikį ir didindami Sąjungos žemės ūkio statistikos suderinimo, veiksmingumo ir nuoseklumo lygį. Atitinkamai RŽŪES (tiek jų metodiką, tiek duomenų perdavimo programą) reikia integruoti į Reglamentą (EB) Nr. 138/2004;

| (4) | statistika nebelaikoma tik vienu iš daugelio informacijos šaltinių, naudojamų formuojant politiką, – priimant sprendimus jai tenka vienas iš svarbiausių vaidmenų. Norint, kad sprendimai būtų priimami remiantis įrodymais, reikia aukštos kokybės kriterijus, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009 (4), ir jų paskirtį atitinkančios statistikos; |
| --- | --- |

(4)

statistika nebelaikoma tik vienu iš daugelio informacijos šaltinių, naudojamų formuojant politiką, – priimant sprendimus jai tenka vienas iš svarbiausių vaidmenų. Norint, kad sprendimai būtų priimami remiantis įrodymais, reikia aukštos kokybės kriterijus, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009 (4), ir jų paskirtį atitinkančios statistikos;

| (5) | aukštos kokybės regioninio lygmens statistiniai duomenys yra pagrindinė priemonė siekiant įgyvendinti, stebėti, vertinti, peržiūrėti ir analizuoti ekonominį poveikį, poveikį aplinkai ir socialinį poveikį, kurį daro su Sąjungos žemės ūkiu susijusi politika, ypač bendra žemės ūkio politika (BŽŪP), įskaitant kaimo plėtros priemones, BŽŪP naują įgyvendinimo modelį ir nacionalinius strateginius planus, taip pat Sąjungos politika, susijusi, be kita ko, su aplinka, klimato kaita, biologine įvairove, žiedine ekonomika, žemės naudojimu, subalansuotu ir darniu regionų vystymusi, visuomenės sveikata, gyvūnų gerove, maisto sauga ir aprūpinimo maistu saugumu bei Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslais. RŽŪES taip pat yra itin svarbios norint tiksliai įvertinti žemės ūkio sektoriaus indėlį siekiant Europos žaliojo kurso, visų pirma strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir Sąjungos biologinės įvairovės strategijos, tikslų. Vis labiau pripažįstamas regionų ir regioninių duomenų vaidmuo įgyvendinant BŽŪP. Regionai yra svarbus darbo vietų ir tvaraus ekonomikos augimo Sąjungoje veiksnys ir suteikia geresnių duomenų, skirtų žemės ūkio sektoriaus tvarumui aplinkos, žmonių, regionų ir ekonomikos atžvilgiu įvertinti; |
| --- | --- |

(5)

aukštos kokybės regioninio lygmens statistiniai duomenys yra pagrindinė priemonė siekiant įgyvendinti, stebėti, vertinti, peržiūrėti ir analizuoti ekonominį poveikį, poveikį aplinkai ir socialinį poveikį, kurį daro su Sąjungos žemės ūkiu susijusi politika, ypač bendra žemės ūkio politika (BŽŪP), įskaitant kaimo plėtros priemones, BŽŪP naują įgyvendinimo modelį ir nacionalinius strateginius planus, taip pat Sąjungos politika, susijusi, be kita ko, su aplinka, klimato kaita, biologine įvairove, žiedine ekonomika, žemės naudojimu, subalansuotu ir darniu regionų vystymusi, visuomenės sveikata, gyvūnų gerove, maisto sauga ir aprūpinimo maistu saugumu bei Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslais. RŽŪES taip pat yra itin svarbios norint tiksliai įvertinti žemės ūkio sektoriaus indėlį siekiant Europos žaliojo kurso, visų pirma strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir Sąjungos biologinės įvairovės strategijos, tikslų. Vis labiau pripažįstamas regionų ir regioninių duomenų vaidmuo įgyvendinant BŽŪP. Regionai yra svarbus darbo vietų ir tvaraus ekonomikos augimo Sąjungoje veiksnys ir suteikia geresnių duomenų, skirtų žemės ūkio sektoriaus tvarumui aplinkos, žmonių, regionų ir ekonomikos atžvilgiu įvertinti;

| (6) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 (5) visuomenei turėtų būti suteikta galimybė susipažinti su pagal šį reglamentą surinktais duomenimis, kurie nepaskelbti; |
| --- | --- |

(6)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 (5) visuomenei turėtų būti suteikta galimybė susipažinti su pagal šį reglamentą surinktais duomenimis, kurie nepaskelbti;

| (7) | Reglamentu (EB) Nr. 223/2009 nustatyta teisinė Europos statistikos sistema ir reikalaujama, kad valstybės narės laikytųsi jame nustatytų statistinių principų ir kokybės reikalavimų. Kokybės ataskaitos yra labai svarbios vertinant bei gerinant Europos statistikos kokybę ir komunikuojant jos klausimu. Europos statistikos sistemos komitetas (ESSK) patvirtino bendrą integruotą metaduomenų struktūrą kaip kokybės ataskaitų teikimo Europos statistikos sistemos standartą, taip vienodais standartais ir suderintais metodais padėdamas įvykdyti Reglamento (EB) Nr. 223/2009, visų pirma jo 12 straipsnio 3 dalyje, nustatytus statistikos kokybės reikalavimus. Ištekliai turėtų būti naudojami optimaliai ir duomenų teikimo našta turėtų būti kuo mažesnė; |
| --- | --- |

(7)

Reglamentu (EB) Nr. 223/2009 nustatyta teisinė Europos statistikos sistema ir reikalaujama, kad valstybės narės laikytųsi jame nustatytų statistinių principų ir kokybės reikalavimų. Kokybės ataskaitos yra labai svarbios vertinant bei gerinant Europos statistikos kokybę ir komunikuojant jos klausimu. Europos statistikos sistemos komitetas (ESSK) patvirtino bendrą integruotą metaduomenų struktūrą kaip kokybės ataskaitų teikimo Europos statistikos sistemos standartą, taip vienodais standartais ir suderintais metodais padėdamas įvykdyti Reglamento (EB) Nr. 223/2009, visų pirma jo 12 straipsnio 3 dalyje, nustatytus statistikos kokybės reikalavimus. Ištekliai turėtų būti naudojami optimaliai ir duomenų teikimo našta turėtų būti kuo mažesnė;

| (8) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl kokybės ataskaitų teikimo tvarkos ir turinio. Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl galimų nuo RŽŪES reikalavimų nukrypti leidžiančių nuostatų. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (6); |
| --- | --- |

(8)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl kokybės ataskaitų teikimo tvarkos ir turinio. Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl galimų nuo RŽŪES reikalavimų nukrypti leidžiančių nuostatų. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (6);

| (9) | Europos politikos formuotojai tris kartus per metus gauna svarbių metinių makroekonominių duomenų, pagrįstų ŽŪES, kaip numatyta šio reglamento II priede. Taikant dabartinį antrųjų ŽŪES įverčių perdavimo (vieno iš tų trijų per metus atliekamų duomenų perdavimų) terminą nesuteikiama pakankamai laiko po ataskaitinio laikotarpio, kad būtų galima surinkti duomenis, geresnius nei pateiktieji pirmiesiems ŽŪES įverčiams. Antrųjų ŽŪES įverčių kokybei pagerinti atitinkamą perdavimo terminą reikia šiek tiek pavėlinti; |
| --- | --- |

(9)

Europos politikos formuotojai tris kartus per metus gauna svarbių metinių makroekonominių duomenų, pagrįstų ŽŪES, kaip numatyta šio reglamento II priede. Taikant dabartinį antrųjų ŽŪES įverčių perdavimo (vieno iš tų trijų per metus atliekamų duomenų perdavimų) terminą nesuteikiama pakankamai laiko po ataskaitinio laikotarpio, kad būtų galima surinkti duomenis, geresnius nei pateiktieji pirmiesiems ŽŪES įverčiams. Antrųjų ŽŪES įverčių kokybei pagerinti atitinkamą perdavimo terminą reikia šiek tiek pavėlinti;

| (10) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 138/2004 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(10)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 138/2004 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (11) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. integruoti RŽŪES į dabartinę teisinę Europos statistikos sistemą dėl ŽŪES, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siektino nuoseklumo ir palyginamumo tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(11)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. integruoti RŽŪES į dabartinę teisinę Europos statistikos sistemą dėl ŽŪES, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siektino nuoseklumo ir palyginamumo tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (12) | buvo konsultuotasi su ESSK, |
| --- | --- |

(12)

buvo konsultuotasi su ESSK,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 138/2004 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Pirmieji duomenys perduodami 2003 m. lapkričio mėnesį.
  Tačiau pirmieji NUTS 2 lygio, kaip tai suprantama Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1059/2003 (*1), regioninių žemės ūkio ekonominių sąskaitų (toliau – RŽŪES) duomenys perduodami ne vėliau kaip 2023 m. rugsėjo 30 d.


  (*1)  
  2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo (OL L 154, 2003 6 21, p. 1).“;" |
| --- | --- |

1)

3 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Pirmieji duomenys perduodami 2003 m. lapkričio mėnesį.

Tačiau pirmieji NUTS 2 lygio, kaip tai suprantama Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1059/2003 (*1), regioninių žemės ūkio ekonominių sąskaitų (toliau – RŽŪES) duomenys perduodami ne vėliau kaip 2023 m. rugsėjo 30 d.

(*1)  
  2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo (OL L 154, 2003 6 21, p. 1).“;"

*1

| 2) | įterpiami šie straipsniai:

  „3a straipsnis
  Statistinių duomenų sklaida
  Nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1367/2006 (*2) ir Reglamentui (EB) Nr. 223/2009, pagal šio reglamento 3 straipsnį Komisijai (Eurostatui) perduotus duomenis Komisija (Eurostatas) nemokamai platina internete.


  3b straipsnis
  Kokybės vertinimas

  1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių perduodamų duomenų ir metaduomenų kokybei užtikrinti.


  2.   Įgyvendinant šį reglamentą pagal šio reglamento 3 straipsnį perduodamiems duomenims taikomi Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsnio 1 dalyje nustatyti kokybės kriterijai.


  3.   Komisija (Eurostatas) įvertina perduotų duomenų kokybę. Tuo tikslu valstybės narės Komisijai (Eurostatui) pirmą kartą ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d., o po to – kas penkerius metus perduoda per pranešimo laikotarpį perduotų duomenų rinkinių kokybės ataskaitą.


  4.   Taikydama Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsnio 1 dalyje nustatytus kokybės kriterijus duomenims, kurie turi būti perduodami vadovaujantis šio reglamento 3 straipsniu, Komisija įgyvendinimo aktais nustato kokybės ataskaitų, nurodytų šio straipsnio 3 dalyje, tvarką, struktūrą ir vertinimo rodiklius. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis šio reglamento 4a straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Jais nesukeliama didelė papildoma našta ar išlaidos valstybėms narėms.


  5.   Valstybės narės nedelsdamos pateikia Komisijai (Eurostatui) visą aktualią informaciją ar informaciją apie pokyčius, susijusius su šio reglamento įgyvendinimu, kurie esminiu būdu galėtų paveikti perduodamų duomenų kokybę.


  6.   Komisijos (Eurostato) motyvuotu prašymu valstybės narės nedelsdamos pateikia papildomos aiškinamosios informacijos, reikalingos statistinių duomenų kokybei įvertinti.



  (*2)  
  2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Sąjungos institucijoms ir organams (OL L 264, 2006 9 25, p. 13).“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiami šie straipsniai:

„3a straipsnis

Statistinių duomenų sklaida

Nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1367/2006 (*2) ir Reglamentui (EB) Nr. 223/2009, pagal šio reglamento 3 straipsnį Komisijai (Eurostatui) perduotus duomenis Komisija (Eurostatas) nemokamai platina internete.

3b straipsnis

Kokybės vertinimas

1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių perduodamų duomenų ir metaduomenų kokybei užtikrinti.

2.   Įgyvendinant šį reglamentą pagal šio reglamento 3 straipsnį perduodamiems duomenims taikomi Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsnio 1 dalyje nustatyti kokybės kriterijai.

3.   Komisija (Eurostatas) įvertina perduotų duomenų kokybę. Tuo tikslu valstybės narės Komisijai (Eurostatui) pirmą kartą ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d., o po to – kas penkerius metus perduoda per pranešimo laikotarpį perduotų duomenų rinkinių kokybės ataskaitą.

4.   Taikydama Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsnio 1 dalyje nustatytus kokybės kriterijus duomenims, kurie turi būti perduodami vadovaujantis šio reglamento 3 straipsniu, Komisija įgyvendinimo aktais nustato kokybės ataskaitų, nurodytų šio straipsnio 3 dalyje, tvarką, struktūrą ir vertinimo rodiklius. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis šio reglamento 4a straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Jais nesukeliama didelė papildoma našta ar išlaidos valstybėms narėms.

5.   Valstybės narės nedelsdamos pateikia Komisijai (Eurostatui) visą aktualią informaciją ar informaciją apie pokyčius, susijusius su šio reglamento įgyvendinimu, kurie esminiu būdu galėtų paveikti perduodamų duomenų kokybę.

6.   Komisijos (Eurostato) motyvuotu prašymu valstybės narės nedelsdamos pateikia papildomos aiškinamosios informacijos, reikalingos statistinių duomenų kokybei įvertinti.

(*2)  
  2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Sąjungos institucijoms ir organams (OL L 264, 2006 9 25, p. 13).“;"

*2

| 3) | įterpiami šie straipsniai:

  „4a straipsnis
  Komiteto procedūra

  1.   Komisijai padeda Europos statistikos sistemos komitetas, įsteigtas pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009. Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Reglamente (ES) Nr. 182/2011.


  2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.



  4b straipsnis
  Nukrypti leidžiančios nuostatos

  1.   Jei taikant šį reglamentą reikėtų atlikti didelius valstybės narės nacionalinės statistikos sistemos pakeitimus dėl I priedo VII skyriaus „Regioninės žemės ūkio ekonominės sąskaitos“ turinio ir II priede nurodytos regioninių RŽŪES duomenų perdavimo programos įgyvendinimo, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais tai valstybei narei ne ilgiau kaip dvejiems metams leidžiama taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas. Tačiau pirmoji RŽŪES duomenų perdavimo data bet kuriuo atveju negali būti vėlesnė nei 2025 m. rugsėjo 30 d. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 4a straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.


  2.   Valstybė narė, nusprendusi prašyti taikyti 1 dalyje nurodytą nukrypti leidžiančią nuostatą, pateikia Komisijai atitinkamą motyvuotą prašymą ne vėliau kaip 2022 m. rugpjūčio 21 d.


  3.   Sąjunga gali teikti finansinius įnašus iš bendrojo biudžeto nacionalinėms statistikos institucijoms ir kitoms nacionalinėms institucijoms, nurodytoms Reglamento (EB) Nr. 223/2009 5 straipsnio 2 dalyje, kad padengtų šio reglamento įgyvendinimo išlaidas, kai siekiant įdiegti RŽŪES būtina atlikti didelius valstybės narės nacionalinės statistikos sistemos pakeitimus.“; |
| --- | --- |

3)

įterpiami šie straipsniai:

„4a straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Europos statistikos sistemos komitetas, įsteigtas pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009. Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

4b straipsnis

Nukrypti leidžiančios nuostatos

1.   Jei taikant šį reglamentą reikėtų atlikti didelius valstybės narės nacionalinės statistikos sistemos pakeitimus dėl I priedo VII skyriaus „Regioninės žemės ūkio ekonominės sąskaitos“ turinio ir II priede nurodytos regioninių RŽŪES duomenų perdavimo programos įgyvendinimo, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais tai valstybei narei ne ilgiau kaip dvejiems metams leidžiama taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas. Tačiau pirmoji RŽŪES duomenų perdavimo data bet kuriuo atveju negali būti vėlesnė nei 2025 m. rugsėjo 30 d. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 4a straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

2.   Valstybė narė, nusprendusi prašyti taikyti 1 dalyje nurodytą nukrypti leidžiančią nuostatą, pateikia Komisijai atitinkamą motyvuotą prašymą ne vėliau kaip 2022 m. rugpjūčio 21 d.

3.   Sąjunga gali teikti finansinius įnašus iš bendrojo biudžeto nacionalinėms statistikos institucijoms ir kitoms nacionalinėms institucijoms, nurodytoms Reglamento (EB) Nr. 223/2009 5 straipsnio 2 dalyje, kad padengtų šio reglamento įgyvendinimo išlaidas, kai siekiant įdiegti RŽŪES būtina atlikti didelius valstybės narės nacionalinės statistikos sistemos pakeitimus.“;

| 4) | I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą; |
| --- | --- |

4)

I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą;

| 5) | II priedas pakeičiamas šio reglamento II priede pateiktu tekstu. |
| --- | --- |

5)

II priedas pakeičiamas šio reglamento II priede pateiktu tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2022 m. balandžio 6 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. BEAUNE

---

(1)  
  2022 m. kovo 8 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. kovo 29 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  
  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 549/2013 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje (OL L 174, 2013 6 26, p. 1).

2

(3)  
  2003 m. gruodžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 138/2004 dėl žemės ūkio ekonominių sąskaitų Bendrijoje (OL L 33, 2004 2 5, p. 1).

3

(4)  
  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą (OL L 87, 2009 3 31, p. 164).

4

(5)  
  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

5

(6)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

6

---

I PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 138/2004 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | „Turinys“ papildomas šiuo skyriumi:







  „VII. | Regioninės žemės ūkio ekonominės sąskaitos (RŽŪES) |
| --- | --- | --- |

1)

„Turinys“ papildomas šiuo skyriumi:

„VII.

| A. | Bendrieji principai |
| --- | --- |

A.

| 1. | Įžanga |
| --- | --- |

1.

| 2. | Regioninė ekonomika ir regioninė teritorija |
| --- | --- |

2.

| 3. | RŽŪES pagrindinis vienetas |
| --- | --- |

3.

| 4. | RŽŪES rengimo metodai |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rezidavimo vietos sąvoka ir teritorijos sąvoka |
| --- | --- |

5.

| 6. | Žemės ūkio ekonominės veiklos rūšis ir būdingi vienetai |
| --- | --- |

6.

| B. | Sandoriai dėl produktų |
| --- | --- |

B.

| 1. | Produkcija |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tarpinis vartojimas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bendrojo kapitalo formavimas |
| --- | --- |

3.

| C. | Paskirstymo sandoriai ir kiti srautai |
| --- | --- |

C.

| 1. | Bendrosios taisyklės |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pridėtinė vertė |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pagrindinio kapitalo vartojimas |
| --- | --- |

3.

| 4. | Subsidijos |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mokesčiai |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kompensacija darbuotojams |
| --- | --- |

6.

| 7. | Grynasis likutinis perteklius |
| --- | --- |

7.

| 8. | Palūkanos, renta |
| --- | --- |

8.

| 9. | Žemės ūkio verslo pajamos: bendrosios apskaičiavimo taisyklės |
| --- | --- |

9.

| D. | Trumpa įgyvendinimo apžvalga |
| --- | --- |

D.

| 1. | Įžanga |
| --- | --- |

1.

| 2. | Regioninio žemės ūkio apibrėžimas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žemės ūkio produkcijos vertinimas |
| --- | --- |

3.

| 4. | Neatskiriama ne žemės ūkio nepagrindinė veikla |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tarpinis vartojimas“; |
| --- | --- |

5.

| 2) | 1.27 punkto trečia įtrauka pakeičiama taip:






  „– | pagal įsigalėjusią tvarką ji negali apimti ne žemės ūkio produktų BPKF (tokių kaip pastatai ar technika) gamybos savo poreikiams. Laikoma, kad ta galutiniam panaudojimui savo poreikiams skirta ne žemės ūkio produktų BPKF gamyba yra atskiriama veikla, kuri traukiama į apskaitą kaip identifikuojamo vietinio VRV gamyba. Panašiai turi būti traktuojamos apgyvendinimo paslaugos, suteikiamos darbuotojams kaip kompensacija natūra (jos traukiamos į apskaitą kaip kompensacija natūra pajamų formavimo sąskaitoje),“; |
| --- | --- | --- |

2)

1.27 punkto trečia įtrauka pakeičiama taip:

„–

pagal įsigalėjusią tvarką ji negali apimti ne žemės ūkio produktų BPKF (tokių kaip pastatai ar technika) gamybos savo poreikiams. Laikoma, kad ta galutiniam panaudojimui savo poreikiams skirta ne žemės ūkio produktų BPKF gamyba yra atskiriama veikla, kuri traukiama į apskaitą kaip identifikuojamo vietinio VRV gamyba. Panašiai turi būti traktuojamos apgyvendinimo paslaugos, suteikiamos darbuotojams kaip kompensacija natūra (jos traukiamos į apskaitą kaip kompensacija natūra pajamų formavimo sąskaitoje),“;

| 3) | 2.006 punktas pakeičiamas taip:






  „2.006. | ŽŪES kainos nurodomos apvalinant iki artimiausio sveiko skaičiaus arba vienos ar dviejų dešimtųjų dalių, priklausomai nuo turimų kainų duomenų statistinio patikimumo. Norint rengti ŽŪES reikia atitinkamos informacijos apie sąnaudų ir produkcijos kainas.“; |
| --- | --- | --- |

3)

2.006 punktas pakeičiamas taip:

„2.006.

| 4) | 2.108 punkto g papunktis pakeičiamas taip:






  „g) | kompensacija už paslaugas, įtrauktas į bendrąsias draudimo įmokas, mokamas apdraudžiant įmonę nuo tokios rizikos kaip gyvulių netekimas, krušos, šalnos, gaisro ir audros padaryta žala. Likusi dalis, t. y. grynoji įmoka, yra bendrosios sumokėtos įmokos sudedamoji dalis, kurią draudimo bendrovės naudoja reikalavimams patenkinti.
  Tiksliai suskirstyti bendrąsias įmokas į dvi sudedamąsias dalis galima tik visos nacionalinės ekonomikos atžvilgiu, kaip yra daroma rengiant nacionalines sąskaitas. Paslaugų sudedamosios dalies paskirstymas tarp gamybos šakų dažniausiai atliekamas naudojant atitinkamus suskirstymo raktus, sudarant sąnaudų-produkcijos lenteles. Todėl sudarant tą straipsnį ŽŪES daroma nuoroda į nacionalines sąskaitas (kaip traukiamos į apskaitą su draudimo paslaugomis susijusios subsidijos, žr. 3.063 punkto 1 išnašą);“; |
| --- | --- | --- |

4)

2.108 punkto g papunktis pakeičiamas taip:

„g)

kompensacija už paslaugas, įtrauktas į bendrąsias draudimo įmokas, mokamas apdraudžiant įmonę nuo tokios rizikos kaip gyvulių netekimas, krušos, šalnos, gaisro ir audros padaryta žala. Likusi dalis, t. y. grynoji įmoka, yra bendrosios sumokėtos įmokos sudedamoji dalis, kurią draudimo bendrovės naudoja reikalavimams patenkinti.

Tiksliai suskirstyti bendrąsias įmokas į dvi sudedamąsias dalis galima tik visos nacionalinės ekonomikos atžvilgiu, kaip yra daroma rengiant nacionalines sąskaitas. Paslaugų sudedamosios dalies paskirstymas tarp gamybos šakų dažniausiai atliekamas naudojant atitinkamus suskirstymo raktus, sudarant sąnaudų-produkcijos lenteles. Todėl sudarant tą straipsnį ŽŪES daroma nuoroda į nacionalines sąskaitas (kaip traukiamos į apskaitą su draudimo paslaugomis susijusios subsidijos, žr. 3.063 punkto 1 išnašą);“;

| 5) | 2.136 punkto trečia įtrauka pakeičiama taip:






  „– | ilgalaikio turto klasifikavimo arba struktūros pokyčiai: pvz., žemės ūkiui skirtos žemės ekonominės paskirties pokyčiai, melžiami gyvuliai, skirti mėsos gamybai (plg. 2.149 punkto 1 išnaša), arba žemės ūkio pastatai, kurie buvo pakeisti privačiam arba kitokiam ekonominiam panaudojimui.“; |
| --- | --- | --- |

5)

2.136 punkto trečia įtrauka pakeičiama taip:

„–

ilgalaikio turto klasifikavimo arba struktūros pokyčiai: pvz., žemės ūkiui skirtos žemės ekonominės paskirties pokyčiai, melžiami gyvuliai, skirti mėsos gamybai (plg. 2.149 punkto 1 išnaša), arba žemės ūkio pastatai, kurie buvo pakeisti privačiam arba kitokiam ekonominiam panaudojimui.“;

| 6) | papildoma šiuo skyriumi:
  „VII.   REGIONINĖS ŽEMĖS ŪKIO EKONOMINĖS SĄSKAITOS (RŽŪES)
  A.   BENDRIEJI PRINCIPAI
  1.   Įžanga








  7.01. | Regioninės sąskaitos svarbios formuojant, įgyvendinant ir vertinant regioninę politiką. Objektyvūs, patikimi, nuoseklūs, darnūs, palyginami, aktualūs ir suderinti regioniniai statistiniai rodikliai – patikimas pagrindas formuoti politikai, kuria siekiama mažinti Sąjungos regionų ekonominius ir socialinius skirtumus. |
| --- | --- | --- |

6)

papildoma šiuo skyriumi:

„VII.   REGIONINĖS ŽEMĖS ŪKIO EKONOMINĖS SĄSKAITOS (RŽŪES)

A.   BENDRIEJI PRINCIPAI

1.   Įžanga

7.01.

| 7.02. | RŽŪES yra regioniniam lygmeniui pritaikytos ŽŪES. |
| --- | --- |

7.02.

| 7.03. | RŽŪES sudaro toks pats sąskaitų rinkinys kaip ŽŪES, bet dėl sąvokų ir vertinimo problemų regioninių sąskaitų rinkinys yra mažesnės aprėpties ir detalumo nei nacionalinio lygmens ŽŪES. |
| --- | --- |

7.03.

| 7.04. | RŽŪES yra regioninės sąskaitos ir todėl rengiamos remiantis tiesiogiai surinktais regioniniais duomenimis ir nacionaliniais duomenimis, suskirstytais pagal regionus remiantis prielaidomis. Rengiant regionines sąskaitas prielaidomis remiamasi, kai nėra pakankamai išsamių, laiku pateiktų ir patikimų regioninio lygmens duomenų. Dėl to regioninėse sąskaitose gali neatsispindėti kai kurie regionų skirtumai (2010 m. ESS, 13.08). |
| --- | --- |

7.04.

2.   Regioninė ekonomika ir regioninė teritorija

| 7.05. | Neatsižvelgiant į tai, ar regioninės sąskaitos susijusios su ekonominės veiklos rūšimis, ar su instituciniais sektoriais, jas rengiant būtina griežtai apibrėžti regioninę ekonomiką ir regioninę teritoriją. Teoriškai regione vykdoma žemės ūkio ekonominė veikla apima vienetus (žemės ūkio valdas), kurie to regiono teritorijoje vykdo žemės ūkio veiklą (plg. 1.60–1.66). |
| --- | --- |

7.05.

| 7.06. | Šalies regioninė ekonomika sudaro dalį visos šalies ekonomikos. Visa ekonomika apibūdinama pagal institucinius vienetus ir sektorius. Ją sudaro visi instituciniai vienetai, kurių pagrindiniai ekonominiai interesai yra susiję su šalies ekonomine teritorija. Ekonominė teritorija nevisiškai sutampa su geografine teritorija (žr. 7.08). Šalies ekonominė teritorija yra skirstoma į regionines teritorijas ir teritoriją už regiono ribų (2010 m. ESS, 13.09). |
| --- | --- |

7.06.

| 7.07. | Regioninę teritoriją, kaip apibrėžta 2010 m. ESS, sudaro šalies ekonominės teritorijos dalis, tiesiogiai priskirta regionui. Laisvosios zonos, muitinės sandėliai ir muitinės kontroliuojamos gamyklos siejami su regionais, kuriuose jie yra. |
| --- | --- |

7.07.

| 7.08. | Vis dėlto šis teritorijos suskirstymas nevisiškai atitinka nacionalinėse sąskaitose taikomą šalies ekonominės teritorijos sąvoką. Teritoriją už regiono ribų sudaro šalies ekonominės teritorijos dalys, kurių negalima tiesiogiai susieti su vienu regionu ir kurios neįtraukiamos į RŽŪES, t. y.:






  a) | nacionalinė oro erdvė, teritoriniai vandenys ir kontinentinis šelfas, esantis tarptautiniuose vandenyse, į kurį šalis turi išimtines teises; |
| --- | --- | --- |

7.08.

a)

nacionalinė oro erdvė, teritoriniai vandenys ir kontinentinis šelfas, esantis tarptautiniuose vandenyse, į kurį šalis turi išimtines teises;

| b) | teritoriniai anklavai (t. y. likusio pasaulio sektoriuje esančios geografinės teritorijos, kurias pagal tarptautines valstybių sutartis ar susitarimus naudoja šalies valdžios sektoriaus institucijos (pvz., ambasados, konsulatai, karinės bazės, mokslinės bazės ir kt.); |
| --- | --- |

b)

teritoriniai anklavai (t. y. likusio pasaulio sektoriuje esančios geografinės teritorijos, kurias pagal tarptautines valstybių sutartis ar susitarimus naudoja šalies valdžios sektoriaus institucijos (pvz., ambasados, konsulatai, karinės bazės, mokslinės bazės ir kt.);

| c) | už šalies kontinentinio šelfo tarptautiniuose vandenyse esantys naftos, gamtinių dujų ir kiti telkiniai, kuriuos eksploatuoja vienetai rezidentai. |
| --- | --- |

c)

už šalies kontinentinio šelfo tarptautiniuose vandenyse esantys naftos, gamtinių dujų ir kiti telkiniai, kuriuos eksploatuoja vienetai rezidentai.

| 7.09. | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1059/2003 (*1) nustatytame Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros (NUTS) klasifikatoriuje pateikiamas bendras, vienodas Sąjungos ekonominės teritorijos suskirstymas. Regioninėms žemės ūkio ekonominėms sąskaitoms reikalinga NUTS 2 lygio statistika, kaip paprastai nustatyta pagal dabartinę tvarką pagal tą reglamentą. Nacionalinio lygmens reikmėms regioninės sąskaitos taip pat gali būti rengiamos išsamesniu regioniniu lygmeniu, konkrečiai NUTS 3 lygiu, jei taikytina (2010 m. ESS, 13.12). |
| --- | --- |

7.09.

3.   RŽŪES pagrindinis vienetas

| 7.10. | Regioninėms sąskaitoms pagal ekonominės veiklos rūšis rengti naudojami vienetai – vietiniai veiklos rūšies vienetai (vietiniai VRV). Vietinis VRV yra gamybos vienetas, kurį galima stebėti. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Taikant statistinį metodą (pagal ekonominės veiklos rūšis) naudojama stebimo vieneto sąvoka, net jei tai reiškia, kad nukrypstama nuo vienos veiklos sąvokos. Kaip ir 2008 m. NSS, 2010 m. ESS struktūroje pirmenybė teikiama statistiniam metodui ir nurodoma, kad rengiant nacionalines sąskaitas pagal ekonominės veiklos rūšį reikėtų vadovautis vietiniais VRV. Tokiu būdu apibrėžiamas tas pats ekonominės veiklos vienetas neatsižvelgiant į tai, ar jis apskaitomas regioniniu lygmeniu, ar šalies lygmeniu. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Kaip ir ŽŪES, rengiant RŽŪES kaip pagrindinis žemės ūkio veiklos vienetas naudojama žemės ūkio valdos sąvoka, pritaikyta atitinkamiems tikslams vadovaujantis tam tikrais nusistovėjusiais principais. Šis pasirinkimas pagrįstas dviem labai svarbiomis priežastimis. Viena vertus, žemės ūkio valda yra žemės ūkio vietinis VRV (plg. 1.09–1.17), apibrėžtas kaip tokia VRV dalis, kuri apima vietinį lygmenį. Vietinis VRV taip pat yra tinkamiausias žemės ūkio veiklos rūšies vienetas, net jei jis apima ne žemės ūkio nepagrindinę veiklą, kurios neįmanoma atskirti nuo žemės ūkio veiklos (plg. 1.15 ir 1.16, 1.25–1.32). |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | Naudojant žemės ūkio valdą kaip pagrindinį vienetą šių žemės ūkio valdų ne žemės ūkio nepagrindinė veikla įtraukiama į RŽŪES (plg. 7.12). Kadangi ŽŪES tikslas – įvertinti, apibūdinti ir analizuoti pajamų iš žemės ūkio ekonominės veiklos formavimą, neįtraukiami vienetai, kuriuose vykdoma tik laisvalaikio veikla (pvz., asmeninio naudojimo daržai ir gyvulių auginimas privatiems tikslams). Priešingai, natūriniu ūkininkavimu besiverčiantys vienetai yra įtraukiami į ŽŪES (plg. 1.24). |
| --- | --- |

7.13.

| 7.14. | Žemės ūkio valda yra su žemės ūkiu susijusių statistinių tyrimų (neatsižvelgiant į tai, ar jie rengiami šalies lygmeniu, ar regioniniu lygmeniu) ataskaitinis vienetas. To privalumas – kiekybiškai vertinant produkciją galima tiesiogiai remtis statistinėmis ploto, derlingumo, bandų dydžio ir pan. matavimo sistemomis. Naudojant žemės ūkio valdos sąvoką taip pat geriau užtikrinamas apskaitos nuoseklumas. |
| --- | --- |

7.14.

4.   RŽŪES rengimo metodai

| 7.15. | ESS (2010 m. ESS, 13.24–13.32) ekonominės veiklos rūšims ar instituciniams sektoriams siūloma taikyti du metodus: metodą „nuo atskira prie bendra“ ir metodą „nuo bendra prie atskira“. Pagal metodą „nuo atskira prie bendra“ vienetų (vietinių VRV, institucinių vienetų) duomenys renkami ir sumuojami, kad būtų galima gauti įvairių suvestinių rodiklių regionines vertes. Pagal metodą „nuo bendra prie atskira“ regioninės vertės atkuriamos suskaidant nacionalines vertes pagal rodiklį, kuris kuo tiksliau atitinka atitinkamo kintamojo regioninį pasiskirstymą. Šiuos du metodus taip pat galima įvairiai derinti – tai ESS vadinama metodų „nuo atskira prie bendra“ ir „nuo bendra prie atskira“ deriniais. Tačiau turi būti vengiama rinkti tą pačią informaciją daugiau nei vieną kartą, kad nebūtų dubliuojamas duomenų teikimas. Vis dėlto pirmenybė teikiama metodams „nuo atskira prie bendra“, tačiau suprantama, kad daugeliu atvejų faktiškai taikomi metodų „nuo atskira prie bendra“ ir „nuo bendra prie atskira“ deriniai. Išsami informacija apie konkretų metodą ir šaltinius visiškai skaidriai pateikiama kokybės ataskaitose, nurodant, kurie regioniniai duomenys buvo surinkti tiesiogiai ir kurie duomenys pateikiami remiantis nacionaliniais duomenimis, išskirsčius juos pagal regionus remiantis prielaidomis. |
| --- | --- |

7.15.

5.   Rezidavimo vietos sąvoka ir teritorijos sąvoka

| 7.16. | Ir įmonių, ir namų ūkių ekonominiai sandoriai gali kirsti regionų sienas. Įmonės taip pat gali veikti ne viename regione (nuolatinėse vietose ar laikinai), pvz., dideli ūkiai gali veikti keliuose regionuose. Todėl reikia aiškaus principo, pagal kurį valstybėms narėms būtų lengviau nuosekliai priskirti tą kelis regionus aprėpiančią veiklą konkrečiam regionui. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | Regioninės ekonominės veiklos rūšių sąskaitos pagrįstos gamybos vieneto rezidavimo vietos kriterijumi. Kiekviena regioninio lygmens ekonominės veiklos rūšis yra susijusi su tą pačią ar panašią pagrindinę ekonominę veiklą vykdančių vietinių VRV, kurių pagrindiniai ekonominiai interesai yra susiję su to regiono teritorija, grupe. Dažniausiai tie pagrindiniai interesai yra siejami su konkrečia ilgalaike vieta tame regione, kaip ir su instituciniais vienetais, kuriems priklauso vietiniai VRV. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | Vis dėlto regioninėms sąskaitoms būdingi keli išskirtiniai bruožai. Dėl tam tikrų rūšių veiklos ne visada paprasta apibrėžti regioną kaip konkrečią vietovę. Sunkumų gali kelti pagrindinės buveinės vietos ir žemės ūkio valdos fizinės vietos ryšys, nes žemės ūkio gamybos veiksniai gali būti administruojami kitame regione esančios pagrindinės buveinės. RŽŪES reikmėms svarbu atskirti du tokius subjektus ir todėl žemės ūkio valda turi būti priskiriama regionui, kuriame yra jos gamybos veiksniai, o ne regionui, kuriame yra jos pagrindinė buveinė. Todėl viena pagrindinė buveinė gali būti įsteigusi kelis vienetus, kaip apibrėžta RŽŪES, t. y. tiek vienetų, kiek yra vietinių VRV rezidavimo regionų, skirtingų nei pagrindinės buveinės regionas. |
| --- | --- |

7.18.

| 7.19. | Kitas principas, paprastai netaikomas nacionalinėse ir regioninėse sąskaitose, yra pagrįstas tik teritorijos sąvoka. Pagal tą principą veikla priskiriama tai teritorijai, kurioje ji faktiškai vykdoma, neatsižvelgiant į toje veikloje dalyvaujančių vienetų rezidavimo vietą. |
| --- | --- |

7.19.

| 7.20. | Priskiriant vienetų rezidentų sandorius regionams pirmenybė teikiama rezidavimo vieta pagrįstam metodui, tačiau pagal 2010 m. ESS paliekama tam tikrų galimybių taip pat taikyti teritorinį metodą (2010 m. ESS, 13.21). Jis taikomas tais atvejais, kai dėl žemės ir pastatų sukuriami sąlyginiai vienetai regione ar šalyje, kuriame (-oje) ta žemė ar pastatai yra. |
| --- | --- |

7.20.

| 7.21. | Hipotetiniu atveju, kai regiono vienetai rezidentai vykdo veiklą tik savo regiono teritorijoje, rezidavimo vietos sąvoka sutampa su teritorijos sąvoka. Jos taip pat sutampa, kai priskyrimas regionams grindžiamas sąlyginiais vienetais, sukurtais dėl žemės ir pastatų, ir kitose šalyse ar regionuose esančių neinkorporuotų įmonių, kurių savininko rezidavimo vieta yra kitame regione, atveju. |
| --- | --- |

7.21.

6.   Žemės ūkio ekonominės veiklos rūšis ir būdingi vienetai

| 7.22. | Ekonominės veiklos rūšis – tai visi vietiniai VRV, vykdantys tokią pačią arba panašią ekonominę veiklą (plg. 1.59). Žemės ūkio veikla, kaip apibūdinta ŽŪES, iš esmės atitinka NACE 2 red. 01 skyrių, o skirtumai nurodyti 1.62–1.66. RŽŪES taikymo sritis apibrėžiama remiantis ŽŪES reikmėms sudarytu būdingų veiklų sąrašu. ŽŪES (atitinkamai ir RŽŪES) žemės ūkio ekonominė veikla skiriasi nuo ekonominės veiklos, apibrėžtos pagrindinės nacionalinių sąskaitų sistemos reikmėms (plg. 1.93). |
| --- | --- |

7.22.

B.   PRODUKTŲ SANDORIAI

| 7.23. | Vertinant žemės ūkio produkciją kyla specifinių sunkumų. Pagrindiniai sunkumai yra susiję su sezoniniais produktais, gyvulininkystės produkcija ir įtraukimo į sąskaitas laiku. ŽŪES metodikoje nustatytos tikslios taisyklės, kuriose nurodoma, kaip turi būti atsižvelgiama į sezoninių produktų saugojimo poveikį, kaip turi būti vertinama ūkinių gyvūnų produkcija ir kaip turi būti traukiama į apskaitą nebaigta gamyba. Tų principų turi būti laikomasi ir rengiant RŽŪES. Tačiau tai nereiškia, kad negalima atlikti tam tikrų regioninio lygmens pakeitimų, pvz., dėl ūkinių gyvūnų produkcijos. Reikėtų pabrėžti, kad regioninių verčių visuma turi visiškai sutapti su ŽŪES vertinimu. |
| --- | --- |

7.23.

1.   Produkcija

a)   Produkcijos vertinimas

| 7.24. | Pagal RŽŪES regiono produkcija – tai visi į ŽŪES taikymo sritį patenkantys produktai, pagaminti per ataskaitinį laikotarpį tame regione visų žemės ūkio veiklos vienetų, neatsižvelgiant į tai, ar tie produktai skirti tiekti ne žemės ūkio rinkai, parduoti kitoms žemės ūkio valdoms ar tam tikrais atvejais naudoti toje pačioje žemės ūkio valdoje. Todėl:






  a) | bet koks žemės ūkio produktas, išvežamas iš regione esančios žemės ūkio valdos, traukiamas į apskaitą kaip to regiono produkcijos dalis, neatsižvelgiant į jo paskirties vietą ar jį įsigyjantį vienetą; |
| --- | --- | --- |

7.24.

a)

bet koks žemės ūkio produktas, išvežamas iš regione esančios žemės ūkio valdos, traukiamas į apskaitą kaip to regiono produkcijos dalis, neatsižvelgiant į jo paskirties vietą ar jį įsigyjantį vienetą;

| b) | tam tikri žemės ūkio produktai, naudojami tos pačios žemės ūkio valdos tarpiniam vartojimui, įtraukiami kaip regiono produkcija (plg. 2.056). |
| --- | --- |

b)

tam tikri žemės ūkio produktai, naudojami tos pačios žemės ūkio valdos tarpiniam vartojimui, įtraukiami kaip regiono produkcija (plg. 2.056).

| 7.25. | Ūkinių gyvūnų produkcijos gamybos procesas paprastai užtrunka kelerius metus. Nustatant ūkinių gyvūnų vertę reikia atskirti gyvūnus, priskiriamus prie ilgalaikio turto (veisliniai ir darbiniai ūkiniai gyvūnai, pieninės karvės ir pan.), ir prie atsargų priskiriamus gyvūnus (daugiausia mėsai skirti gyvūnai). Todėl siekiant išvengti šių gyvūnų apskaitymo du kartus, su gyvūnų perkėlimu iš žemės ūkio valdos į žemės ūkio valdą susiję sandoriai (juos parduodančių žemės ūkio valdų laikomi „teigiamu“ pardavimu, o juos įsigyjančių žemės ūkio valdų – „neigiamu“ pardavimu) traktuojami taip, kaip nurodyta toliau:






  a) | to paties regiono žemės ūkio valdų tarpusavio sandoriai, susiję su prie ilgalaikio turto priskiriamais gyvūnais, vienas kitą panaikina, išskyrus nuosavybės teisių perdavimo sąnaudas (*2); jie neįrašomi į sąskaitas kaip žemės ūkio valdų pardavimai ir todėl neįtraukiami į atitinkamo regiono produkciją; |
| --- | --- | --- |

7.25.

a)

to paties regiono žemės ūkio valdų tarpusavio sandoriai, susiję su prie ilgalaikio turto priskiriamais gyvūnais, vienas kitą panaikina, išskyrus nuosavybės teisių perdavimo sąnaudas (*2); jie neįrašomi į sąskaitas kaip žemės ūkio valdų pardavimai ir todėl neįtraukiami į atitinkamo regiono produkciją;

| b) | prie atsargų priskiriami gyvūnai, dėl kurių vyksta skirtingus regionus apimantis sandoris, laikomi kilmės regiono teigiamu pardavimu (kaip eksportas), o iš kitų regionų įsigyti gyvūnai – neigiamu pardavimu (kaip importas) (*3); |
| --- | --- |

b)

prie atsargų priskiriami gyvūnai, dėl kurių vyksta skirtingus regionus apimantis sandoris, laikomi kilmės regiono teigiamu pardavimu (kaip eksportas), o iš kitų regionų įsigyti gyvūnai – neigiamu pardavimu (kaip importas) (*3);

| c) | jei nuosavybės teisių perdavimo sąnaudos (transportavimo, prekybos pelno ir pan.) yra susijusios su prekyba prie atsargų priskiriamais gyvūnais, jos atimamos iš produkcijos; tai įvyksta automatiškai, kai įsigyjama iš kitų regionų žemės ūkio valdų, kadangi šios sąnaudos yra neigiamo pardavimo dalis, tačiau kai kalbama apie to paties regiono žemės ūkio valdų tarpusavio prekybą gyvūnais, reikia atitinkamai koreguoti pardavimo (taigi ir produkcijos) duomenis. |
| --- | --- |

c)

jei nuosavybės teisių perdavimo sąnaudos (transportavimo, prekybos pelno ir pan.) yra susijusios su prekyba prie atsargų priskiriamais gyvūnais, jos atimamos iš produkcijos; tai įvyksta automatiškai, kai įsigyjama iš kitų regionų žemės ūkio valdų, kadangi šios sąnaudos yra neigiamo pardavimo dalis, tačiau kai kalbama apie to paties regiono žemės ūkio valdų tarpusavio prekybą gyvūnais, reikia atitinkamai koreguoti pardavimo (taigi ir produkcijos) duomenis.

b)   Produkcijos vertės nustatymas

| 7.26. | Produkcijos vertė nustatoma remiantis bazinėmis kainomis (plg. 2.082), t. y. įskaitant subsidijas produktams ir atėmus produktų mokesčius. Taikant šį apskaičiavimo metodą produktų mokesčiai ir subsidijos turi būti suskirstyti pagal regionus. |
| --- | --- |

7.26.

2.   Tarpinis vartojimas

a)   Termino apibrėžtis

| 7.27. | Tarpinis vartojimas – prekės (išskyrus ilgalaikį turtą) ir rinkos paslaugos, suvartojamos kitų prekių gamybos proceso metu (plg. 2.097–2.109). |
| --- | --- |

7.27.

| 7.28. | Rengiant RŽŪES tarpiniam vartojimui priskiriama:






  a) | žemės ūkio produktai, įsigyti vartojimui gamybos proceso metu iš kitų žemės ūkio valdų (neatsižvelgiant į tai, ar tame pačiame regione, ar kitame); |
| --- | --- | --- |

7.28.

a)

žemės ūkio produktai, įsigyti vartojimui gamybos proceso metu iš kitų žemės ūkio valdų (neatsižvelgiant į tai, ar tame pačiame regione, ar kitame);

| b) | tam tikri produktai, naudojami vieneto vidaus vartojimui ir įtraukiami į sąskaitas kaip produkcija (plg. 2.054–2.058 ir 7.24). |
| --- | --- |

b)

tam tikri produktai, naudojami vieneto vidaus vartojimui ir įtraukiami į sąskaitas kaip produkcija (plg. 2.054–2.058 ir 7.24).

| 7.29. | NAFTAP regioninėse sąskaitose traktuojamos taip pat, kaip nacionalinėse sąskaitose. Jei turima pagal regionus suskirstytų paskolų ir indėlių likučių įverčių, galima taikyti metodą „nuo atskira prie bendra“. Vis dėlto paprastai pagal regionus suskirstytų paskolų ir indėlių likučių įverčių nėra. Tokiu atveju NAFTAP vartotojų ekonominės veiklos rūšims priskiriamos naudojant antrą pagal tinkamumą metodą: kaip pasiskirstymo rodikliai naudojama regiono bendroji produkcija ar bendroji pridėtinė vertė pagal ekonominės veiklos rūšis (2010 m. ESS, 13.40). |
| --- | --- |

7.29.

b)   Tarpinio vartojimo vertinimas

| 7.30. | Visi tarpiniam vartojimui naudojami produktai ir paslaugos vertinami pirkėjo kaina (be išskaitytino PVM) (plg. 2.110–2.114). |
| --- | --- |

7.30.

3.   Bendrojo kapitalo formavimas

| 7.31. | Žemės ūkio bendrojo kapitalo formavimas smulkiau skirstomas taip:






  a) | BPKF; |
| --- | --- | --- |

7.31.

a)

BPKF;

| b) | atsargų pokyčiai. |
| --- | --- |

b)

atsargų pokyčiai.

a)   BPKF

| 7.32. | Žemės ūkyje pagrindinio kapitalo formavimu laikomi visi atvejai, kai savininkas įsigyja arba pagamina ilgalaikį turtą, skirtą naudoti daugiau nei vienus metus kaip gamybos priemonė žemės ūkio gamybos procese. Priskyrimo kriterijus, taikomas traukiant BPKF į apskaitą, grindžiamas ne teisėto savininko ekonominės veiklos rūšimi, o vartotojų ekonominės veiklos rūšimis. |
| --- | --- |

7.32.

| 7.33. | Ilgalaikis turtas, priklausantis daugiaregioniniam vienetui, priskiriamas vietiniams VRV pagal turto naudojimo vietą. Pagal veiklos nuomos sutartį naudojamas ilgalaikis turtas traukiamas į apskaitą turto savininko regione, o pagal finansinės nuomos sutartį – turto naudotojo regione (2010 m. ESS, 13.33). |
| --- | --- |

7.33.

| 7.34. | Į pagrindinį kapitalą įtraukiamas naujas turtas įrašomas bruto, t. y. neatskaičius pagrindinio kapitalo vartojimo. Be to, paprastai šiam turtui skaičiuojamas pagrindinio kapitalo vartojimas. Grynojo kapitalo formavimas apskaičiuojamas iš bendrojo kapitalo formavimo atėmus ilgalaikio turto vartojimą. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | Gamybos vienetai gali vieni kitiems parduoti esamą turtą (pvz., panaudotas mašinas). Kai turtas perkeliamas iš vienos ekonominės veiklos rūšies ir regiono į kitus, visa sumokėta kaina įtraukiama į vienos ekonominės veiklos rūšies ar regiono BPKF, o gauta kaina atimama iš kitos ekonominės veiklos rūšies ar regiono BPKF. Turto nuosavybės teisių perdavimo sandorių sąnaudos, pvz., žemės ir esamų pastatų pardavimo teisiniai mokesčiai, apskaičiuojamos kaip įsigyjančio subjekto papildomas BPKF, net jei jų dalį sumoka pardavėjas. |
| --- | --- |

7.35.

| 7.36. | Regiono ūkinių gyvūnų BPKF turi būti sudarytas pagal 2010 m. ESS (3.124–3.138) ir šio priedo 2.149–2.161. Ūkinių gyvūnų BPKF yra lygus ūkinių gyvūnų įgijimo per metus (natūralaus augimo ir pirkimo už regiono ribų, įskaitant importą), įskaitant savo reikmėms vykdytą gamybą, ir ūkinių gyvūnų realizavimo (skerdimui, pardavimui į kitus regionus, įskaitant eksportą, arba bet kokiam kitam galutiniam panaudojimui) skirtumui. Kai visi regionų duomenys apibendrinami, svarbu užtikrinti, kad regionų tarpusavio srautai vienas kitą panaikintų (neįskaitant nuosavybės teisių perdavimo sąnaudų) ir visų regioninių BPKF suma sutaptų su nacionalinių žemės ūkio sąskaitų BPKF. Kai naudojamas metodas „nuo atskira prie bendra“, taikomas toks principas: gyvūnų pardavimas kitų regionų žemės ūkio valdoms yra neigiamas BPKF, o įsigijimas iš kitų regionų – teigiamas BPKF. Apskaičiuojant regiono ūkinių gyvūnų BPKF galėtų būti naudojamas rekomenduojamas netiesioginis metodas (plg. 2.156). |
| --- | --- |

7.36.

b)   Atsargų pokyčiai

| 7.37. | Atsargas sudaro visas turtas, kuris nėra pagrindinio kapitalo dalis ir kurį konkrečiu momentu laikinai turi gamybos vienetai. Išskiriamos dviejų rūšių atsargos: sąnaudų atsargos ir produkcijos atsargos (plg. 2.171). |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | Kalbant apie prie atsargų priskiriamus gyvūnus, apskaičiuojant atsargų pokyčius atsižvelgiama į tokią prekybos veiklą kaip pardavimas į kitus regionus ir įsigijimas iš kitų regionų, taip pat į importą ir eksportą. |
| --- | --- |

7.38.

C.   PASKIRSTYMO SANDORIAI IR KITI SRAUTAI

| 7.39. | ESS taikoma regioninėms žemės ūkio ekonominės veiklos sąskaitoms tik kelių suvestinių rodiklių atžvilgiu (pridėtinės vertės, subsidijų, mokesčių, kompensacijos darbuotojams, rentos ir kitų pajamų, palūkanų ir BPKF) dėl to, kad tam tikrais atvejais praktiškai sunku gauti patikimos regioninės informacijos apie paskirstymo sandorius, visų pirma dėl vienetų, vykdančių veiklą daugiau nei viename regione, arba jei regionas nėra aiškiai apibrėžta teritorija, kurioje vykdoma tam tikra veikla. |
| --- | --- |

7.39.

1.   Bendrosios taisyklės

| 7.40. | Paskirstymo sandoriai traukiami į apskaitą kaupimo principu, t. y. tada, kai sukuriama, pakeičiama, panaikinama arba nustoja egzistuoti ekonominė vertė, priklausanti suma arba reikalavimas, o ne tada, kai faktiškai atliekamas mokėjimas. Tas apskaitos principas (pagrįstas teisėmis ir įsipareigojimais) taikomas visiems srautams, nepriklausomai nuo to, ar tai piniginiai srautai, ar jie vyksta tarp vienetų ar vieno vieneto viduje. |
| --- | --- |

7.40.

| 7.41. | Vis dėlto, kai neįmanoma tiksliai nustatyti, kada įgyjamas reikalavimas (skola), galima naudoti mokėjimo datą arba kitą priimtiną apytikslį kaupimo principu pagrįstą laiką (plg. 3.007). |
| --- | --- |

7.41.

2.   Pridėtinė vertė

a)   Bendrosios taisyklės

| 7.42. | Pridėtinė vertė – tai visos ekonomikos arba atskiros ekonominės veiklos rūšies gamybos veiklos tam tikru laikotarpiu rezultatas ir gamybos sąskaitos balansuojantis straipsnis. Tai produkcijos vertės ir tarpinio vartojimo vertės skirtumas. Tai esminis ekonomikos arba ekonominės veiklos rūšies (plg. 3.013) produktyvumo vertinimo aspektas. |
| --- | --- |

7.42.

b)   Pridėtinės vertės vertinimas

| 7.43. | Pridėtinė vertė gali būti traukiama į apskaitą ir kaip bendroji (bendroji pridėtinė vertė bazinėmis kainomis), ir kaip grynoji (grynoji pridėtinė vertė bazinėmis kainomis), t. y. iki arba po pagrindinio kapitalo vartojimo atskaitymo. Derinant su produkcijos (bazine kaina) ir tarpinio vartojimo (pirkėjų kaina) vertinimo metodu, pridėtinė vertė matuojama bazinėmis kainomis (plg. 3.013). |
| --- | --- |

7.43.

| 7.44. | Naudojant bazines kainas produktų mokesčiai ir subsidijos produktams turi būti priskirti konkrečioms prekėms ir paslaugoms, o tada šios turi būti paskirstytos regionams. |
| --- | --- |

7.44.

| 7.45. | Iš pridėtinės vertės bazinėmis kainomis atėmus kitus gamybos mokesčius ir pridėjus kitas subsidijas gamybai gaunama pridėtinė vertė gamintojų kainomis. Grynoji pridėtinė vertė gamintojų kainomis yra gamybos veiksnių pajamos (plg. 3.014). |
| --- | --- |

7.45.

3.   Pagrindinio kapitalo vartojimas

| 7.46. | RŽŪES laikoma, kad žemės ūkio valdos pagrindinį kapitalą sudarančios prekės ir paslaugos (pvz., sodiniai, iš kurių gaunami pakartotiniai produktai, mašinos ir pastatai, pagrindinis žemės gerinimas, programinė įranga, nesukurto turto nuosavybės teisių perdavimo sąnaudos), naudojamos kaip gamybos priemonės gamybos procese, nusidėvi ir sensta. Toks nusidėvėjimas ir senėjimas vertinami pagrindinio kapitalo vartojimu. Panašiai kaip ŽŪES, pagrindinio kapitalo vartojimas produktyviems gyvūnams neskaičiuojamas. |
| --- | --- |

7.46.

4.   Subsidijos

| 7.47. | RŽŪES taikomos tokios pat taisyklės, kaip ir ŽŪES: srautai, priskiriami prie veiklos subsidijų ŽŪES, taip pat traktuojami ir RŽŪES, panašiai vertinami ir kapitalo pervedimų formos srautai. |
| --- | --- |

7.47.

5.   Mokesčiai

| 7.48. | RŽŪES taikomos tokios pat taisyklės, kaip ir ŽŪES: įvairūs mokesčiai RŽŪES traktuojami taip pat, kaip ŽŪES. |
| --- | --- |

7.48.

6.   Kompensacija darbuotojams

| 7.49. | Gamintojų atveju kompensacija darbuotojams priskiriama vietiniams VRV pagal asmenų darbo vietą. Jei šių duomenų neturima, kompensacija darbuotojams priskiriama taikant antrą pagal tinkamumą metodą – pagal dirbtas valandas. Jei nėra kompensacijos darbuotojams ar dirbtų valandų duomenų, naudojamas samdomųjų darbuotojų skaičius pagal vietinius VRV (plg. 2010 m. ESS, 13.42). |
| --- | --- |

7.49.

7.   Grynasis likutinis perteklius

| 7.50. | Grynasis likutinis perteklius gaunamas iš grynosios pridėtinės vertės bazinėmis kainomis atėmus kompensaciją darbuotojams ir kitus gamybos mokesčius bei pridėjus kitas subsidijas gamybai. |
| --- | --- |

7.50.

8.   Palūkanos, renta

| 7.51. | RŽŪES taikomos tokios pat taisyklės, kaip ir ŽŪES: srautai, ŽŪES priskiriami prie palūkanų ir rentos, taip pat traktuojami ir RŽŪES. |
| --- | --- |

7.51.

9.   Žemės ūkio verslo pajamos: bendrosios apskaičiavimo taisyklės

| 7.52. | Tiesiogiai mokėtinos turto pajamos iš žemės ūkio veiklos ir ne žemės ūkio nepagrindinės veiklos, t. y. tokiai veiklai, įskaitant žemės ūkio paskirties žemės įsigijimą, suteiktų paskolų mokėtinos palūkanos, ir žemės savininkams mokama renta yra atimamos iš likutinio pertekliaus (plg. 3.070–3.087). |
| --- | --- |

7.52.

D.   TRUMPA ĮGYVENDINIMO APŽVALGA

1.   Įžanga

| 7.53. | Šiame skirsnyje siekiama skirti daugiau dėmesio kai kuriems metodikos aspektams, visų pirma žemės ūkio valdos pasirinkimui ir produkcijos vertinimui. |
| --- | --- |

7.53.

| 7.54. | Žemės ūkio valda yra su žemės ūkiu susijusių statistinių tyrimų (ir šalies, ir smulkesnio lygmens) ataskaitinis vienetas. Tai RŽŪES yra labai naudinga, nes vertinant produkciją galima tiesiogiai naudotis statistinėmis žemės ploto, derlingumo, bandų dydžio ir pan. matavimo sistemomis. Žemės ūkio valdos, kaip vieneto, pasirinkimas taip pat naudingas tuo, kad sąskaitos gali būti nuoseklesnės. Produkcija ir sąnaudos faktiškai yra susijusios su tokiomis pat vienetų grupėmis, net jei priklausomai nuo šaltinio taikomi skirtingi ekstrapoliacijos metodai. Galiausiai, pasirinkus žemės ūkio valdos, būdingos veiklos ir vienetų sąvokas, nereikia atlikti potencialiai ginčytinų koregavimų, pvz., dėl asmeninio naudojimo daržų ir ūkinių gyvūnų auginimo privatiems tikslams ne žemės ūkio valdoje. Taikant tą principą lengviau palyginti šalių duomenis. Iš tiesų, sąsaja su fiziniais vienetais išreikštais statistiniais duomenimis, ypač svarbiais žemės ūkiui ir užtikrinančiais, kad apskaitos įrašai būtų vertinami nuosekliai, nes tokiu būdu apribojami koregavimai ar nestatistiniai taisymai, neabejotinai supaprastina ir pagerina skaičiavimus. Tie aspektai taip pat atitinka siekį RŽŪES teikti pirmenybę metodui „nuo atskira prie bendra“. |
| --- | --- |

7.54.

2.   Regiono žemės ūkio apibrėžimas

| 7.55. | Kiekvieno regiono žemės ūkio ekonominės veiklos rūšis apima visas žemės ūkio valdas, kurių gamybos veiksniai yra tame regione. Dėl to principo, atitinkančio gamybos vienetų rezidavimo vietos sąvoką, gali kilti problemų: paprastai žemės ūkio statistikoje žemės ūkio valdos vieta apibrėžiama ne pagal gamybos veiksnių vietą, o pagal pagrindinės buveinės vietą. Šios dvi vietos ne visada sutampa ir tokie atvejai, tikėtina, bus vis dažnesni, nes žemės ūkio valdos tampa vis didesnės. Todėl rengiant RŽŪES kai kurios žemės ūkio valdos perskirstomos kitiems regionams, o kai kuriais atvejais – net suskaidomos. Tikėtina, kad tai bus sunkiai įgyvendinama praktiškai ir tokiais atvejais gali būti geriau taikyti tokią pat žemės ūkio valdos vietą, kaip ir atliekant statistinius tyrimus. Tačiau tas pasiūlymas priklauso nuo dviejų sąlygų: pirma, vieta turi būti apibrėžiama vienodai visų šalies regionų atžvilgiu, antra – visų apskaitos įrašų vertė turi būti nustatoma pagal šaltinius, kurie žemės ūkio valdų vietai apibrėžti taiko tas pačias taisykles. |
| --- | --- |

7.55.

3.   Žemės ūkio produkcijos vertinimas

| 7.56. | Žemės ūkio produkcija apima tam tikrus augalininkystės produktus, kuriuos ta pati žemės ūkio valda pakartotinai panaudoja tarpiniam vartojimui; daugiausia tai susiję su pašarams skirtais produktais. Visų pirma pasėlių regioninė produkcija dažnai gali būti nustatoma remiantis kiekviename regione nuimto derliaus kiekiu, o jo vertė nustatoma pagal kainas. Tokiu atveju nustatoma visos produkcijos vertė, neatsižvelgiant į tai, ar ji skirta tiekti ne žemės ūkio rinkai, parduoti kitoms žemės ūkio valdoms ar naudoti toje pačioje žemės ūkio valdoje. Taigi kiekvieno regiono produkcija gaunama tiesiogiai, vadovaujantis ŽŪES ir RŽŪES principais. Kainos, pagal kurias nustatoma vienete suvartojamos produkcijos vertė, taip pat gali būti grindžiamos regioniniais duomenimis, atitinkančiais produkcijos pardavimo kainas. Vis dėlto vertinant produkciją (tiek rinkai tiekiamą (regiono) produkciją, tiek vienete suvartojamą produkciją) paprastai kyla sunkumų dėl regioninių kainų duomenų trūkumo. Todėl RŽŪES nustatant vienete suvartojamų produktų vertę kyla tokių pat sunkumų, kaip vertinant rinkai tiekiamų produktų vertę. Be abejo, tai negalioja atvejams, kai kiekių vertės neįmanoma nustatyti regioniniu lygmeniu. Paprastai tokiais atvejais galima taikyti tik metodą „nuo bendra prie atskira“, remiantis šalies lygmens vertėmis (*4). |
| --- | --- |

7.56.

| 7.57. | Kalbant apie gyvūnus (neatsižvelgiant į tai, ar jie priskiriami prie atsargų, ar prie ilgalaikio turto), atsižvelgiama į šiuos dalykus:






  — | su gyvūnais susijusių atsargų ir BPKF pokyčių vertinimą regioniniu lygmeniu (iš tiesų, abu šie srautai yra naudojami netiesiogiai apskaičiuojant produkciją); |
| --- | --- | --- |

7.57.

—

su gyvūnais susijusių atsargų ir BPKF pokyčių vertinimą regioniniu lygmeniu (iš tiesų, abu šie srautai yra naudojami netiesiogiai apskaičiuojant produkciją);

| — | regionų tarpusavio prekybos gyvūnais vertinimą (ši prekyba naudojama netiesiogiai apskaičiuojant produkciją); |
| --- | --- |

—

regionų tarpusavio prekybos gyvūnais vertinimą (ši prekyba naudojama netiesiogiai apskaičiuojant produkciją);

| — | gyvūnų importo ir eksporto srautų suskirstymą pagal regionus; |
| --- | --- |

—

gyvūnų importo ir eksporto srautų suskirstymą pagal regionus;

| — | tinkamą nuosavybės teisių perdavimo sąnaudų traktavimą; |
| --- | --- |

—

tinkamą nuosavybės teisių perdavimo sąnaudų traktavimą;

| — | RŽŪES koregavimo pagal ŽŪES metodą. |
| --- | --- |

—

RŽŪES koregavimo pagal ŽŪES metodą.

| 7.58. | Tam tikrais atvejais gali būti pernelyg sudėtinga regioniniu lygmeniu netiesiogiai apskaičiuoti gyvūninę produkciją. Tuomet geriau apskaičiuoti produkciją pagal fiziniais duomenimis pagrįstą modelį ir tas gautas vertes koreguoti pagal ŽŪES vertes. |
| --- | --- |

7.58.

4.   Neatskiriama ne žemės ūkio nepagrindinė veikla

| 7.59. | Neatskiriamą ne žemės ūkio nepagrindinę veiklą galima traukti į RŽŪES įvairiai, priklausomai nuo veiklos rūšies. Kai kurių rūšių ši nepagrindinė veikla, pvz., žemės ūkio produktų perdirbimas, dažnai sutelkta būtent regionuose. Tokiais atvejais vertinant produkciją (ir kiekius, ir kainas) galima remtis vietos statistiniais duomenimis. Šios produkcijos ŽŪES vertės faktiškai sutampa su RŽŪES vertėmis. Tačiau gali būti ir sudėtingesnių atvejų. Pavyzdžiui, kai kurios veiklos duomenų gali būti neįmanoma gauti iš regioninių šaltinių, ypač jei ta veikla nuo pat pradžių nebuvo sutelkta konkrečiame regione. Kitų rūšių veiklos regioninio lygmens duomenys gaunami per statistinius tyrimus ar iš mikroekonominių sąskaitų (pvz., ūkių apskaitos duomenų tinklo (ŪADT)), tačiau nėra garantijos, kad šie duomenys regiono atžvilgiu reprezentatyvūs. Be to, duomenys gali būti seni ir gali nebūti šaltinių patikimai jiems atnaujinti. Galiausiai, kartais regioninio lygmens kokybinių rodiklių neturima. Visais šiais atvejais RŽŪES vertės grindžiamos ŽŪES vertėmis ir dažnai reikia taikyti principu „nuo bendra prie atskira“ pagrįstą metodą. |
| --- | --- |

7.59.

5.   Tarpinis vartojimas

| 7.60. | RŽŪES tarpinis vartojimas apima žemės ūkio valdų naudojamus žemės ūkio produktus, neatsižvelgiant į tai, ar jais tiesiogiai keičiasi to paties regiono savininkai, ar skirtingų regionų, ar tai vyksta per tarpininkus, kurie perima produktų nuosavybės teises prieš perpardavimą, arba ne. Be to, kai kurie vienete suvartojami žemės ūkio produktai (paprastai – tam tikri pašarams naudojami augalai) taip pat traukiami į apskaitą kaip tarpinis vartojimas. Gyvūnų (net importuotų) įsigijimas neįtraukiamas kaip tarpinis vartojimas. |
| --- | --- |

7.60.

| 7.61. | Vienas iš žemės ūkio produktų tarpinio vartojimo regioniniu lygmeniu apskaičiavimo būdų – apskaičiuoti RŽŪES produkcijos ir kitoms ekonominės veiklos rūšims skirtos RŽŪES produkcijos dalies skirtumą pagal atskirus produktus (*5). Tačiau šiuo būdu nėra tiksliai nustatomas kiekvieno regiono žemės ūkio produktų tarpinis vartojimas, nes įtraukiami žemės ūkio produktai, skirti tarpiniam vartojimui kitų regionų žemės ūkio valdose, bet neįtraukiami žemės ūkio produktai iš kitų regionų žemės ūkio valdų. Todėl tarpinis vartojimas turi būti koreguojamas pagal ŽŪES vertes. |
| --- | --- |

7.61.

| 7.62. | Tarpinį vartojimą galima apskaičiuoti ir kitu būdu, naudojant ŪADT informaciją. Remiantis tuo šaltiniu galima nustatyti žemės ūkio produktų tarpinio vartojimo vertę, neatsižvelgiant į tai, ar juos pardavė kitos žemės ūkio valdos, ar jie gauti kitaip, pvz., importuoti. Tačiau ŪADT tarpiniam vartojimui toje pačioje žemės ūkio valdoje naudojami produktai traktuojami šiek tiek kitaip, todėl duomenis reikia koreguoti. Todėl tarpinis vartojimas taip pat turi būti koreguojamas pagal ŽŪES vertes. |
| --- | --- |

7.62.

(*1)  
  2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo (OL L 154, 2003 6 21, p. 1)."

(*2)  Jeigu atitinkamas pardavimas ir pirkimas vyko tuo pačiu ataskaitiniu laikotarpiu."

(*3)  Gyvūno įsigijimas niekada netraukiamas į apskaitą kaip tarpinis vartojimas (iš esmės tai nebaigtos gamybos įsigijimas, plg. 2.067) ir gyvūninė produkcija gali būti apskaičiuojama tik netiesiogiai, remiantis pardavimu, BPKF ir atsargų pokyčiais."

(*4)  Atsižvelgiant į taikomą metodą, vieneto vidaus vartojimas koreguojamas pagal ŽŪES vertes."

(*5)  Neįtraukiami importuoti žemės ūkio produktai (išskyrus gyvūnus).“."

---

(*1)  
  2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo (OL L 154, 2003 6 21, p. 1).

(*2)  Jeigu atitinkamas pardavimas ir pirkimas vyko tuo pačiu ataskaitiniu laikotarpiu.

(*3)  Gyvūno įsigijimas niekada netraukiamas į apskaitą kaip tarpinis vartojimas (iš esmės tai nebaigtos gamybos įsigijimas, plg. 2.067) ir gyvūninė produkcija gali būti apskaičiuojama tik netiesiogiai, remiantis pardavimu, BPKF ir atsargų pokyčiais.

(*4)  Atsižvelgiant į taikomą metodą, vieneto vidaus vartojimas koreguojamas pagal ŽŪES vertes.

(*5)  Neįtraukiami importuoti žemės ūkio produktai (išskyrus gyvūnus).“.“

---

II PRIEDAS

„II PRIEDAS

DUOMENŲ PERDAVIMO PROGRAMA

Perduodami duomenys apie kiekvieno produkcijos straipsnio (nuo 01 iki 18, įskaitant postraipsnius) vertę bazinėmis kainomis ir jos sudedamąsias dalis (vertė gamintojų kainomis, subsidijos produktams ir produktų mokesčiai).

Perduodami gamybos sąskaitos ir bendrojo pagrindinio kapitalo formavimo (BPKF) duomenys pateikiami einamosiomis ir praėjusių metų kainomis.

Visos vertės išreiškiamos milijonais nacionalinės valiutos vienetų. Darbo sąnaudos išreiškiamos 1 000 darbo vienetų per metus.

Perduodami regioninių žemės ūkio ekonominių sąskaitų (RŽŪES) duomenys pateikiami NUTS 2 lygio ir tik einamosiomis kainomis.

1.   Gamybos sąskaita

| | | Ataskaitinių metų n duomenys |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Straipsnis | Kintamųjų sąrašas | Lapkritis
  Metai n (ŽŪES įverčiai) | Kovas
  Metai n+1 (ŽŪES įverčiai) | Rugsėjis
  Metai n+1 (ŽŪES duomenys) | Rugsėjis
  Metai n+2 (RŽŪES duomenys) |
| 01 | GRŪDAI (įskaitant sėklas) | X | X | X | X |
| 01.1 | Kviečiai ir speltos | X | X | X | X |
| 01.1/1 | Paprastieji kviečiai ir speltos | — | — | X | X |
| 01.1/2 | Kietieji kviečiai | — | — | X | X |
| 01.2 | Rugiai ir kviečių ir rugių mišinys | X | X | X | X |
| 01.3 | Miežiai | X | X | X | X |
| 01.4 | Avižos ir vasarinių javų mišiniai | X | X | X | X |
| 01.5 | Grūdiniai kukurūzai | X | X | X | X |
| 01.6 | Ryžiai | X | X | X | X |
| 01.7 | Kiti javai | X | X | X | X |
| 02 | PRAMONINIAI AUGALAI | X | X | X | X |
| 02.1 | Aliejinių augalų sėklos ir aliejinių augalų vaisiai (įskaitant sėklas) | X | X | X | X |
| 02.1/1 | Rapsai ir aliejinių griežčių sėklos | — | — | X | X |
| 02.1/2 | Saulėgrąžos | — | — | X | X |
| 02.1/3 | Sojos | — | — | X | X |
| 02.1/4 | Kiti aliejinių augalų produktai | — | — | X | X |
| 02.2 | Baltymingi augalai (įskaitant sėklas) | X | X | X | X |
| 02.3 | Žaliavinis tabakas | X | X | X | X |
| 02.4 | Cukriniai runkeliai | X | X | X | X |
| 02.5 | Kiti pramoniniai augalai | X | X | X | X |
| 02.5/1 | Pluoštiniai augalai | — | — | X | — |
| 02.5/2 | Apyniai | — | — | X | — |
| 02.5/3 | Kiti pramoniniai augalai: kiti | — | — | X | — |
| 03 | PAŠARINIAI AUGALAI | X | X | X | X |
| 03.1 | Pašariniai kukurūzai | — | — | X | X |
| 03.2 | Pašariniai šakniavaisiai (įskaitant pašarinius runkelius) | — | — | X | X |
| 03.3 | Kiti pašariniai augalai | — | — | X | X |
| 04 | DARŽOVĖS IR SODO AUGALŲ PRODUKTAI | X | X | X | X |
| 04.1 | Šviežios daržovės | X | X | X | X |
| 04.1/1 | Žiediniai kopūstai | — | — | X | — |
| 04.1/2 | Pomidorai | — | — | X | — |
| 04.1/3 | Kitos šviežios daržovės | — | — | X | — |
| 04.2 | Augalai ir gėlės | X | X | X | X |
| 04.2/1 | Medelynų augalai | — | — | X | — |
| 04.2/2 | Dekoratyviniai augalai ir gėlės (įskaitant Kalėdų eglutes) | — | — | X | — |
| 04.2/3 | Sodiniai | — | — | X | — |
| 05 | BULVĖS (įskaitant sėklas) | X | X | X | X |
| 06 | VAISIAI | X | X | X | X |
| 06.1 | Švieži vaisiai | X | X | X | X |
| 06.1/1 | Desertiniai obuoliai | — | — | X | — |
| 06.1/2 | Desertinės kriaušės | — | — | X | — |
| 06.1/3 | Persikai | — | — | X | — |
| 06.1/4 | Kiti švieži vaisiai | — | — | X | — |
| 06.2 | Citrusiniai vaisiai | X | X | X | X |
| 06.2/1 | Saldieji apelsinai | — | — | X | — |
| 06.2/2 | Mandarinai | — | — | X | — |
| 06.2/3 | Citrinos | — | — | X | — |
| 06.2/4 | Kiti citrusiniai vaisiai | — | — | X | — |
| 06.3 | Atogrąžų vaisiai | X | X | X | X |
| 06.4 | Vynuogės | X | X | X | X |
| 06.4/1 | Desertinės vynuogės | — | — | X | — |
| 06.4/2 | Kitos vynuogės | — | — | X | — |
| 06.5 | Alyvuogės | X | X | X | X |
| 06.5/1 | Valgomosios alyvuogės | — | — | X | — |
| 06.5/2 | Kitos alyvuogės | — | — | X | — |
| 07 | VYNAS | X | X | X | X |
| 07.1 | Stalo vynas | — | — | X | — |
| 07.2 | Rūšinis vynas | — | — | X | — |
| 08 | ALYVUOGIŲ ALIEJUS | X | X | X | X |
| 09 | KITI AUGALININKYSTĖS PRODUKTAI | X | X | X | X |
| 09.1 | Augalinės medžiagos, daugiausia naudojamos pynimui | — | — | X | — |
| 09.2 | Sėklos | — | — | X | — |
| 09.3 | Kiti augalininkystės produktai: kiti | — | — | X | — |
| 10 | AUGALININKYSTĖS PRODUKCIJA (01–09) | X | X | X | X |
| 11 | GYVŪNAI | X | X | X | X |
| 11.1 | Galvijai | X | X | X | X |
| 11.2 | Kiaulės | X | X | X | X |
| 11.3 | Arkliai | X | X | X | X |
| 11.4 | Avys ir ožkos | X | X | X | X |
| 11.5 | Naminiai paukščiai | X | X | X | X |
| 11.6 | Kiti gyvūnai | X | X | X | X |
| 12 | GYVŪNINIAI PRODUKTAI | X | X | X | X |
| 12.1 | Pienas | X | X | X | X |
| 12.2 | Kiaušiniai | X | X | X | X |
| 12.3 | Kiti gyvūniniai produktai | X | X | X | X |
| 12.3/1 | Žaliavinė vilna | — | — | X | — |
| 12.3/2 | Šilkverpių kokonai | — | — | X | — |
| 12.3/3 | Kiti gyvūniniai produktai: kiti | — | — | X | — |
| 13 | GYVŪNINĖ PRODUKCIJA (11+12) | X | X | X | X |
| 14 | ŽEMĖS ŪKIO PREKIŲ PRODUKCIJA (10+13) | X | X | X | X |
| 15 | ŽEMĖS ŪKIO PASLAUGŲ PRODUKCIJA | X | X | X | X |
| 15.1 | Žemės ūkio paslaugos | — | — | X | — |
| 15.2 | Pieno kvotos nuoma | — | — | X | — |
| 16 | ŽEMĖS ŪKIO PRODUKCIJA (14+15) | X | X | X | X |
| 17 | NE ŽEMĖS ŪKIO NEPAGRINDINĖ VEIKLA (NEATSKIRIAMA) | X | X | X | X |
| 17.1 | Žemės ūkio produktų perdirbimas | X | X | X | X |
| 17.2 | Kita neatskiriama nepagrindinė veikla (prekės ir paslaugos) | X | X | X | X |
| 18 | ŽEMĖS ŪKIO EKONOMINĖS VEIKLOS RŪŠIES PRODUKCIJA (16+17) | X | X | X | X |
| 19 | VISAS TARPINIS VARTOJIMAS | X | X | X | X |
| 19.01 | Sėklos ir sodmenys | X | X | X | X |
| 19.02 | Energetika; tepalai | X | X | X | X |
| 19.02/1 | — | Elektros energija |

Ataskaitinių metų n duomenys

a

b

c

d

Straipsnis

Kintamųjų sąrašas

Lapkritis

Metai n (ŽŪES įverčiai)

Kovas

Metai n+1 (ŽŪES įverčiai)

Rugsėjis

Metai n+1 (ŽŪES duomenys)

Rugsėjis

Metai n+2 (RŽŪES duomenys)

01

GRŪDAI (įskaitant sėklas)

X

X

X

X

01.1

Kviečiai ir speltos

X

X

X

X

01.1/1

Paprastieji kviečiai ir speltos

—

—

X

X

01.1/2

Kietieji kviečiai

—

—

X

X

01.2

Rugiai ir kviečių ir rugių mišinys

X

X

X

X

01.3

Miežiai

X

X

X

X

01.4

Avižos ir vasarinių javų mišiniai

X

X

X

X

01.5

Grūdiniai kukurūzai

X

X

X

X

01.6

Ryžiai

X

X

X

X

01.7

Kiti javai

X

X

X

X

02

PRAMONINIAI AUGALAI

X

X

X

X

02.1

Aliejinių augalų sėklos ir aliejinių augalų vaisiai (įskaitant sėklas)

X

X

X

X

02.1/1

Rapsai ir aliejinių griežčių sėklos

—

—

X

X

02.1/2

Saulėgrąžos

—

—

X

X

02.1/3

Sojos

—

—

X

X

02.1/4

Kiti aliejinių augalų produktai

—

—

X

X

02.2

Baltymingi augalai (įskaitant sėklas)

X

X

X

X

02.3

Žaliavinis tabakas

X

X

X

X

02.4

Cukriniai runkeliai

X

X

X

X

02.5

Kiti pramoniniai augalai

X

X

X

X

02.5/1

Pluoštiniai augalai

—

—

X

—

02.5/2

Apyniai

—

—

X

—

02.5/3

Kiti pramoniniai augalai: kiti

—

—

X

—

03

PAŠARINIAI AUGALAI

X

X

X

X

03.1

Pašariniai kukurūzai

—

—

X

X

03.2

Pašariniai šakniavaisiai (įskaitant pašarinius runkelius)

—

—

X

X

03.3

Kiti pašariniai augalai

—

—

X

X

04

DARŽOVĖS IR SODO AUGALŲ PRODUKTAI

X

X

X

X

04.1

Šviežios daržovės

X

X

X

X

04.1/1

Žiediniai kopūstai

—

—

X

—

04.1/2

Pomidorai

—

—

X

—

04.1/3

Kitos šviežios daržovės

—

—

X

—

04.2

Augalai ir gėlės

X

X

X

X

04.2/1

Medelynų augalai

—

—

X

—

04.2/2

Dekoratyviniai augalai ir gėlės (įskaitant Kalėdų eglutes)

—

—

X

—

04.2/3

Sodiniai

—

—

X

—

05

BULVĖS (įskaitant sėklas)

X

X

X

X

06

VAISIAI

X

X

X

X

06.1

Švieži vaisiai

X

X

X

X

06.1/1

Desertiniai obuoliai

—

—

X

—

06.1/2

Desertinės kriaušės

—

—

X

—

06.1/3

Persikai

—

—

X

—

06.1/4

Kiti švieži vaisiai

—

—

X

—

06.2

Citrusiniai vaisiai

X

X

X

X

06.2/1

Saldieji apelsinai

—

—

X

—

06.2/2

Mandarinai

—

—

X

—

06.2/3

Citrinos

—

—

X

—

06.2/4

Kiti citrusiniai vaisiai

—

—

X

—

06.3

Atogrąžų vaisiai

X

X

X

X

06.4

Vynuogės

X

X

X

X

06.4/1

Desertinės vynuogės

—

—

X

—

06.4/2

Kitos vynuogės

—

—

X

—

06.5

Alyvuogės

X

X

X

X

06.5/1

Valgomosios alyvuogės

—

—

X

—

06.5/2

Kitos alyvuogės

—

—

X

—

07

VYNAS

X

X

X

X

07.1

Stalo vynas

—

—

X

—

07.2

Rūšinis vynas

—

—

X

—

08

ALYVUOGIŲ ALIEJUS

X

X

X

X

09

KITI AUGALININKYSTĖS PRODUKTAI

X

X

X

X

09.1

Augalinės medžiagos, daugiausia naudojamos pynimui

—

—

X

—

09.2

Sėklos

—

—

X

—

09.3

Kiti augalininkystės produktai: kiti

—

—

X

—

10

AUGALININKYSTĖS PRODUKCIJA (01–09)

X

X

X

X

11

GYVŪNAI

X

X

X

X

11.1

Galvijai

X

X

X

X

11.2

Kiaulės

X

X

X

X

11.3

Arkliai

X

X

X

X

11.4

Avys ir ožkos

X

X

X

X

11.5

Naminiai paukščiai

X

X

X

X

11.6

Kiti gyvūnai

X

X

X

X

12

GYVŪNINIAI PRODUKTAI

X

X

X

X

12.1

Pienas

X

X

X

X

12.2

Kiaušiniai

X

X

X

X

12.3

Kiti gyvūniniai produktai

X

X

X

X

12.3/1

Žaliavinė vilna

—

—

X

—

12.3/2

Šilkverpių kokonai

—

—

X

—

12.3/3

Kiti gyvūniniai produktai: kiti

—

—

X

—

13

GYVŪNINĖ PRODUKCIJA (11+12)

X

X

X

X

14

ŽEMĖS ŪKIO PREKIŲ PRODUKCIJA (10+13)

X

X

X

X

15

ŽEMĖS ŪKIO PASLAUGŲ PRODUKCIJA

X

X

X

X

15.1

Žemės ūkio paslaugos

—

—

X

—

15.2

Pieno kvotos nuoma

—

—

X

—

16

ŽEMĖS ŪKIO PRODUKCIJA (14+15)

X

X

X

X

17

NE ŽEMĖS ŪKIO NEPAGRINDINĖ VEIKLA (NEATSKIRIAMA)

X

X

X

X

17.1

Žemės ūkio produktų perdirbimas

X

X

X

X

17.2

Kita neatskiriama nepagrindinė veikla (prekės ir paslaugos)

X

X

X

X

18

ŽEMĖS ŪKIO EKONOMINĖS VEIKLOS RŪŠIES PRODUKCIJA (16+17)

X

X

X

X

19

VISAS TARPINIS VARTOJIMAS

X

X

X

X

19.01

Sėklos ir sodmenys

X

X

X

X

19.02

Energetika; tepalai

X

X

X

X

19.02/1

—

Elektros energija

—

—

X

—

19.02/2

| — | Dujos |
| --- | --- |

—

Dujos

—

—

X

—

19.02/3

| — | Kitas kuras ir varomosios medžiagos |
| --- | --- |

—

Kitas kuras ir varomosios medžiagos

—

—

X

—

19.02/4

| — | Kita |
| --- | --- |

—

Kita

—

—

X

—

19.03

Trąšos ir dirvožemio savybes gerinančios medžiagos

X

X

X

X

19.04

Augalų apsaugos priemonės ir pesticidai

X

X

X

X

19.05

Veterinarinės išlaidos

X

X

X

X

19.06

Pašarai

X

X

X

X

19.06/1

| — | Kitų žemės ūkio valdų tiekiami pašarai |
| --- | --- |

—

Kitų žemės ūkio valdų tiekiami pašarai

X

X

X

X

19.06/2

| — | Pašarai, įsigyti ne iš žemės ūkio ekonominės veiklos rūšies subjektų |
| --- | --- |

—

Pašarai, įsigyti ne iš žemės ūkio ekonominės veiklos rūšies subjektų

X

X

X

X

19.06/3

| — | Toje pačioje žemės ūkio valdoje pagaminti ir suvartoti pašarai |
| --- | --- |

—

Toje pačioje žemės ūkio valdoje pagaminti ir suvartoti pašarai

X

X

X

X

19.07

Medžiagų priežiūra

X

X

X

X

19.08

Pastatų priežiūra

X

X

X

X

19.09

Žemės ūkio paslaugos

X

X

X

X

19.10

Netiesiogiai apskaičiuotos finansinio tarpininkavimo paslaugos (NAFTAP)

X

X

X

X

19.11

Kitos prekės ir paslaugos

X

X

X

X

20

BENDROJI PRIDĖTINĖ VERTĖ BAZINĖMIS KAINOMIS (18–19)

X

X

X

X

21

PAGRINDINIO KAPITALO VARTOJIMAS

X

X

X

X

21.1

Įranga

—

—

X

—

21.2

Pastatai

—

—

X

—

21.3

Sodiniai

—

—

X

—

21.4

Kita

—

—

X

—

22

GRYNOJI PRIDĖTINĖ VERTĖ BAZINĖMIS KAINOMIS (20–21)

X

X

X

X

2.   Pajamų formavimo sąskaita

| | | Ataskaitinių metų n duomenys |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Straipsnis | Kintamųjų sąrašas | Lapkritis
  Metai n (ŽŪES įverčiai) | Kovas
  Metai n+1 (ŽŪES įverčiai) | Rugsėjis
  Metai n+1 (ŽŪES duomenys) | Rugsėjis
  Metai n+2 (RŽŪES duomenys) |
| 23 | KOMPENSACIJA DARBUOTOJAMS | X | X | X | X |
| 24 | KITI GAMYBOS MOKESČIAI | X | X | X | X |
| 25 | KITOS SUBSIDIJOS GAMYBAI | X | X | X | X |
| 26 | GAMYBOS VEIKSNIŲ PAJAMOS (22–24+25) | X | X | X | X |
| 27 | LIKUTINIS PERTEKLIUS / MIŠRIOS PAJAMOS (22–23–24+25) | X | X | X | X |

Ataskaitinių metų n duomenys

a

b

c

d

Straipsnis

Kintamųjų sąrašas

Lapkritis

Metai n (ŽŪES įverčiai)

Kovas

Metai n+1 (ŽŪES įverčiai)

Rugsėjis

Metai n+1 (ŽŪES duomenys)

Rugsėjis

Metai n+2 (RŽŪES duomenys)

23

KOMPENSACIJA DARBUOTOJAMS

X

X

X

X

24

KITI GAMYBOS MOKESČIAI

X

X

X

X

25

KITOS SUBSIDIJOS GAMYBAI

X

X

X

X

26

GAMYBOS VEIKSNIŲ PAJAMOS (22–24+25)

X

X

X

X

27

LIKUTINIS PERTEKLIUS / MIŠRIOS PAJAMOS (22–23–24+25)

X

X

X

X

3.   Verslo pajamų sąskaita

| | | Ataskaitinių metų n duomenys |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Straipsnis | Kintamųjų sąrašas | Lapkritis
  Metai n (ŽŪES įverčiai) | Kovas
  Metai n+1 (ŽŪES įverčiai) | Rugsėjis
  Metai n+1 (ŽŪES duomenys) | Rugsėjis
  Metai n+2 (RŽŪES duomenys) |
| 28 | RENTA IR KITI NEKILNOJAMOJO TURTO NUOMOS MOKĖTINI MOKESČIAI | X | X | X | X |
| 29 | MOKĖTINOS PALŪKANOS | X | X | X | X |
| 30 | GAUTINOS PALŪKANOS | X | X | X | X |
| 31 | VERSLO PAJAMOS (27–28–29+30) | X | X | X | X |

Ataskaitinių metų n duomenys

a

b

c

d

Straipsnis

Kintamųjų sąrašas

Lapkritis

Metai n (ŽŪES įverčiai)

Kovas

Metai n+1 (ŽŪES įverčiai)

Rugsėjis

Metai n+1 (ŽŪES duomenys)

Rugsėjis

Metai n+2 (RŽŪES duomenys)

28

RENTA IR KITI NEKILNOJAMOJO TURTO NUOMOS MOKĖTINI MOKESČIAI

X

X

X

X

29

MOKĖTINOS PALŪKANOS

X

X

X

X

30

GAUTINOS PALŪKANOS

X

X

X

X

31

VERSLO PAJAMOS (27–28–29+30)

X

X

X

X

4.   Kapitalo sąskaitos elementai

| | | Ataskaitinių metų n duomenys |
| --- | --- | --- |
| a | b | c | d |
| Straipsnis | Kintamųjų sąrašas | Lapkritis
  Metai n (ŽŪES įverčiai) | Kovas
  Metai n+1 (ŽŪES įverčiai) | Rugsėjis
  Metai n+1 (ŽŪES duomenys) | Rugsėjis
  Metai n+2 (RŽŪES duomenys) |
| 32 | BPKF (ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTAI) | — | — | X | X |
| 32.1 | BPKF (sodiniai) | — | — | X | — |
| 32.2 | BPKF (gyvūnai) | — | — | X | — |
| 33 | BPKF (NE ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTAI) | — | — | X | X |
| 33.1 | BPKF (medžiagos) | — | — | X | — |
| 33.2 | BPKF (pastatai) | — | — | X | — |
| 33.3 | Kitas BPKF | — | — | X | — |
| 34 | BPKF (BE IŠSKAITYTINO PVM) (32+33) | — | — | X | X |
| 35 | GRYNOJO PAGRINDINIO KAPITALO FORMAVIMAS (BE IŠSKAITYTINO PVM)(34–21) | — | — | X | X |
| 36 | ATSARGŲ POKYČIAI | — | — | X | X |
| 37 | KAPITALO PERVEDIMAI | — | — | X | X |
| 37.1 | Investicinės dotacijos | — | — | X | — |
| 37.2 | Kiti kapitalo pervedimai | — | — | X | — |

Ataskaitinių metų n duomenys

a

b

c

d

Straipsnis

Kintamųjų sąrašas

Lapkritis

Metai n (ŽŪES įverčiai)

Kovas

Metai n+1 (ŽŪES įverčiai)

Rugsėjis

Metai n+1 (ŽŪES duomenys)

Rugsėjis

Metai n+2 (RŽŪES duomenys)

32

BPKF (ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTAI)

—

—

X

X

32.1

BPKF (sodiniai)

—

—

X

—

32.2

BPKF (gyvūnai)

—

—

X

—

33

BPKF (NE ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTAI)

—

—

X

X

33.1

BPKF (medžiagos)

—

—

X

—

33.2

BPKF (pastatai)

—

—

X

—

33.3

Kitas BPKF

—

—

X

—

34

BPKF (BE IŠSKAITYTINO PVM) (32+33)

—

—

X

X

35

GRYNOJO PAGRINDINIO KAPITALO FORMAVIMAS (BE IŠSKAITYTINO PVM)(34–21)

—

—

X

X

36

ATSARGŲ POKYČIAI

—

—

X

X

37

KAPITALO PERVEDIMAI

—

—

X

X

37.1

Investicinės dotacijos

—

—

X

—

37.2

Kiti kapitalo pervedimai

—

—

X

—

5.   Žemės ūkio darbo sąnaudos

| | | Ataskaitinių metų n duomenys |
| --- | --- | --- |
| a | b | c |
| Straipsnis | Kintamųjų sąrašas | Lapkritis
  Metai n (ŽŪES įverčiai) | Kovas
  Metai n+1 (ŽŪES įverčiai) | Rugsėjis
  Metai n+1 (ŽŪES duomenys) |
| 38 | VISOS ŽEMĖS ŪKIO DARBO SĄNAUDOS | X | X | X |
| 38.1 | Neapmokamos žemės ūkio darbo sąnaudos | X | X | X |
| 38.2 | Apmokamos žemės ūkio darbo sąnaudos | X | X | X |

Ataskaitinių metų n duomenys

a

b

c

Straipsnis

Kintamųjų sąrašas

Lapkritis

Metai n (ŽŪES įverčiai)

Kovas

Metai n+1 (ŽŪES įverčiai)

Rugsėjis

Metai n+1 (ŽŪES duomenys)

38

VISOS ŽEMĖS ŪKIO DARBO SĄNAUDOS

X

X

X

38.1

Neapmokamos žemės ūkio darbo sąnaudos

X

X

X

38.2

Apmokamos žemės ūkio darbo sąnaudos

X

X

X

---

SPRENDIMAI

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/22

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2022/591

2022 m. balandžio 6 d.

dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2030 m.

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 192 straipsnio 3 dalį viena po kitos priimamos bendrosios aplinkosaugos veiksmų programos buvo Sąjungos aplinkos politikos plėtojimo ir koordinavimo pagrindas ir nuo 1973 m. sudarė Sąjungos veiksmų aplinkos srityje pagrindą; |
| --- | --- |

(1)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 192 straipsnio 3 dalį viena po kitos priimamos bendrosios aplinkosaugos veiksmų programos buvo Sąjungos aplinkos politikos plėtojimo ir koordinavimo pagrindas ir nuo 1973 m. sudarė Sąjungos veiksmų aplinkos srityje pagrindą;

| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1386/2013/ES (4) nustatyta 7-oji aplinkosaugos veiksmų programa (toliau – 7-oji AVP). 7 AVP išdėstyta Sąjungos aplinkosaugos darbotvarkė laikotarpiu iki 2020 m. gruodžio 31 d. ir ilgalaikė 2050 m. vizija; |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1386/2013/ES (4) nustatyta 7-oji aplinkosaugos veiksmų programa (toliau – 7-oji AVP). 7 AVP išdėstyta Sąjungos aplinkosaugos darbotvarkė laikotarpiu iki 2020 m. gruodžio 31 d. ir ilgalaikė 2050 m. vizija;

| (3) | Komisijos 2019 m. gegužės 15 d. ataskaitoje dėl 7-osios AVP vertinimo padaryta išvada, kad 2050 m. vizija ir prioritetiniai tikslai tebėra aktualūs, kad 7-oji AVP padėjo užtikrinti, kad aplinkos politikos veiksmai būtų labiau nuspėjami, greitesni ir geriau koordinuojami, ir kad 7-osios AVP struktūra ir galimybių atverianti sistema padėjo sukurti sinergiją, todėl aplinkos politika tapo veiksmingesnė ir efektyvesnė. Atlikus vertinimą taip pat padaryta išvada, kad 7-ojoje AVP dar prieš priimant Jungtinių Tautų (JT) darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. (toliau – JT darbotvarkė iki 2030 m.) primygtinai akcentuota, kad ekonomikos augimas ir socialinė gerovė priklauso nuo sveikos gamtos išteklių bazės, sudarytos palankios sąlygos siekti darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir suteikta galimybė Sąjungai pasauliniu mastu laikytis vieningos pozicijos klimato ir aplinkos klausimais, bet kad pažanga, susijusi su gamtos apsauga, sveikata ir aplinkosaugos aspektu integracija į kitas politikos sritis, yra nepakankama. Vertinime taip pat padaryta išvada, kad įgyvendinant 7-ąją AVP galėjo būti labiau atsižvelgta į socialinius klausimus, remiantis esamomis aplinkos ir socialinės politikos sąsajomis, pvz., kalbant apie poveikį pažeidžiamoms grupėms, darbo vietoms, socialinei įtraukčiai ir nelygybei. Be to, Komisijos ataskaitoje pažymėta, kad nepaisant vis didėjančio aplinkosaugos tikslų užmojo daugybėje politikos sričių, išlaidos aplinkos apsaugai Sąjungoje daugelį metų nesikeitė (apie 2 % BVP) ir kad neįgyvendinus aplinkosaugos teisės aktų Sąjungos ekonomika kasmet patiria apie 55 mlrd. EUR išlaidų sveikatos priežiūrai ir tiesioginių aplinkos apsaugos išlaidų. Komisijos ataskaitoje pažymėta, kad 7-osios AVP įgyvendinimas galėjo būti sustiprintas tvirtesniu stebėsenos mechanizmu; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos 2019 m. gegužės 15 d. ataskaitoje dėl 7-osios AVP vertinimo padaryta išvada, kad 2050 m. vizija ir prioritetiniai tikslai tebėra aktualūs, kad 7-oji AVP padėjo užtikrinti, kad aplinkos politikos veiksmai būtų labiau nuspėjami, greitesni ir geriau koordinuojami, ir kad 7-osios AVP struktūra ir galimybių atverianti sistema padėjo sukurti sinergiją, todėl aplinkos politika tapo veiksmingesnė ir efektyvesnė. Atlikus vertinimą taip pat padaryta išvada, kad 7-ojoje AVP dar prieš priimant Jungtinių Tautų (JT) darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. (toliau – JT darbotvarkė iki 2030 m.) primygtinai akcentuota, kad ekonomikos augimas ir socialinė gerovė priklauso nuo sveikos gamtos išteklių bazės, sudarytos palankios sąlygos siekti darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir suteikta galimybė Sąjungai pasauliniu mastu laikytis vieningos pozicijos klimato ir aplinkos klausimais, bet kad pažanga, susijusi su gamtos apsauga, sveikata ir aplinkosaugos aspektu integracija į kitas politikos sritis, yra nepakankama. Vertinime taip pat padaryta išvada, kad įgyvendinant 7-ąją AVP galėjo būti labiau atsižvelgta į socialinius klausimus, remiantis esamomis aplinkos ir socialinės politikos sąsajomis, pvz., kalbant apie poveikį pažeidžiamoms grupėms, darbo vietoms, socialinei įtraukčiai ir nelygybei. Be to, Komisijos ataskaitoje pažymėta, kad nepaisant vis didėjančio aplinkosaugos tikslų užmojo daugybėje politikos sričių, išlaidos aplinkos apsaugai Sąjungoje daugelį metų nesikeitė (apie 2 % BVP) ir kad neįgyvendinus aplinkosaugos teisės aktų Sąjungos ekonomika kasmet patiria apie 55 mlrd. EUR išlaidų sveikatos priežiūrai ir tiesioginių aplinkos apsaugos išlaidų. Komisijos ataskaitoje pažymėta, kad 7-osios AVP įgyvendinimas galėjo būti sustiprintas tvirtesniu stebėsenos mechanizmu;

| (4) | remiantis Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaita „Europos aplinka: 2020 m. padėtis ir perspektyva. Žinios, būtinos siekiant tvarios Europos“ (angl. The European environment – state and outlook 2020, Knowledge for transition to a sustainable Europe („SOER 2020“)), Sąjunga turi išskirtinę galimybę per ateinantį dešimtmetį imtis pasaulio lyderės vaidmens tvarumo srityje, spręsdama neatidėliotinus su tvarumu susijusius iššūkius, kuriems būtini sisteminiai sprendimai. Sisteminiai pokyčiai reiškia esminius, transformacinius ir kompleksinius pokyčius, dėl kurių iš esmės keičiasi ir yra perorientuojami sisteminiai tikslai, paskatos, technologijos, socialinė praktika ir normos, taip pat žinių sistemos ir valdymo metodai. Kaip nurodyta ataskaitoje „SOER 2020“, vienas iš svarbiausių veiksnių, lemiančių nuolatines Europos aplinkos ir tvarumo problemas, yra neatsiejamai susijęs su ekonomine veikla ir gyvenimo būdu, visų pirma su socialinėmis sistemomis, tenkinančios tokius europiečių poreikius kaip maistas, energija ir judumas. Užtikrinus politikos suderinamumą su esama aplinkos politika ir ją visiškai įgyvendinus, Europa galėtų daug nuveikti, kad pasiektų savo aplinkos apsaugos tikslus iki 2030 m. ir įgyvendintų JT darbotvarkę iki 2030 m. bei savo DVT; |
| --- | --- |

(4)

remiantis Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaita „Europos aplinka: 2020 m. padėtis ir perspektyva. Žinios, būtinos siekiant tvarios Europos“ (angl. The European environment – state and outlook 2020, Knowledge for transition to a sustainable Europe („SOER 2020“)), Sąjunga turi išskirtinę galimybę per ateinantį dešimtmetį imtis pasaulio lyderės vaidmens tvarumo srityje, spręsdama neatidėliotinus su tvarumu susijusius iššūkius, kuriems būtini sisteminiai sprendimai. Sisteminiai pokyčiai reiškia esminius, transformacinius ir kompleksinius pokyčius, dėl kurių iš esmės keičiasi ir yra perorientuojami sisteminiai tikslai, paskatos, technologijos, socialinė praktika ir normos, taip pat žinių sistemos ir valdymo metodai. Kaip nurodyta ataskaitoje „SOER 2020“, vienas iš svarbiausių veiksnių, lemiančių nuolatines Europos aplinkos ir tvarumo problemas, yra neatsiejamai susijęs su ekonomine veikla ir gyvenimo būdu, visų pirma su socialinėmis sistemomis, tenkinančios tokius europiečių poreikius kaip maistas, energija ir judumas. Užtikrinus politikos suderinamumą su esama aplinkos politika ir ją visiškai įgyvendinus, Europa galėtų daug nuveikti, kad pasiektų savo aplinkos apsaugos tikslus iki 2030 m. ir įgyvendintų JT darbotvarkę iki 2030 m. bei savo DVT;

| (5) | Komisija reagavo į ataskaitoje „SOER 2020“ nustatytas problemas priimdama 2019 m. gruodžio 11 d. komunikatą „Europos žaliasis kursas“ - naują ekonomikos augimo strategiją, pagal kurią įgyvendinama dvejopa žalioji ir skaitmeninė pertvarka padės Sąjungai tapti teisinga ir klestinčia visuomene su tvaria, konkurencinga, neutralizuoto poveikio klimatui ir efektyvaus išteklių naudojimo ekonomika ir apsaugoti, tausoti bei didinti Sąjungos gamtinį kapitalą kartu gerinant dabartinių ir būsimų kartų gyvenimo kokybę. Reikėtų teikti pirmenybę sparčiam klimato ir aplinkosaugos tikslų įvykdymui kartu apsaugant žmonių sveikatą ir gerovę nuo aplinkosauginių rizikos veiksnių ir poveikio bei užtikrinant teisingą ir įtraukią pertvarką. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1119 (5) teisėje įtvirtintas Sąjungos tikslas ne vėliau kaip iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui; |
| --- | --- |

(5)

Komisija reagavo į ataskaitoje „SOER 2020“ nustatytas problemas priimdama 2019 m. gruodžio 11 d. komunikatą „Europos žaliasis kursas“ - naują ekonomikos augimo strategiją, pagal kurią įgyvendinama dvejopa žalioji ir skaitmeninė pertvarka padės Sąjungai tapti teisinga ir klestinčia visuomene su tvaria, konkurencinga, neutralizuoto poveikio klimatui ir efektyvaus išteklių naudojimo ekonomika ir apsaugoti, tausoti bei didinti Sąjungos gamtinį kapitalą kartu gerinant dabartinių ir būsimų kartų gyvenimo kokybę. Reikėtų teikti pirmenybę sparčiam klimato ir aplinkosaugos tikslų įvykdymui kartu apsaugant žmonių sveikatą ir gerovę nuo aplinkosauginių rizikos veiksnių ir poveikio bei užtikrinant teisingą ir įtraukią pertvarką. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1119 (5) teisėje įtvirtintas Sąjungos tikslas ne vėliau kaip iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui;

| (6) | 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliucijoje dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties Europos Parlamentas pabrėžė, kad labai svarbu nedelsiant imtis plataus užmojo veiksmų, ir paragino Komisiją imtis konkrečių veiksmų, be kita ko, užtikrinant, kad visi atitinkami būsimi pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir biudžeto būtų visiškai suderinti su tikslu užtikrinti, kad visuotinis atšilimas nesiektų 1,5 °C, ir kad jie neprisidėtų prie biologinės įvairovės nykimo, ir šalinant dabartinės Sąjungos politikos neatitikimus kritinės klimato ir aplinkos padėties atžvilgiu, visų pirma vykdant plataus masto žemės ūkio, prekybos, transporto, energetikos ir infrastruktūros investicijų politikos reformą; |
| --- | --- |

(6)

2019 m. lapkričio 28 d. rezoliucijoje dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties Europos Parlamentas pabrėžė, kad labai svarbu nedelsiant imtis plataus užmojo veiksmų, ir paragino Komisiją imtis konkrečių veiksmų, be kita ko, užtikrinant, kad visi atitinkami būsimi pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir biudžeto būtų visiškai suderinti su tikslu užtikrinti, kad visuotinis atšilimas nesiektų 1,5 °C, ir kad jie neprisidėtų prie biologinės įvairovės nykimo, ir šalinant dabartinės Sąjungos politikos neatitikimus kritinės klimato ir aplinkos padėties atžvilgiu, visų pirma vykdant plataus masto žemės ūkio, prekybos, transporto, energetikos ir infrastruktūros investicijų politikos reformą;

| (7) | Europos žaliuoju kursu yra grindžiamas ekonomikos gaivinimo planas „Next Generation ES“, kuriuo skatinamos investicijos į pagrindinius žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos sektorius atsparumui didinti, ekonomikai plėtoti ir darbo vietoms kurti teisingoje ir įtraukioje visuomenėje. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, kurią naudojant kartu su 2021–2027 m. Sąjungos biudžetu bus gaivinama nuo COVID-19 krizės nukentėjusi Sąjungos ekonomika, taip pat grindžiama komunikate dėl Europos žaliojo kurso nustatytais prioritetiniais tikslais. Be to, įgyvendinant visas iniciatyvas pagal ekonomikos gaivinimo planą „Next Generation ES“, kai tinkama, turi būti laikomasi reikšmingos žalos nedarymo principo, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 (6) („Taksonomijos reglamentas“) 17 straipsnyje. Ekonomikos gaivinimo planas „Next Generation ES“ suteikia svarbią galimybę paspartinti perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ir aplinkos apsaugos; |
| --- | --- |

(7)

Europos žaliuoju kursu yra grindžiamas ekonomikos gaivinimo planas „Next Generation ES“, kuriuo skatinamos investicijos į pagrindinius žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos sektorius atsparumui didinti, ekonomikai plėtoti ir darbo vietoms kurti teisingoje ir įtraukioje visuomenėje. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, kurią naudojant kartu su 2021–2027 m. Sąjungos biudžetu bus gaivinama nuo COVID-19 krizės nukentėjusi Sąjungos ekonomika, taip pat grindžiama komunikate dėl Europos žaliojo kurso nustatytais prioritetiniais tikslais. Be to, įgyvendinant visas iniciatyvas pagal ekonomikos gaivinimo planą „Next Generation ES“, kai tinkama, turi būti laikomasi reikšmingos žalos nedarymo principo, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 (6) („Taksonomijos reglamentas“) 17 straipsnyje. Ekonomikos gaivinimo planas „Next Generation ES“ suteikia svarbią galimybę paspartinti perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ir aplinkos apsaugos;

| (8) | 7-osios AVP galiojimas baigėsi 2020 m. gruodžio 31 d., o jos 4 straipsnio 3 dalyje buvo reikalaujama, kad prireikus Komisija laiku pateiktų pasiūlymą dėl Aštuntosios aplinkosaugos veiksmų programos (8-oji AVP) ir taip būtų išvengta reguliavimo spragos tarp 7-osios ir 8-osios AVP. Savo komunikate dėl Europos žaliojo kurso Komisija paskelbė, kad į 8-ąją AVP bus įtrauktas naujas stebėsenos mechanizmas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad Sąjunga toliau sėkmingai įgyvendintų savo aplinkosaugos tikslus; |
| --- | --- |

(8)

7-osios AVP galiojimas baigėsi 2020 m. gruodžio 31 d., o jos 4 straipsnio 3 dalyje buvo reikalaujama, kad prireikus Komisija laiku pateiktų pasiūlymą dėl Aštuntosios aplinkosaugos veiksmų programos (8-oji AVP) ir taip būtų išvengta reguliavimo spragos tarp 7-osios ir 8-osios AVP. Savo komunikate dėl Europos žaliojo kurso Komisija paskelbė, kad į 8-ąją AVP bus įtrauktas naujas stebėsenos mechanizmas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad Sąjunga toliau sėkmingai įgyvendintų savo aplinkosaugos tikslus;

| (9) | pagal SESV 192 straipsnio 3 dalį 8-ąja AVP nustatomi prioritetiniai tikslai, kuriuos reikia pasiekti. 8-ajai AVP įgyvendinti būtinos priemonės turi būti priimtos pagal SESV 192 straipsnio 1 arba 2 dalį; |
| --- | --- |

(9)

pagal SESV 192 straipsnio 3 dalį 8-ąja AVP nustatomi prioritetiniai tikslai, kuriuos reikia pasiekti. 8-ajai AVP įgyvendinti būtinos priemonės turi būti priimtos pagal SESV 192 straipsnio 1 arba 2 dalį;

| (10) | priemonėse, kuriomis įgyvendinama 8-oji AVP, pavyzdžiui, iniciatyvose, programose, investicijose, projektuose ir susitarimuose, turėtų būti atsižvelgiama į Taksonomijos reglamento 17 straipsnyje nustatytą reikšmingos žalos nedarymo principą; |
| --- | --- |

(10)

priemonėse, kuriomis įgyvendinama 8-oji AVP, pavyzdžiui, iniciatyvose, programose, investicijose, projektuose ir susitarimuose, turėtų būti atsižvelgiama į Taksonomijos reglamento 17 straipsnyje nustatytą reikšmingos žalos nedarymo principą;

| (11) | 8-ojoje AVP turėtų būti numatyta remti Europos žaliojo kurso tikslus, atsižvelgiant į 7-ojoje AVP jau nustatytą ilgalaikį tikslą ne vėliau kaip 2050 m. „gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“. 8-oji AVP, kaip bendra Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programa, kuri bus vykdoma iki 2030 m., apima daugiau nei Europos žaliasis kursas. 8-osios AVP prioritetiniais tikslais nustatoma Sąjungos politikos formavimo kryptis, remiantis Europos žaliojo kurso strategijų ir iniciatyvų, pavyzdžiui, 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos, naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano, cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti ir Nulinės taršos veiksmų plano, įsipareigojimais, tačiau jais neapsiribojant; |
| --- | --- |

(11)

8-ojoje AVP turėtų būti numatyta remti Europos žaliojo kurso tikslus, atsižvelgiant į 7-ojoje AVP jau nustatytą ilgalaikį tikslą ne vėliau kaip 2050 m. „gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“. 8-oji AVP, kaip bendra Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programa, kuri bus vykdoma iki 2030 m., apima daugiau nei Europos žaliasis kursas. 8-osios AVP prioritetiniais tikslais nustatoma Sąjungos politikos formavimo kryptis, remiantis Europos žaliojo kurso strategijų ir iniciatyvų, pavyzdžiui, 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos, naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano, cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti ir Nulinės taršos veiksmų plano, įsipareigojimais, tačiau jais neapsiribojant;

| (12) | Paryžiaus susitarimu, priimtu per JT bendrąją klimato kaitos konvenciją (7) (toliau – Paryžiaus susitarimas), siekiama stiprinti pasaulinį atsaką į klimato kaitos grėsmę, be kita ko, užtikrinant, kad vidutinės pasaulio temperatūros kilimas būtų gerokai mažesnis nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau stengiantis apriboti temperatūros kilimą iki 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, pripažįstant, kad tai gerokai sumažintų klimato kaitos riziką ir poveikį; |
| --- | --- |

(12)

Paryžiaus susitarimu, priimtu per JT bendrąją klimato kaitos konvenciją (7) (toliau – Paryžiaus susitarimas), siekiama stiprinti pasaulinį atsaką į klimato kaitos grėsmę, be kita ko, užtikrinant, kad vidutinės pasaulio temperatūros kilimas būtų gerokai mažesnis nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau stengiantis apriboti temperatūros kilimą iki 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, pripažįstant, kad tai gerokai sumažintų klimato kaitos riziką ir poveikį;

| (13) | 8-oji AVP yra pagrindas siekiant su aplinka ir klimatu susijusių tikslų, apibrėžtų JT darbotvarkėje iki 2030 m. ir jos DVT, ir ji turėtų būti suderinta su Paryžiaus susitarimo, Rio de Žaneiro konvencijų ir kitų atitinkamų tarptautinių susitarimų tikslais. 8-ąja AVP sudaromos sąlygos sisteminiams pokyčiams Sąjungos ekonomikoje, kuria užtikrinama gerovė neviršijant planetos galimybių ribų, kurioje augimas būtų atkuriamasis, ir kuri taip pat turėtų užtikrinti, kad žalioji pertvarka būtų vykdoma teisingai ir įtraukiai, kartu prisidedant prie nelygybės mažinimo. Remiantis Stokholmo atsparumo centro parengtu modeliu, su aplinka ir klimatu susijusių DVT įgyvendinimas yra socialinių ir ekonominių DVT pagrindas, nes mūsų visuomenė ir ekonomika priklauso nuo sveikos biosferos, o tvarus vystymasis gali vykti tik saugioje stabilios ir atsparios planetos aplinkoje. Norint, kad Sąjunga pirmautų pasaulyje pereinant prie tvaresnio vystymosi, bus labai svarbu, kad Sąjunga įvykdytų DVT ir remtų trečiąsias šalis, kad joms irgi tai pavyktų; |
| --- | --- |

(13)

8-oji AVP yra pagrindas siekiant su aplinka ir klimatu susijusių tikslų, apibrėžtų JT darbotvarkėje iki 2030 m. ir jos DVT, ir ji turėtų būti suderinta su Paryžiaus susitarimo, Rio de Žaneiro konvencijų ir kitų atitinkamų tarptautinių susitarimų tikslais. 8-ąja AVP sudaromos sąlygos sisteminiams pokyčiams Sąjungos ekonomikoje, kuria užtikrinama gerovė neviršijant planetos galimybių ribų, kurioje augimas būtų atkuriamasis, ir kuri taip pat turėtų užtikrinti, kad žalioji pertvarka būtų vykdoma teisingai ir įtraukiai, kartu prisidedant prie nelygybės mažinimo. Remiantis Stokholmo atsparumo centro parengtu modeliu, su aplinka ir klimatu susijusių DVT įgyvendinimas yra socialinių ir ekonominių DVT pagrindas, nes mūsų visuomenė ir ekonomika priklauso nuo sveikos biosferos, o tvarus vystymasis gali vykti tik saugioje stabilios ir atsparios planetos aplinkoje. Norint, kad Sąjunga pirmautų pasaulyje pereinant prie tvaresnio vystymosi, bus labai svarbu, kad Sąjunga įvykdytų DVT ir remtų trečiąsias šalis, kad joms irgi tai pavyktų;

| (14) | veiksmai, kuriais siekiama Sąjungos aplinkos ir klimato tikslų, turi būti vykdomi kartu įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir turi būti su juo suderinami; |
| --- | --- |

(14)

veiksmai, kuriais siekiama Sąjungos aplinkos ir klimato tikslų, turi būti vykdomi kartu įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir turi būti su juo suderinami;

| (15) | pagal SESV 191 straipsnio 2 dalį Sąjungos aplinkos politika turi būti siekiama aukšto apsaugos lygio atsižvelgiant į skirtingų Sąjungos regionų būklės įvairovę ir ji turi būti grindžiama atsargumo principu bei principais, kad reikia imtis prevencinių veiksmų, kad žala aplinkai pirmiausia turėtų būti atitaisoma ten, kur yra jos šaltinis, ir kad atlyginti turėtų teršėjas; |
| --- | --- |

(15)

pagal SESV 191 straipsnio 2 dalį Sąjungos aplinkos politika turi būti siekiama aukšto apsaugos lygio atsižvelgiant į skirtingų Sąjungos regionų būklės įvairovę ir ji turi būti grindžiama atsargumo principu bei principais, kad reikia imtis prevencinių veiksmų, kad žala aplinkai pirmiausia turėtų būti atitaisoma ten, kur yra jos šaltinis, ir kad atlyginti turėtų teršėjas;

| (16) | 8-oji AVP turėtų padėti paspartinti teisingą ir įtraukią žaliąją pertvarką, pereinant prie neutralaus poveikio klimatui, tvarios, netoksiškos, efektyviai išteklius naudojančios, atsinaujinančiąja energija grindžiamos, atsparios ir konkurencingos žiedinės ekonomikos, kuri mūsų planetai grąžintų daugiau nei iš jos paimtų. Žalioji pertvarka turėtų vykti atsižvelgiant į gerovės ekonomiką, kurioje augimas yra atkuriamasis, kuri sudaro sąlygas sisteminiams pokyčiams, yra grindžiama prielaida, kad mūsų visuomenių gerovė ir klestėjimas priklauso nuo stabilaus klimato, sveikos aplinkos ir klestinčių ekosistemų, ir sukuria saugią aplinką, kurioje galime plėtoti ekonomiką pagal planetos išgales. Augant pasaulio gyventojų skaičiui ir gamtinių išteklių paklausai, ekonominė veikla turėtų būti plėtojama tvariai, kad nebūtų daroma žala ir, atvirkščiai, klimato kaitos tendencija būtų pakreipta priešinga linkme, būtų saugoma, atkuriama ir gerinama aplinkos būklė, be kita ko, sustabdant biologinės įvairovės nykimą ir ją atkuriant, būtų užkertamas kelias aplinkos būklės blogėjimui, nuo neigiamų aplinkos keliamų pavojų ir poveikio būtų apsaugota sveikata ir gerovė, būtų užkertamas kelias taršai ir ji būtų mažinama, būtų išlaikomas bei didinamas gamtinis kapitalas ir skatinama tvari bioekonomika, taip užtikrinant atsinaujinančiųjų ir neatsinaujinančiųjų išteklių gausą. Nuolatiniais moksliniais tyrimais ir nuolatiniu inovacijų diegimu, gamybos ir vartojimo modelių pakeitimu, prisitaikymu prie naujų iššūkių ir bendra kūryba grindžiama gerovės ekonomika didina atsparumą ir apsaugo dabarties bei ateities kartų gerovę; |
| --- | --- |

(16)

8-oji AVP turėtų padėti paspartinti teisingą ir įtraukią žaliąją pertvarką, pereinant prie neutralaus poveikio klimatui, tvarios, netoksiškos, efektyviai išteklius naudojančios, atsinaujinančiąja energija grindžiamos, atsparios ir konkurencingos žiedinės ekonomikos, kuri mūsų planetai grąžintų daugiau nei iš jos paimtų. Žalioji pertvarka turėtų vykti atsižvelgiant į gerovės ekonomiką, kurioje augimas yra atkuriamasis, kuri sudaro sąlygas sisteminiams pokyčiams, yra grindžiama prielaida, kad mūsų visuomenių gerovė ir klestėjimas priklauso nuo stabilaus klimato, sveikos aplinkos ir klestinčių ekosistemų, ir sukuria saugią aplinką, kurioje galime plėtoti ekonomiką pagal planetos išgales. Augant pasaulio gyventojų skaičiui ir gamtinių išteklių paklausai, ekonominė veikla turėtų būti plėtojama tvariai, kad nebūtų daroma žala ir, atvirkščiai, klimato kaitos tendencija būtų pakreipta priešinga linkme, būtų saugoma, atkuriama ir gerinama aplinkos būklė, be kita ko, sustabdant biologinės įvairovės nykimą ir ją atkuriant, būtų užkertamas kelias aplinkos būklės blogėjimui, nuo neigiamų aplinkos keliamų pavojų ir poveikio būtų apsaugota sveikata ir gerovė, būtų užkertamas kelias taršai ir ji būtų mažinama, būtų išlaikomas bei didinamas gamtinis kapitalas ir skatinama tvari bioekonomika, taip užtikrinant atsinaujinančiųjų ir neatsinaujinančiųjų išteklių gausą. Nuolatiniais moksliniais tyrimais ir nuolatiniu inovacijų diegimu, gamybos ir vartojimo modelių pakeitimu, prisitaikymu prie naujų iššūkių ir bendra kūryba grindžiama gerovės ekonomika didina atsparumą ir apsaugo dabarties bei ateities kartų gerovę;

| (17) | 8-ojoje AVP turėtų būti nustatyti teminiai prioritetiniai tikslai šiose srityse: klimato kaitos švelninimas, prisitaikymas prie klimato kaitos, žemės ir jūrų biologinės įvairovės apsauga ir atkūrimas, netoksiška žiedinė ekonomika, nulinės taršos aplinka ir su gamyba ir vartojimu susijusio neigiamo poveikio aplinkai mažinimas visuose ekonomikos sektoriuose. Šie teminiai prioritetiniai tikslai, susiję tiek su žalos aplinkai veiksniais, tiek su jos poveikiu, yra glaudžiai tarpusavyje susiję, todėl jiems įgyvendinti būtinas sisteminis požiūris. Be to, 8-ojoje AVP turėtų būti nurodytos reikiamos sąlygos, kurias sudarius visi susiję subjektai galėtų darniai pasiekti ilgalaikius ir teminius prioritetinius tikslus; |
| --- | --- |

(17)

8-ojoje AVP turėtų būti nustatyti teminiai prioritetiniai tikslai šiose srityse: klimato kaitos švelninimas, prisitaikymas prie klimato kaitos, žemės ir jūrų biologinės įvairovės apsauga ir atkūrimas, netoksiška žiedinė ekonomika, nulinės taršos aplinka ir su gamyba ir vartojimu susijusio neigiamo poveikio aplinkai mažinimas visuose ekonomikos sektoriuose. Šie teminiai prioritetiniai tikslai, susiję tiek su žalos aplinkai veiksniais, tiek su jos poveikiu, yra glaudžiai tarpusavyje susiję, todėl jiems įgyvendinti būtinas sisteminis požiūris. Be to, 8-ojoje AVP turėtų būti nurodytos reikiamos sąlygos, kurias sudarius visi susiję subjektai galėtų darniai pasiekti ilgalaikius ir teminius prioritetinius tikslus;

| (18) | atliekant poveikio vertinimus pagal 8-ąją AVP, vykdant integruotą ekonominio ir socialinio poveikio bei poveikio aplinkai analizę reikėtų atsižvelgti į visą tiesioginį ir ilgalaikį poveikį aplinkai ir klimatui, įskaitant jo kaupiamąjį poveikį, taip pat į veiksmų ir neveikimo sąnaudas. Tie poveikio vertinimai turėtų būti grindžiami plataus masto skaidriomis konsultacijomis ir per aštuonias savaites nuo viešų konsultacijų pabaigos Komisija turėtų teikti išsamius atsiliepimus apie konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis atsakymus, atskirdama įvairių tipų suinteresuotųjų subjektų atsiliepimus; |
| --- | --- |

(18)

atliekant poveikio vertinimus pagal 8-ąją AVP, vykdant integruotą ekonominio ir socialinio poveikio bei poveikio aplinkai analizę reikėtų atsižvelgti į visą tiesioginį ir ilgalaikį poveikį aplinkai ir klimatui, įskaitant jo kaupiamąjį poveikį, taip pat į veiksmų ir neveikimo sąnaudas. Tie poveikio vertinimai turėtų būti grindžiami plataus masto skaidriomis konsultacijomis ir per aštuonias savaites nuo viešų konsultacijų pabaigos Komisija turėtų teikti išsamius atsiliepimus apie konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis atsakymus, atskirdama įvairių tipų suinteresuotųjų subjektų atsiliepimus;

| (19) | perėjimas prie gerovės ekonomikos, kurioje augimas yra atkuriamasis, yra įtvirtintas 8-ojoje AVP ir įtrauktas tiek į 2030 m., tiek į 2050 m. prioritetinius tikslus. Kad būtų užtikrintas šis perėjimas, Sąjungai reikės parengti labiau holistinį požiūrį į politikos formavimą, be kita ko, naudodama bendrą suvestinę, kurioje ekonominė, socialinė ir aplinkosauginė pažanga vertinama atsižvelgiant ne tik į BVP. Suvestinių rodiklių rinkiniu, kuris būtų Sąjungos pastangų įgyvendinti JT darbotvarkę iki 2030 m. dalis, būtų apibendrinti esami rodikliai ir stebėsenos procesai, ir, kai įmanoma, suteiktų informacijos apie tai, ką liko padaryti tikslui pasiekti, ir galiausiai jie pasitarnautų kaip politinė suvestinė, kuria remiantis būtų galima formuoti politiką. Todėl tokio rodiklių rinkinio parengimas yra įtrauktas į 8-ąją AVP kaip reikiama sąlyga; |
| --- | --- |

(19)

perėjimas prie gerovės ekonomikos, kurioje augimas yra atkuriamasis, yra įtvirtintas 8-ojoje AVP ir įtrauktas tiek į 2030 m., tiek į 2050 m. prioritetinius tikslus. Kad būtų užtikrintas šis perėjimas, Sąjungai reikės parengti labiau holistinį požiūrį į politikos formavimą, be kita ko, naudodama bendrą suvestinę, kurioje ekonominė, socialinė ir aplinkosauginė pažanga vertinama atsižvelgiant ne tik į BVP. Suvestinių rodiklių rinkiniu, kuris būtų Sąjungos pastangų įgyvendinti JT darbotvarkę iki 2030 m. dalis, būtų apibendrinti esami rodikliai ir stebėsenos procesai, ir, kai įmanoma, suteiktų informacijos apie tai, ką liko padaryti tikslui pasiekti, ir galiausiai jie pasitarnautų kaip politinė suvestinė, kuria remiantis būtų galima formuoti politiką. Todėl tokio rodiklių rinkinio parengimas yra įtrauktas į 8-ąją AVP kaip reikiama sąlyga;

| (20) | JT aplinkos programa ir EBPO pasaulinis aplinkos forumas pabrėžė, kad aplinkos pokyčiai daro poveikį lyčių aspektu. Pagal lytį diferencijuoti vaidmenys taip pat nulemia skirtingą moterų ir vyrų pažeidžiamumą klimato kaitos padarinių atžvilgiu, o klimato kaitos poveikis dar labiau sustiprina lyčių nelygybę. Todėl atliekant veiksmus ir siekiant tikslų, susijusių su 8-osios AVP prioritetinių tikslų įgyvendinimu, būtina atsižvelgti į lyčių aspektą siekiant padėti užtikrinti, kad neliktų lyčių nelygybės; |
| --- | --- |

(20)

JT aplinkos programa ir EBPO pasaulinis aplinkos forumas pabrėžė, kad aplinkos pokyčiai daro poveikį lyčių aspektu. Pagal lytį diferencijuoti vaidmenys taip pat nulemia skirtingą moterų ir vyrų pažeidžiamumą klimato kaitos padarinių atžvilgiu, o klimato kaitos poveikis dar labiau sustiprina lyčių nelygybę. Todėl atliekant veiksmus ir siekiant tikslų, susijusių su 8-osios AVP prioritetinių tikslų įgyvendinimu, būtina atsižvelgti į lyčių aspektą siekiant padėti užtikrinti, kad neliktų lyčių nelygybės;

| (21) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 (8) 35 straipsnyje nurodoma, kad į energetikos sąjungos būklės ataskaitą turi būti įtrauktas elementas apie valstybių narių pažangą siekiant palaipsniui atsisakyti energijos subsidijų, visų pirma iškastiniam kurui. To reglamento 17 straipsnyje nustatyta, kad Komisija, padedama Energetikos sąjungos komiteto, turi priimti įgyvendinimo aktus, įskaitant metodiką, pagal kurią teikiamos ataskaitos apie laipsnišką energijos subsidijų, visų pirma iškastiniam kurui, panaikinimą; Be to, remdamasi vykdomo tyrimo rezultatais, Komisija padės valstybėms narėms palaipsniui nutraukti kitas aplinkai kenksmingas subsidijas; |
| --- | --- |

(21)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 (8) 35 straipsnyje nurodoma, kad į energetikos sąjungos būklės ataskaitą turi būti įtrauktas elementas apie valstybių narių pažangą siekiant palaipsniui atsisakyti energijos subsidijų, visų pirma iškastiniam kurui. To reglamento 17 straipsnyje nustatyta, kad Komisija, padedama Energetikos sąjungos komiteto, turi priimti įgyvendinimo aktus, įskaitant metodiką, pagal kurią teikiamos ataskaitos apie laipsnišką energijos subsidijų, visų pirma iškastiniam kurui, panaikinimą; Be to, remdamasi vykdomo tyrimo rezultatais, Komisija padės valstybėms narėms palaipsniui nutraukti kitas aplinkai kenksmingas subsidijas;

| (22) | siekdama patenkinti 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos poreikius, įskaitant investavimo į tinklą „Natura 2000“ ir žaliąją infrastruktūrą prioritetus, Komisija nustatė, kad gamtos išlaidoms turėtų būti leista naudoti ne mažiau kaip 20 mlrd. EUR per metus. Tam reikės sutelkti privatųjį ir viešąjį finansavimą nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis, be kita ko, pasitelkiant įvairias programas; |
| --- | --- |

(22)

siekdama patenkinti 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos poreikius, įskaitant investavimo į tinklą „Natura 2000“ ir žaliąją infrastruktūrą prioritetus, Komisija nustatė, kad gamtos išlaidoms turėtų būti leista naudoti ne mažiau kaip 20 mlrd. EUR per metus. Tam reikės sutelkti privatųjį ir viešąjį finansavimą nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis, be kita ko, pasitelkiant įvairias programas;

| (23) | pagal 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“ 8-ąja AVP turėtų būti remiamos Sąjungos pastangos skatinti patikimą cheminių medžiagų valdymą pasitelkiant tarptautinį bendradarbiavimą ir partnerystes dvišaliuose, regioniniuose ir daugiašaliuose forumuose, taip pat bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis. Sąjunga, laikydamasi tarptautinių įsipareigojimų, užtikrins, kad Sąjungoje uždraustos pavojingos cheminės medžiagos nebūtų gaminamos eksportui, be kita ko, prireikus iš dalies pakeičiant atitinkamus teisės aktus; |
| --- | --- |

(23)

pagal 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“ 8-ąja AVP turėtų būti remiamos Sąjungos pastangos skatinti patikimą cheminių medžiagų valdymą pasitelkiant tarptautinį bendradarbiavimą ir partnerystes dvišaliuose, regioniniuose ir daugiašaliuose forumuose, taip pat bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis. Sąjunga, laikydamasi tarptautinių įsipareigojimų, užtikrins, kad Sąjungoje uždraustos pavojingos cheminės medžiagos nebūtų gaminamos eksportui, be kita ko, prireikus iš dalies pakeičiant atitinkamus teisės aktus;

| (24) | tiek Sąjungoje, tiek pasaulyje žemės ir dirvožemio būklė ir toliau blogėja dėl įvairios žmogaus veiklos, pvz., prastos žemėtvarkos, žemės naudojimo paskirties keitimo, netvarios ūkininkavimo praktikos, žemės užleidimo, taršos, netvarios miškininkystės praktikos ir dirvožemio sandarinimo, ir dėl biologinės įvairovės nykimo ir klimato kaitos, kurią dažnai papildo kiti veiksniai, todėl mažėja žemės ir dirvožemio pajėgumas užtikrinti ekosistemines paslaugas ir funkcijas; |
| --- | --- |

(24)

tiek Sąjungoje, tiek pasaulyje žemės ir dirvožemio būklė ir toliau blogėja dėl įvairios žmogaus veiklos, pvz., prastos žemėtvarkos, žemės naudojimo paskirties keitimo, netvarios ūkininkavimo praktikos, žemės užleidimo, taršos, netvarios miškininkystės praktikos ir dirvožemio sandarinimo, ir dėl biologinės įvairovės nykimo ir klimato kaitos, kurią dažnai papildo kiti veiksniai, todėl mažėja žemės ir dirvožemio pajėgumas užtikrinti ekosistemines paslaugas ir funkcijas;

| (25) | pasaulinė maisto sistema, įskaitant žemės ūkį, žuvininkystę ir akvakultūrą, tebėra vienas iš pagrindinių klimato kaitos ir aplinkos būklės blogėjimo, įskaitant pasaulinį miškų naikinimą, veiksnių. Siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti 8-osios AVP prioritetiniai tikslai, Sąjungoje reikia pertvarkyti Sąjungos maisto sistemą; |
| --- | --- |

(25)

pasaulinė maisto sistema, įskaitant žemės ūkį, žuvininkystę ir akvakultūrą, tebėra vienas iš pagrindinių klimato kaitos ir aplinkos būklės blogėjimo, įskaitant pasaulinį miškų naikinimą, veiksnių. Siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti 8-osios AVP prioritetiniai tikslai, Sąjungoje reikia pertvarkyti Sąjungos maisto sistemą;

| (26) | Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) 2020 m. spalio 29 d. seminaro ataskaitos dėl biologinės įvairovės ir pandemijų duomenimis, pagrindinės pandemijų priežastys yra tie patys visuotiniai aplinkos pokyčiai, kurie lemia biologinės įvairovės nykimą ir klimato kaitą, įskaitant žemės naudojimo paskirties keitimą, žemės ūkio plėtrą ir intensyvėjimą bei kitus veiksnius. Klimato kaita taip pat prisidėjo prie ligų atsiradimo ir ateityje gali sukelti reikšmingą pandemijų riziką, tuo tarpu biologinės įvairovės nykimas taip pat susijęs su kraštovaizdžių pokyčiais ir kai kuriais atvejais gali lemti didesnę naujų ligų riziką. Ataskaitoje teigiama, kad neveikimo kaina gerokai nusveria pasaulinių pandemijų prevencijos strategijų, kuriomis siekiama sumažinti prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais bei žemės naudojimo paskirties keitimą, ir gerinti priežiūrą pagal koncepciją „Viena sveikata“, įgyvendinimo sąnaudas; |
| --- | --- |

(26)

Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) 2020 m. spalio 29 d. seminaro ataskaitos dėl biologinės įvairovės ir pandemijų duomenimis, pagrindinės pandemijų priežastys yra tie patys visuotiniai aplinkos pokyčiai, kurie lemia biologinės įvairovės nykimą ir klimato kaitą, įskaitant žemės naudojimo paskirties keitimą, žemės ūkio plėtrą ir intensyvėjimą bei kitus veiksnius. Klimato kaita taip pat prisidėjo prie ligų atsiradimo ir ateityje gali sukelti reikšmingą pandemijų riziką, tuo tarpu biologinės įvairovės nykimas taip pat susijęs su kraštovaizdžių pokyčiais ir kai kuriais atvejais gali lemti didesnę naujų ligų riziką. Ataskaitoje teigiama, kad neveikimo kaina gerokai nusveria pasaulinių pandemijų prevencijos strategijų, kuriomis siekiama sumažinti prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais bei žemės naudojimo paskirties keitimą, ir gerinti priežiūrą pagal koncepciją „Viena sveikata“, įgyvendinimo sąnaudas;

| (27) | COVID-19 pandemija, sukėlusi precedento neturinčią sveikatos ir ekonomikos krizę, dar kartą parodė, kad formuojant politiką svarbu laikytis daugiasektorės koncepcijos „Viena sveikata“, pagal kurią pripažįstama, kad žmogaus sveikata priklauso nuo aplinkos būklės ir yra susijusi su jos komponentais ir faktoriais, įskaitant gyvūnų sveikatą, ir kad įgyvendinant veiksmus, kuriais siekiama pašalinti grėsmę sveikatai, reikia atsižvelgti į sveikatos ir aplinkos tarpusavio ryšio sudėtingumą. 8-ąja AVP turėtų būti prisidedama prie visapusiško koncepcijos „Viena sveikata“ integravimo į visus politikos formavimo lygmenis; |
| --- | --- |

(27)

COVID-19 pandemija, sukėlusi precedento neturinčią sveikatos ir ekonomikos krizę, dar kartą parodė, kad formuojant politiką svarbu laikytis daugiasektorės koncepcijos „Viena sveikata“, pagal kurią pripažįstama, kad žmogaus sveikata priklauso nuo aplinkos būklės ir yra susijusi su jos komponentais ir faktoriais, įskaitant gyvūnų sveikatą, ir kad įgyvendinant veiksmus, kuriais siekiama pašalinti grėsmę sveikatai, reikia atsižvelgti į sveikatos ir aplinkos tarpusavio ryšio sudėtingumą. 8-ąja AVP turėtų būti prisidedama prie visapusiško koncepcijos „Viena sveikata“ integravimo į visus politikos formavimo lygmenis;

| (28) | pažanga siekiant pripažinti teisę į švarią, sveiką ir tvarią aplinką, kaip nustatyta Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliucijoje 48/13, yra būtina sąlyga siekiant 8-osios AVP prioritetinių tikslų; |
| --- | --- |

(28)

pažanga siekiant pripažinti teisę į švarią, sveiką ir tvarią aplinką, kaip nustatyta Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliucijoje 48/13, yra būtina sąlyga siekiant 8-osios AVP prioritetinių tikslų;

| (29) | sąvoka „ekosisteminis metodas“ yra įtvirtinta JT biologinės įvairovės konvencijoje kaip integruoto žemės, vandens ir gyvųjų išteklių valdymo strategija, kuria teisingai skatinamas šių išteklių išsaugojimas ir tvarus naudojimas, siekiant padėti pasiekti pusiausvyrą tarp trijų Konvencijos tikslų – biologinės įvairovės išsaugojimo, tvaraus naudojimo ir dalijimosi nauda; |
| --- | --- |

(29)

sąvoka „ekosisteminis metodas“ yra įtvirtinta JT biologinės įvairovės konvencijoje kaip integruoto žemės, vandens ir gyvųjų išteklių valdymo strategija, kuria teisingai skatinamas šių išteklių išsaugojimas ir tvarus naudojimas, siekiant padėti pasiekti pusiausvyrą tarp trijų Konvencijos tikslų – biologinės įvairovės išsaugojimo, tvaraus naudojimo ir dalijimosi nauda;

| (30) | pasak EAA ataskaitos „Gamtos procesais pagrįsti sprendimai Europoje: prisitaikymo prie klimato kaitos ir nelaimių rizikos mažinimo politika, žinios ir praktika“ (angl. „Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction“) nuomone, gamtos procesais pagrįsti prisitaikymo prie klimato kaitos ir nelaimių rizikos mažinimo sprendimai – tai veiksmai, kurie vykdomi kartu su gamtos procesais ir juos sustiprina siekiant atkurti ir apsaugoti ekosistemas ir padėti visuomenei prisitaikyti prie klimato kaitos poveikio ir sulėtinti tolesnį atšilimą, kartu užtikrinant daugybę papildomos naudos. Gamtos procesais pagrįstų sprendimų įgyvendinimas turėtų derėti su 8-osios AVP prioritetiniais tikslais; |
| --- | --- |

(30)

pasak EAA ataskaitos „Gamtos procesais pagrįsti sprendimai Europoje: prisitaikymo prie klimato kaitos ir nelaimių rizikos mažinimo politika, žinios ir praktika“ (angl. „Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction“) nuomone, gamtos procesais pagrįsti prisitaikymo prie klimato kaitos ir nelaimių rizikos mažinimo sprendimai – tai veiksmai, kurie vykdomi kartu su gamtos procesais ir juos sustiprina siekiant atkurti ir apsaugoti ekosistemas ir padėti visuomenei prisitaikyti prie klimato kaitos poveikio ir sulėtinti tolesnį atšilimą, kartu užtikrinant daugybę papildomos naudos. Gamtos procesais pagrįstų sprendimų įgyvendinimas turėtų derėti su 8-osios AVP prioritetiniais tikslais;

| (31) | gamtinio kapitalo apskaita – priemonė, kuria siekiama įvairiais lygmenimis įvertinti gamtinio kapitalo pokyčius ir ekosisteminių paslaugų vertę įtraukti į apskaitos ir ataskaitų teikimo sistemas, turėtų padėti vertinti pažangą siekiant plataus užmojo tikslų ir įgyvendinant priemones, skirtas sumažinti išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui ir apsaugoti bei atkurti biologinei įvairovei, kurios negalima susigrąžinti; |
| --- | --- |

(31)

gamtinio kapitalo apskaita – priemonė, kuria siekiama įvairiais lygmenimis įvertinti gamtinio kapitalo pokyčius ir ekosisteminių paslaugų vertę įtraukti į apskaitos ir ataskaitų teikimo sistemas, turėtų padėti vertinti pažangą siekiant plataus užmojo tikslų ir įgyvendinant priemones, skirtas sumažinti išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui ir apsaugoti bei atkurti biologinei įvairovei, kurios negalima susigrąžinti;

| (32) | jūrų ir pakrančių ekosistemos, kaip antai mangrovės, koralų rifai, druskingos žemapelkės ir jūrų žolių sąžalynai, yra nualinami ir juos neigiamai veikia žalinga praktika, tarša ir tokie procesai kaip eutrofikacija ir rūgštėjimas ir tai daro poveikį jų palaikomai biologinei įvairovei, ekosisteminėms paslaugoms ir jų teikiamoms funkcijoms, taip pat jų pajėgumui veikti kaip anglies absorbentai. Reikia skubiai imtis veiksmų siekiant apsaugoti ir atkurti jūrų ir pakrančių ekosistemas, įskaitant vandenynų dugną. Vandenynų apsauga ir išsaugojimas yra pasaulinio masto iššūkis ir atsakomybė už juos yra kolektyvinė, todėl reikia didinti informuotumą ir gerinti visuomenės žinias apie vandenynus, siekiant skatinti visais visuomenės lygmenimis ir įtraukiant visus jos narius priimti ir įgyvendinti veiksmingas priemones; |
| --- | --- |

(32)

jūrų ir pakrančių ekosistemos, kaip antai mangrovės, koralų rifai, druskingos žemapelkės ir jūrų žolių sąžalynai, yra nualinami ir juos neigiamai veikia žalinga praktika, tarša ir tokie procesai kaip eutrofikacija ir rūgštėjimas ir tai daro poveikį jų palaikomai biologinei įvairovei, ekosisteminėms paslaugoms ir jų teikiamoms funkcijoms, taip pat jų pajėgumui veikti kaip anglies absorbentai. Reikia skubiai imtis veiksmų siekiant apsaugoti ir atkurti jūrų ir pakrančių ekosistemas, įskaitant vandenynų dugną. Vandenynų apsauga ir išsaugojimas yra pasaulinio masto iššūkis ir atsakomybė už juos yra kolektyvinė, todėl reikia didinti informuotumą ir gerinti visuomenės žinias apie vandenynus, siekiant skatinti visais visuomenės lygmenimis ir įtraukiant visus jos narius priimti ir įgyvendinti veiksmingas priemones;

| (33) | manoma, kad ateinančiais metais aplinkos būklės blogėjimas ir neigiamas klimato kaitos poveikis dar labiau sustiprės, o labiausiai nukentės besivystančios šalys ir pažeidžiamos gyventojų grupės. Siekiant padėti didinti atsparumą ir remti trečiųjų šalių pastangas švelninti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti, taip pat apsaugoti biologinę įvairovę, teikiant Sąjungos ir valstybių narių finansinę paramą trečiosioms šalims turėtų būti skatinama įgyvendinti JT darbotvarkę iki 2030 m., Paryžiaus susitarimą, ir visuotinę JT biologinės įvairovės konvencijos sistemą po 2020 m. ir ši parama turėtų atitikti 8-osios AVP prioritetinius tikslus. Be to, Sąjunga ir valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad Paryžiaus susitarimas ir kiti tarptautiniai klimato ir aplinkos srities susitarimai būtų įgyvendinami taip, kad būtų atspindėti teisingumo ir bendros, bet diferencijuotos atsakomybės ir atitinkamų pajėgumų principai, kaip nustatyta ir Paryžiaus susitarimo 2 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

(33)

manoma, kad ateinančiais metais aplinkos būklės blogėjimas ir neigiamas klimato kaitos poveikis dar labiau sustiprės, o labiausiai nukentės besivystančios šalys ir pažeidžiamos gyventojų grupės. Siekiant padėti didinti atsparumą ir remti trečiųjų šalių pastangas švelninti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti, taip pat apsaugoti biologinę įvairovę, teikiant Sąjungos ir valstybių narių finansinę paramą trečiosioms šalims turėtų būti skatinama įgyvendinti JT darbotvarkę iki 2030 m., Paryžiaus susitarimą, ir visuotinę JT biologinės įvairovės konvencijos sistemą po 2020 m. ir ši parama turėtų atitikti 8-osios AVP prioritetinius tikslus. Be to, Sąjunga ir valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad Paryžiaus susitarimas ir kiti tarptautiniai klimato ir aplinkos srities susitarimai būtų įgyvendinami taip, kad būtų atspindėti teisingumo ir bendros, bet diferencijuotos atsakomybės ir atitinkamų pajėgumų principai, kaip nustatyta ir Paryžiaus susitarimo 2 straipsnio 2 dalyje;

| (34) | žalioji diplomatija ir tvirtesnis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis, įskaitant besivystančias šalis, ir gero pasaulinio aplinkos valdymo rėmimas, be kita ko, skatinant teisę gauti informaciją, visuomenės dalyvavimą priimant sprendimus ir teisę kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais, yra labai svarbūs siekiant DVT ir Sąjungos aplinkos ir klimato tikslų. Taip pat labai svarbu užtikrinti Sąjungos vidaus bei išorės politikos sinergiją ir suderinamumą visose srityse, įskaitant prekybos politiką ir susitarimus, taip pat būtina užtikrinti politikos suderinamumą darnaus vystymosi labui; |
| --- | --- |

(34)

žalioji diplomatija ir tvirtesnis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis, įskaitant besivystančias šalis, ir gero pasaulinio aplinkos valdymo rėmimas, be kita ko, skatinant teisę gauti informaciją, visuomenės dalyvavimą priimant sprendimus ir teisę kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais, yra labai svarbūs siekiant DVT ir Sąjungos aplinkos ir klimato tikslų. Taip pat labai svarbu užtikrinti Sąjungos vidaus bei išorės politikos sinergiją ir suderinamumą visose srityse, įskaitant prekybos politiką ir susitarimus, taip pat būtina užtikrinti politikos suderinamumą darnaus vystymosi labui;

| (35) | kadangi aplinkos politika yra labai decentralizuota, 8-osios AVP prioritetiniams tikslams pasiekti skirti veiksmai turėtų būti vykdomi įvairiais valdymo lygmenimis, t. y. Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, laikantis bendradarbiavimu grindžiamo požiūrio į daugiapakopį valdymą. Veiksminga stebėsena, įgyvendinimas, vykdymo užtikrinimas ir atskaitomybė yra labai svarbūs, o siekiant užtikrinti politikos krypčių darną būtinas veiksmingas valdymas. Politiką formuoti ir įgyvendinti reikėtų labiau integruotai, kad būtų kuo labiau padidinta aplinkos, socialinių ir ekonominių tikslų sinergija, sistemingai atrenkant ir, kai tinkama, vertinant galimus kompromisus tarp jų ir sistemingai vertinant pažeidžiamų ir marginalizuotų grupių poreikius. Šis integruotas požiūris turėtų atitikti konkrečius visų regionų, įskaitant miesto ir kaimo bei atokiausius regionus, poreikius. Be to, prieiga prie informacijos apie aplinką, visuomenės dalyvavimas priimant sprendimus aplinkos klausimais ir teisė kreiptis į teismą, įskaitant skaidrius santykius su visų sprendimų priėmimo lygmenų valdžios institucijomis, nevyriausybiniais subjektais ir plačiąja visuomene bei skaidrius jų tarpusavio santykius, pagal Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (9) (Orhuso konvencija) yra svarbūs siekiant užtikrinti 8-osios AVP sėkmę; |
| --- | --- |

(35)

kadangi aplinkos politika yra labai decentralizuota, 8-osios AVP prioritetiniams tikslams pasiekti skirti veiksmai turėtų būti vykdomi įvairiais valdymo lygmenimis, t. y. Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, laikantis bendradarbiavimu grindžiamo požiūrio į daugiapakopį valdymą. Veiksminga stebėsena, įgyvendinimas, vykdymo užtikrinimas ir atskaitomybė yra labai svarbūs, o siekiant užtikrinti politikos krypčių darną būtinas veiksmingas valdymas. Politiką formuoti ir įgyvendinti reikėtų labiau integruotai, kad būtų kuo labiau padidinta aplinkos, socialinių ir ekonominių tikslų sinergija, sistemingai atrenkant ir, kai tinkama, vertinant galimus kompromisus tarp jų ir sistemingai vertinant pažeidžiamų ir marginalizuotų grupių poreikius. Šis integruotas požiūris turėtų atitikti konkrečius visų regionų, įskaitant miesto ir kaimo bei atokiausius regionus, poreikius. Be to, prieiga prie informacijos apie aplinką, visuomenės dalyvavimas priimant sprendimus aplinkos klausimais ir teisė kreiptis į teismą, įskaitant skaidrius santykius su visų sprendimų priėmimo lygmenų valdžios institucijomis, nevyriausybiniais subjektais ir plačiąja visuomene bei skaidrius jų tarpusavio santykius, pagal Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (9) (Orhuso konvencija) yra svarbūs siekiant užtikrinti 8-osios AVP sėkmę;

| (36) | Komisija turėtų vertinti Sąjungos ir valstybių narių pažangą siekiant 8-osios AVP prioritetinių tikslų, atsižvelgdama į teisingą ir įtraukią pertvarką, kuria siekiama tvarumo, gerovės ir atsparumo pagal planetos išgales. Tai atitinka Porto deklaracijoje išreikštus valstybių narių valstybių ar Vyriausybių vadovų raginimus 2019 m. spalio 24 d. Tarybos išvadose dėl gerbūvio ekonomikos bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto raginimus, išreikštus svarstymų dokumente „Darni Europa – iki 2030 m.“, ekonominės veiklos rezultatus ir visuomenės pažangą vertinti atsižvelgiant ne tik į BVP, o siekti, kad politikos kelrodis būtų gerovė (tam pritaria ir EBPO); |
| --- | --- |

(36)

Komisija turėtų vertinti Sąjungos ir valstybių narių pažangą siekiant 8-osios AVP prioritetinių tikslų, atsižvelgdama į teisingą ir įtraukią pertvarką, kuria siekiama tvarumo, gerovės ir atsparumo pagal planetos išgales. Tai atitinka Porto deklaracijoje išreikštus valstybių narių valstybių ar Vyriausybių vadovų raginimus 2019 m. spalio 24 d. Tarybos išvadose dėl gerbūvio ekonomikos bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto raginimus, išreikštus svarstymų dokumente „Darni Europa – iki 2030 m.“, ekonominės veiklos rezultatus ir visuomenės pažangą vertinti atsižvelgiant ne tik į BVP, o siekti, kad politikos kelrodis būtų gerovė (tam pritaria ir EBPO);

| (37) | pažanga, padaryta siekiant 8-osios AVP prioritetinių tikslų, turėtų būti vertinama atsižvelgiant į naujausius pokyčius, susijusius su duomenų ir rodiklių prieinamumu ir tinkamumu. Tas vertinimas turėtų derėti su stebėsenos ir valdymo priemonėmis, apimančiomis konkretesnius aplinkos ir klimato politikos aspektus, pavyzdžiui, su Reglamentu (ES) 2018/1999, aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra, paskelbta 2016 m. gegužės 27 d. Komisijos komunikate „ES aplinkos politikos rezultatų užtikrinimas atliekant reguliarią aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūrą“, ir stebėsenos priemonėmis, susijusiomis su žiedine ekonomika, nuline tarša, biologine įvairove, oru, vandeniu, dirvožemiu, atliekomis, arba bet kokia kita aplinkos politika, ir neturėtų daryti jiems poveikio. Kartu su priemonėmis, kurios buvo naudojamos rengiant Europos semestro programą, Eurostato DVT stebėsenos ataskaitą, 2020 m. rugsėjo 9 d. Komisijos komunikatą „2020 m. strateginio prognozavimo ataskaita“, pažangos siekiant 8-osios AVP prioritetinių tikslų vertinimas turėtų būti kompleksinio, nuoseklaus ir tarpusavyje susijusių stebėsenos ir valdymo priemonių rinkinio, apimančio ne tik aplinkos, bet ir socialinius bei ekonominius veiksnius, dalis; |
| --- | --- |

(37)

pažanga, padaryta siekiant 8-osios AVP prioritetinių tikslų, turėtų būti vertinama atsižvelgiant į naujausius pokyčius, susijusius su duomenų ir rodiklių prieinamumu ir tinkamumu. Tas vertinimas turėtų derėti su stebėsenos ir valdymo priemonėmis, apimančiomis konkretesnius aplinkos ir klimato politikos aspektus, pavyzdžiui, su Reglamentu (ES) 2018/1999, aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra, paskelbta 2016 m. gegužės 27 d. Komisijos komunikate „ES aplinkos politikos rezultatų užtikrinimas atliekant reguliarią aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūrą“, ir stebėsenos priemonėmis, susijusiomis su žiedine ekonomika, nuline tarša, biologine įvairove, oru, vandeniu, dirvožemiu, atliekomis, arba bet kokia kita aplinkos politika, ir neturėtų daryti jiems poveikio. Kartu su priemonėmis, kurios buvo naudojamos rengiant Europos semestro programą, Eurostato DVT stebėsenos ataskaitą, 2020 m. rugsėjo 9 d. Komisijos komunikatą „2020 m. strateginio prognozavimo ataskaita“, pažangos siekiant 8-osios AVP prioritetinių tikslų vertinimas turėtų būti kompleksinio, nuoseklaus ir tarpusavyje susijusių stebėsenos ir valdymo priemonių rinkinio, apimančio ne tik aplinkos, bet ir socialinius bei ekonominius veiksnius, dalis;

| (38) | atsižvelgiant į 8-osios AVP prioritetinius tikslus, visų pirma jos ilgalaikį prioritetinį tikslą, svarbu toliau plėtoti žinių apie planetos išgales ir aplinkosauginį pėdsaką bazę, o taip pat ir plėtoti atitinkamus rodiklių rinkinius; |
| --- | --- |

(38)

atsižvelgiant į 8-osios AVP prioritetinius tikslus, visų pirma jos ilgalaikį prioritetinį tikslą, svarbu toliau plėtoti žinių apie planetos išgales ir aplinkosauginį pėdsaką bazę, o taip pat ir plėtoti atitinkamus rodiklių rinkinius;

| (39) | siekiant stebėti 8-osios AVP prioritetinių tikslų įgyvendinimo pažangą reikalingi patikimi ir prasmingi duomenys bei rodikliai. Komisija, EAA ir kitos atitinkamos agentūros turėtų turėti prieigą prie valstybių narių pateiktų duomenų ir rodiklių, juos pakartotinai naudoti ir jais remtis, laikydamosi taikytinų Sąjungos teisės aktų. Be to, turėtų būti naudojami kiti duomenų šaltiniai, pavyzdžiui, palydovų duomenys ir apdorota informacija, gauta taikant Sąjungos Žemės stebėjimo programą („Copernicus“), Europos miškų gaisrų informacinę sistemą, Europos biologinės įvairovės informacinę sistemą, Žemės sklypų identifikavimo sistemą ir Europos perspėjimo apie potvynius sistemą, ir duomenų platformų (pavyzdžiui, Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklo ir Cheminių medžiagų stebėsenos informacinės platformos) duomenys. Taikant šiuolaikines skaitmenines priemones ir dirbtinį intelektą galima veiksmingai valdyti ir analizuoti duomenis – taip sumažinama administracinė našta ir kartu didinamas savalaikiškumas ir kokybė. 8-osios AVP prioritetinių tikslų įgyvendinimo pažangai įvertinti be Sąjungos teisėje nustatytų teisiškai privalomų tikslų galėtų būti naudojami teisiškai neprivalomi tikslai; |
| --- | --- |

(39)

siekiant stebėti 8-osios AVP prioritetinių tikslų įgyvendinimo pažangą reikalingi patikimi ir prasmingi duomenys bei rodikliai. Komisija, EAA ir kitos atitinkamos agentūros turėtų turėti prieigą prie valstybių narių pateiktų duomenų ir rodiklių, juos pakartotinai naudoti ir jais remtis, laikydamosi taikytinų Sąjungos teisės aktų. Be to, turėtų būti naudojami kiti duomenų šaltiniai, pavyzdžiui, palydovų duomenys ir apdorota informacija, gauta taikant Sąjungos Žemės stebėjimo programą („Copernicus“), Europos miškų gaisrų informacinę sistemą, Europos biologinės įvairovės informacinę sistemą, Žemės sklypų identifikavimo sistemą ir Europos perspėjimo apie potvynius sistemą, ir duomenų platformų (pavyzdžiui, Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklo ir Cheminių medžiagų stebėsenos informacinės platformos) duomenys. Taikant šiuolaikines skaitmenines priemones ir dirbtinį intelektą galima veiksmingai valdyti ir analizuoti duomenis – taip sumažinama administracinė našta ir kartu didinamas savalaikiškumas ir kokybė. 8-osios AVP prioritetinių tikslų įgyvendinimo pažangai įvertinti be Sąjungos teisėje nustatytų teisiškai privalomų tikslų galėtų būti naudojami teisiškai neprivalomi tikslai;

| (40) | be to, laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 2003/4/EB (10), 2007/2/EB (11) ir (ES) 2019/1024 (12) nustatytų reikalavimų, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad atitinkami duomenys, informacija ir rodikliai, skirti 8-osios AVP įgyvendinimui stebėti, būtų laisvai prieinami, nediskriminaciniai, teikiami atvirosios prieigos pagrindu, tinkami, aukštos kokybės, palyginami, atnaujinti, patogūs naudoti ir lengvai prieinami internetu; |
| --- | --- |

(40)

be to, laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 2003/4/EB (10), 2007/2/EB (11) ir (ES) 2019/1024 (12) nustatytų reikalavimų, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad atitinkami duomenys, informacija ir rodikliai, skirti 8-osios AVP įgyvendinimui stebėti, būtų laisvai prieinami, nediskriminaciniai, teikiami atvirosios prieigos pagrindu, tinkami, aukštos kokybės, palyginami, atnaujinti, patogūs naudoti ir lengvai prieinami internetu;

| (41) | kad būtų pasiekti 8-osios AVP prioritetiniai tikslai, EAA, Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) ir valstybės narės turėtų turėti pakankamai pajėgumų ir išteklių, kad būtų sukurta patikima, prieinama ir skaidri žinių ir įrodymų bazė, padedanti įgyvendinti strateginius Europos žaliojo kurso prioritetus ir vertinti pagal 8-ąją AVP padarytą pažangą. Prireikus taip pat kitos įstaigos ir agentūros turėtų dalyvauti bei prisidėti prie tų strateginių prioritetų įgyvendinimo ir tos pažangos vertinimo; |
| --- | --- |

(41)

kad būtų pasiekti 8-osios AVP prioritetiniai tikslai, EAA, Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) ir valstybės narės turėtų turėti pakankamai pajėgumų ir išteklių, kad būtų sukurta patikima, prieinama ir skaidri žinių ir įrodymų bazė, padedanti įgyvendinti strateginius Europos žaliojo kurso prioritetus ir vertinti pagal 8-ąją AVP padarytą pažangą. Prireikus taip pat kitos įstaigos ir agentūros turėtų dalyvauti bei prisidėti prie tų strateginių prioritetų įgyvendinimo ir tos pažangos vertinimo;

| (42) | SESV 192 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nustatyta, kad Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, priima bendrąsias veiksmų programas, kuriose nustatomi prioritetiniai tikslai, kuriuos reikia pasiekti Sąjungos aplinkos politikos srityje. Kadangi Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso pateikiamos pagrindinių veiksmų, susijusių su aplinkos ir klimato sritimi artimiausiais metais, gairės, šiame sprendime išimties tvarka neapibrėžiami veiksmai laikotarpiu iki 2025 m., kuriais būtų siekiama prioritetinių tikslų. Tačiau tai reikės padaryti vėlesniam laikotarpiu, kai pagal numatomas prognozes iki 2024 m. bus įgyvendinti pagrindiniai Europos žaliojo kurso veiksmai, siekiant užtikrinti, kad būtų galima pasiekti šiame sprendime nustatytus prioritetinius teminius tikslus ir kad 8-oji AVP ir toliau būtų visa apimanti Sąjungos aplinkos politikos vizija. Tai taip pat būtina siekiant laikytis Europos Parlamento ir Tarybos prerogatyvų pagal SESV 192 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, nedarant poveikio Komisijos prerogatyvoms pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 17 straipsnį. Tuo tikslu ne vėliau kaip 2024 m. kovo 31 d. Komisija turėtų atlikti laikotarpio vidurio peržiūrą, ir, kai tinkama, kad būtų galima pasiekti teminius prioritetinius tikslus, ne vėliau kaip 2025 m. kovo 31 d. pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo bus pridėtas priedas prie šio sprendimo; |
| --- | --- |

(42)

SESV 192 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nustatyta, kad Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, priima bendrąsias veiksmų programas, kuriose nustatomi prioritetiniai tikslai, kuriuos reikia pasiekti Sąjungos aplinkos politikos srityje. Kadangi Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso pateikiamos pagrindinių veiksmų, susijusių su aplinkos ir klimato sritimi artimiausiais metais, gairės, šiame sprendime išimties tvarka neapibrėžiami veiksmai laikotarpiu iki 2025 m., kuriais būtų siekiama prioritetinių tikslų. Tačiau tai reikės padaryti vėlesniam laikotarpiu, kai pagal numatomas prognozes iki 2024 m. bus įgyvendinti pagrindiniai Europos žaliojo kurso veiksmai, siekiant užtikrinti, kad būtų galima pasiekti šiame sprendime nustatytus prioritetinius teminius tikslus ir kad 8-oji AVP ir toliau būtų visa apimanti Sąjungos aplinkos politikos vizija. Tai taip pat būtina siekiant laikytis Europos Parlamento ir Tarybos prerogatyvų pagal SESV 192 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, nedarant poveikio Komisijos prerogatyvoms pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 17 straipsnį. Tuo tikslu ne vėliau kaip 2024 m. kovo 31 d. Komisija turėtų atlikti laikotarpio vidurio peržiūrą, ir, kai tinkama, kad būtų galima pasiekti teminius prioritetinius tikslus, ne vėliau kaip 2025 m. kovo 31 d. pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo bus pridėtas priedas prie šio sprendimo;

| (43) | siekiant atsižvelgti į kintančius politikos tikslus ir padarytą pažangą, Komisija turėtų įvertinti 8-ąją AVP 2029 m. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti ataskaitą, kurioje išdėstomos to vertinimo išvados, ir, jei Komisija mano, kad tai tikslinga, pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl kitos aplinkosaugos veiksmų programos. Toks pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų būti pateikiamas laiku, siekiant išvengti atotrūkio tarp 8-osios ir 9-osios AVP; |
| --- | --- |

(43)

siekiant atsižvelgti į kintančius politikos tikslus ir padarytą pažangą, Komisija turėtų įvertinti 8-ąją AVP 2029 m. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti ataskaitą, kurioje išdėstomos to vertinimo išvados, ir, jei Komisija mano, kad tai tikslinga, pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl kitos aplinkosaugos veiksmų programos. Toks pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų būti pateikiamas laiku, siekiant išvengti atotrūkio tarp 8-osios ir 9-osios AVP;

| (44) | kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomos veiksmų programos masto arba poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(44)

kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomos veiksmų programos masto arba poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Dalykas

1.   Šiuo sprendimu nustatoma laikotarpiui iki 2030 m. gruodžio 31 d. skirta aplinkos srities bendroji veiksmų programa (toliau – 8-oji aplinkosaugos veiksmų programa arba 8-oji AVP). Jame apibrėžiami 8-osios AVP prioritetiniai tikslai ir nustatomos tiems prioritetiniams tikslams pasiekti būtinos sąlygos. Juo nustatoma stebėsenos sistema, skirta 8-osios AVP prioritetinių tikslų vykdymo srityje padarytai Sąjungos ir jos valstybių narių pažangai vertinti ir sukuriamas valdymo mechanizmas, skirtas užtikrinti, kad tie prioritetiniai tikslai būtų pasiekti.

2.   8-ąja AVP siekiama paspartinti teisingą, sąžiningą ir įtraukią žaliąją pertvarką, pereinant prie neutralaus poveikio klimatui, tvarios, netoksiškos, efektyviai išteklius naudojančios, atsinaujinančiąja energija grindžiamos, atsparios ir konkurencingos žiedinės ekonomikos, taip pat apsaugoti, atkurti ir gerinti aplinkos būklę, be kita ko, sustabdant ir priešinga linkme pakreipiant biologinės įvairovės nykimo tendenciją. Ji paremia ir sustiprina integruotą politiką ir įgyvendinimo metodą, pasiremiant Europos žaliuoju kursu.

3.   8-oji AVP yra pagrindas, kuriuo remiantis siekiama Jungtinių Tautų darbotvarkėje iki 2030 m. ir jos DVT nustatytų aplinkos ir klimato tikslų bei tikslų, kurių siekiama daugiašaliais susitarimais dėl aplinkos ir klimato.

4.   8-osios AVP stebėsenos sistema papildo Sąjungos pastangas, susijusias su tvarumo, gerovės ir atsparumo srityse padarytos pažangos vertinimu.

5.   8-oji AVP grindžiama atsargumo principu, prevencinių veiksmų bei taršos mažinimo ten, kur yra jos šaltinis, principais ir principu „teršėjas moka“.

2 straipsnis

Prioritetiniai tikslai

1.   8-ojoje AVP nustatomas ilgalaikis prioritetinis tikslas – ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti, kad žmonės gerai gyventų pagal mūsų planetos išgales gerovės ekonomikoje, kurioje niekas neiššvaistoma, augimas būtų regeneracinis, Sąjungoje būtų pasiektas neutralus poveikis klimatui ir labai sumažinta nelygybė. Sveika aplinka yra visų žmonių gerovės pagrindas, joje išlaikoma biologinė įvairovė ir klesti ekosistemos, o gamta yra saugoma ir atkuriama taip, kad būtų didinamas atsparumas klimato kaitai, gaivalinėms ir su klimatu susijusioms nelaimėms ir kitai su aplinka susijusiai rizikai. Sąjunga nustato veiklos, kuria siekiama užtikrinti dabarties ir ateities kartų gerovę, vykdymo visame pasaulyje tempą, laikydamasi kartų tarpusavio atsakomybės principo.

2.   8-ojoje AVP laikotarpiui iki 2030 m. gruodžio 31 d. nustatomi šie šeši tarpusavyje susiję teminiai prioritetiniai tikslai:

| a) | sparčiai ir nuspėjamai mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir kartu didinti jų šalinimą gamtiniais absorbentais Sąjungoje, kad būtų pasiektas 2030 m. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslas, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2021/1119, laikantis Sąjungos klimato ir aplinkos apsaugos tikslų, kartu užtikrinant teisingą pertvarką, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje; |
| --- | --- |

a)

sparčiai ir nuspėjamai mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir kartu didinti jų šalinimą gamtiniais absorbentais Sąjungoje, kad būtų pasiektas 2030 m. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslas, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2021/1119, laikantis Sąjungos klimato ir aplinkos apsaugos tikslų, kartu užtikrinant teisingą pertvarką, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje;

| b) | užtikrinti nuolatinę pažangą stiprinant ir integruojant prisitaikymo pajėgumus, be kita ko, remiantis ekosistemomis grindžiamu požiūriu, didinant atsparumą ir prisitaikymą bei mažinant aplinkos, visuomenės ir visų ekonomikos sektorių pažeidžiamumą klimato kaitos atžvilgiu, kartu gerinant gaivalinių ir su klimatu susijusių nelaimių prevenciją ir pasirengimą joms; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti nuolatinę pažangą stiprinant ir integruojant prisitaikymo pajėgumus, be kita ko, remiantis ekosistemomis grindžiamu požiūriu, didinant atsparumą ir prisitaikymą bei mažinant aplinkos, visuomenės ir visų ekonomikos sektorių pažeidžiamumą klimato kaitos atžvilgiu, kartu gerinant gaivalinių ir su klimatu susijusių nelaimių prevenciją ir pasirengimą joms;

| c) | progresyviai judėti link gerovės ekonomikos, kuri mūsų planetai grąžintų daugiau nei iš jos paimtų, ir užtikrinti perėjimą prie netoksiškos žiedinės ekonomikos, kurioje augimas būtų atkuriamasis, ištekliai būtų naudojami efektyviai it tvariai ir būtų laikomasi atliekų hierarchijos; |
| --- | --- |

c)

progresyviai judėti link gerovės ekonomikos, kuri mūsų planetai grąžintų daugiau nei iš jos paimtų, ir užtikrinti perėjimą prie netoksiškos žiedinės ekonomikos, kurioje augimas būtų atkuriamasis, ištekliai būtų naudojami efektyviai it tvariai ir būtų laikomasi atliekų hierarchijos;

| d) | siekti nulinės taršos, įskaitant taršą susijusią su kenksmingomis cheminėmis medžiagomis, kad būtų sukurta aplinka be toksinių medžiagų, įskaitant orą, vandenį ir dirvožemį, taip pat šviesos ir triukšmo taršą, ir apsaugoti žmonių, gyvūnų ir ekosistemų sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir neigiamo poveikio; |
| --- | --- |

d)

siekti nulinės taršos, įskaitant taršą susijusią su kenksmingomis cheminėmis medžiagomis, kad būtų sukurta aplinka be toksinių medžiagų, įskaitant orą, vandenį ir dirvožemį, taip pat šviesos ir triukšmo taršą, ir apsaugoti žmonių, gyvūnų ir ekosistemų sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir neigiamo poveikio;

| e) | saugoti, išsaugoti ir atkurti jūrų ir sausumos biologinę įvairovę ir vidaus vandenų biologinę įvairovę saugomose teritorijose ir už jų ribų, be kita ko, sustabdant ir priešinga linkme pakreipiant biologinės įvairovės nykimo tendenciją, gerinant ekosistemų būklę ir jų funkcijas bei jų teikiamas paslaugas ir aplinką, visų pirma orą, vandenį ir dirvožemį, taip pat kovojant su dykumėjimu ir dirvožemio degradacija; |
| --- | --- |

e)

saugoti, išsaugoti ir atkurti jūrų ir sausumos biologinę įvairovę ir vidaus vandenų biologinę įvairovę saugomose teritorijose ir už jų ribų, be kita ko, sustabdant ir priešinga linkme pakreipiant biologinės įvairovės nykimo tendenciją, gerinant ekosistemų būklę ir jų funkcijas bei jų teikiamas paslaugas ir aplinką, visų pirma orą, vandenį ir dirvožemį, taip pat kovojant su dykumėjimu ir dirvožemio degradacija;

| f) | skatinti su aplinka susijusius tvarumo aspektus ir labai sumažinti pagrindinius aplinkai ir klimatui daromo neigiamo poveikio veiksnius, susijusius su Sąjungos gamyba ir vartojimu, visų pirma energetikos, pramonės, pastatų ir infrastruktūros, judumo, turizmo, tarptautinės prekybos ir maisto sistemos srityse. |
| --- | --- |

f)

skatinti su aplinka susijusius tvarumo aspektus ir labai sumažinti pagrindinius aplinkai ir klimatui daromo neigiamo poveikio veiksnius, susijusius su Sąjungos gamyba ir vartojimu, visų pirma energetikos, pramonės, pastatų ir infrastruktūros, judumo, turizmo, tarptautinės prekybos ir maisto sistemos srityse.

3 straipsnis

Reikiamos sąlygos prioritetiniams tikslams pasiekti

Norint pasiekti 2 straipsnyje nustatytus prioritetinius tikslus, Komisija, valstybės narės, regionų ir vietos valdžios institucijos ir suinteresuotieji subjektai privalo:

| a) | užtikrinti veiksmingą, spartų ir visapusišką Sąjungos aplinkos ir klimato srities teisės aktų ir strategijų įgyvendinimą, siekti aukščiausio lygio aplinkosauginio veiksmingumo Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, be kita ko, suteikiant pakankamus administracinius ir atitikties užtikrinimo pajėgumus, kaip nustatyta reguliarios aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros ataskaitoje, remti pareigūnų praktikų tinklus, tokius kaip Europos Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo tinklas, Europos aplinkos klausimų prokurorų tinklas, Europos Sąjungos aplinkos klausimų teisėjų forumas ir Europos kovos su nusikaltimais aplinkai tinklas, ir su jais bendradarbiauti; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti veiksmingą, spartų ir visapusišką Sąjungos aplinkos ir klimato srities teisės aktų ir strategijų įgyvendinimą, siekti aukščiausio lygio aplinkosauginio veiksmingumo Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, be kita ko, suteikiant pakankamus administracinius ir atitikties užtikrinimo pajėgumus, kaip nustatyta reguliarios aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros ataskaitoje, remti pareigūnų praktikų tinklus, tokius kaip Europos Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo tinklas, Europos aplinkos klausimų prokurorų tinklas, Europos Sąjungos aplinkos klausimų teisėjų forumas ir Europos kovos su nusikaltimais aplinkai tinklas, ir su jais bendradarbiauti;

| b) | teikti pirmenybę Sąjungos aplinkos teisės vykdymo užtikrinimui tais atvejais, kai trūksta įgyvendinimo, be kita ko, vykdant pažeidimo nagrinėjimo procedūras, taip pat užtikrinant, kad šiam tikslui būtų skiriama pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių ir kad informacija apie tas procedūras būtų išsami ir lengvai prieinama, kartu laikantis Sąjungos teisės; |
| --- | --- |

b)

teikti pirmenybę Sąjungos aplinkos teisės vykdymo užtikrinimui tais atvejais, kai trūksta įgyvendinimo, be kita ko, vykdant pažeidimo nagrinėjimo procedūras, taip pat užtikrinant, kad šiam tikslui būtų skiriama pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių ir kad informacija apie tas procedūras būtų išsami ir lengvai prieinama, kartu laikantis Sąjungos teisės;

| c) | tobulinti gaires ir rekomendacijas, įskaitant gaires ir rekomendacijas dėl efektyvių, atgrasančių ir proporcingų sankcijų, siekiant sumažinti Sąjungos aplinkos teisės nesilaikymo riziką, taip pat imtis aktyvesnių veiksmų atsakomybės už aplinką srityje, aktyviau reaguoti į reikalavimų nesilaikymą ir stiprinti teisminį bendradarbiavimą kovojant su nusikaltimais aplinkai ir baudžiamąjį persekiojimą už juos, kaip nustatyta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose, pvz., Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/99/EB (13); |
| --- | --- |

c)

tobulinti gaires ir rekomendacijas, įskaitant gaires ir rekomendacijas dėl efektyvių, atgrasančių ir proporcingų sankcijų, siekiant sumažinti Sąjungos aplinkos teisės nesilaikymo riziką, taip pat imtis aktyvesnių veiksmų atsakomybės už aplinką srityje, aktyviau reaguoti į reikalavimų nesilaikymą ir stiprinti teisminį bendradarbiavimą kovojant su nusikaltimais aplinkai ir baudžiamąjį persekiojimą už juos, kaip nustatyta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose, pvz., Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/99/EB (13);

13

| d) | politiką formuoti ir įgyvendinti labiau integruotai, visų pirma:






  i) | 2 straipsnyje nustatytus prioritetinius tikslus ir, kai tinkama, DVT integruoti į visas atitinkamas strategijas, teisėkūros ir ne teisėkūros iniciatyvas, programas, investicijas ir projektus Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis ir į susijusius tarptautinius susitarimus, Sąjungos sudarytus po 2022 m. gegužės 2 d., siekiant užtikrinti, kad visos strategijos, teisėkūros ir ne teisėkūros iniciatyvos, programos, investicijos, projektai ir tarptautiniai susitarimai ir jų įgyvendinimas derėtų su 2 straipsnyje nustatytais prioritetiniais tikslais, padėtų jų siekti ir, kai tinkama, jiems nepakenktų; |
| --- | --- | --- |

d)

politiką formuoti ir įgyvendinti labiau integruotai, visų pirma:

i)

2 straipsnyje nustatytus prioritetinius tikslus ir, kai tinkama, DVT integruoti į visas atitinkamas strategijas, teisėkūros ir ne teisėkūros iniciatyvas, programas, investicijas ir projektus Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis ir į susijusius tarptautinius susitarimus, Sąjungos sudarytus po 2022 m. gegužės 2 d., siekiant užtikrinti, kad visos strategijos, teisėkūros ir ne teisėkūros iniciatyvos, programos, investicijos, projektai ir tarptautiniai susitarimai ir jų įgyvendinimas derėtų su 2 straipsnyje nustatytais prioritetiniais tikslais, padėtų jų siekti ir, kai tinkama, jiems nepakenktų;

| ii) | kuo labiau padidinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2011/92/ES (14) ir 2001/42/EB (15) įgyvendinimo naudą; |
| --- | --- |

ii)

kuo labiau padidinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2011/92/ES (14) ir 2001/42/EB (15) įgyvendinimo naudą;

14

15

| iii) | sistemingai atrinkti ir, kai tinkama, vertinti visose iniciatyvose numatytų aplinkos, socialinių ir ekonominių tikslų sinergiją ir galimus kompromisus, siekiant, kad būtų užtikrinta žmonių gerovė ir visų pirma tvariu būdu būtų patenkinami jų poreikiai, susiję su sveika aplinka, švariu oru ir įperkamais, prieinamais ir aukštos kokybės maistu, vandeniu, energija, būstu, žaliąja infrastruktūra ir judumu, nepaliekant nė vieno nuošalyje; |
| --- | --- |

iii)

sistemingai atrinkti ir, kai tinkama, vertinti visose iniciatyvose numatytų aplinkos, socialinių ir ekonominių tikslų sinergiją ir galimus kompromisus, siekiant, kad būtų užtikrinta žmonių gerovė ir visų pirma tvariu būdu būtų patenkinami jų poreikiai, susiję su sveika aplinka, švariu oru ir įperkamais, prieinamais ir aukštos kokybės maistu, vandeniu, energija, būstu, žaliąja infrastruktūra ir judumu, nepaliekant nė vieno nuošalyje;

| iv) | laikytis požiūrio „visų pirma galvokime apie tvarumą“, be kita ko, kai tinkama, integruojant DVT į geresnio reglamentavimo gaires ir priemonių rinkinį, taip pat racionalizuoti ir praktiškai įgyvendinti žalos nedarymo principą; |
| --- | --- |

iv)

laikytis požiūrio „visų pirma galvokime apie tvarumą“, be kita ko, kai tinkama, integruojant DVT į geresnio reglamentavimo gaires ir priemonių rinkinį, taip pat racionalizuoti ir praktiškai įgyvendinti žalos nedarymo principą;

| v) | reguliariai vertinti esamą politiką ir prireikus pasiūlyti naujus teisės aktus, remiantis, kai tinkama, poveikio vertinimais, kurie grindžiami plataus masto ir skaidriomis konsultacijomis, laikantis atskaitingų, įtraukių, informacija pagrįstų ir lengvai įgyvendinamų procedūrų, ir kuriuose, vykdant integruotą ekonominio ir socialinio poveikio bei poveikio aplinkai analizę, atsižvelgiama į visą dabartinio ir ilgalaikio poveikio aplinkai ir klimatui, įskaitant jo kaupiamąsias pasekmes, spektrą, ir į veikimo ir neveikimo sąnaudas; |
| --- | --- |

v)

reguliariai vertinti esamą politiką ir prireikus pasiūlyti naujus teisės aktus, remiantis, kai tinkama, poveikio vertinimais, kurie grindžiami plataus masto ir skaidriomis konsultacijomis, laikantis atskaitingų, įtraukių, informacija pagrįstų ir lengvai įgyvendinamų procedūrų, ir kuriuose, vykdant integruotą ekonominio ir socialinio poveikio bei poveikio aplinkai analizę, atsižvelgiama į visą dabartinio ir ilgalaikio poveikio aplinkai ir klimatui, įskaitant jo kaupiamąsias pasekmes, spektrą, ir į veikimo ir neveikimo sąnaudas;

| vi) | per aštuonias savaites nuo viešų konsultacijų pabaigos pateikti išsamią Komisijos grįžtamąją informaciją apie per konsultacijas iš suinteresuotųjų šalių gautus atsakymus, juos surūšiuojant pagal skirtingus suinteresuotųjų subjektų tipus; |
| --- | --- |

vi)

per aštuonias savaites nuo viešų konsultacijų pabaigos pateikti išsamią Komisijos grįžtamąją informaciją apie per konsultacijas iš suinteresuotųjų šalių gautus atsakymus, juos surūšiuojant pagal skirtingus suinteresuotųjų subjektų tipus;

| e) | parengti bendrą suvestinę ir rodiklių, kuriais būtų vertinama ne tik pagal BVP, remiantis, be kita ko, tikslinėmis konsultacijomis su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais ir ataskaita, kurioje būtų nustatytos esamų Sąjungos lygmens rodiklių rinkinių, stebėsenos sistemų ir procesų, pagal kuriuos vertinama socialinė, ekonominė ir aplinkosauginė pažanga, tarpusavio sąsajos ir kurioje būtų pasiūlyti veiksmai, kaip būtų galima racionalizuoti esamas suvestines ir rodiklių rinkinius; |
| --- | --- |

e)

parengti bendrą suvestinę ir rodiklių, kuriais būtų vertinama ne tik pagal BVP, remiantis, be kita ko, tikslinėmis konsultacijomis su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais ir ataskaita, kurioje būtų nustatytos esamų Sąjungos lygmens rodiklių rinkinių, stebėsenos sistemų ir procesų, pagal kuriuos vertinama socialinė, ekonominė ir aplinkosauginė pažanga, tarpusavio sąsajos ir kurioje būtų pasiūlyti veiksmai, kaip būtų galima racionalizuoti esamas suvestines ir rodiklių rinkinius;

| f) | užtikrinti, kad socialinė nelygybė, atsirandanti dėl su klimatu ir aplinka susijusio poveikio ir politikos, būtų kuo labiau sumažinta ir kad priemonės, kurių imamasi siekiant apsaugoti aplinką ir klimatą, būtų įgyvendinamos socialiniu požiūriu teisingai ir įtraukiai; |
| --- | --- |

f)

užtikrinti, kad socialinė nelygybė, atsirandanti dėl su klimatu ir aplinka susijusio poveikio ir politikos, būtų kuo labiau sumažinta ir kad priemonės, kurių imamasi siekiant apsaugoti aplinką ir klimatą, būtų įgyvendinamos socialiniu požiūriu teisingai ir įtraukiai;

| g) | integruoti lyčių aspektą į visas klimato ir aplinkos politikos strategijas, be kita ko, lyčių perspektyvą įtraukiant į visus politikos formavimo proceso etapus; |
| --- | --- |

g)

integruoti lyčių aspektą į visas klimato ir aplinkos politikos strategijas, be kita ko, lyčių perspektyvą įtraukiant į visus politikos formavimo proceso etapus;

| h) | nedelsiant stiprinti aplinkai palankias paskatas ir laipsniškai panaikinti aplinkai kenksmingas subsidijas, visų pirma subsidijas iškastiniam kurui, Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, be kita ko:






  i) | taikant privalomą valstybių narių pažangos siekiant laipsniškai panaikinti subsidijas iškastiniam kurui stebėsenos ir ataskaitų teikimo Sąjungos sistemą, grindžiamą sutarta metodika; |
| --- | --- | --- |

h)

nedelsiant stiprinti aplinkai palankias paskatas ir laipsniškai panaikinti aplinkai kenksmingas subsidijas, visų pirma subsidijas iškastiniam kurui, Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, be kita ko:

i)

taikant privalomą valstybių narių pažangos siekiant laipsniškai panaikinti subsidijas iškastiniam kurui stebėsenos ir ataskaitų teikimo Sąjungos sistemą, grindžiamą sutarta metodika;

| ii) | nustatant galutinį laipsniško subsidijų iškastiniam kurui panaikinimo terminą, kuris atitiktų siekį apriboti visuotinį atšilimą, kad temperatūros kilimas neviršytų 1,5 °C; |
| --- | --- |

ii)

nustatant galutinį laipsniško subsidijų iškastiniam kurui panaikinimo terminą, kuris atitiktų siekį apriboti visuotinį atšilimą, kad temperatūros kilimas neviršytų 1,5 °C;

| iii) | taikant metodiką, kurią Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, nustatys iki 2023 m., skirtą kitoms aplinkai kenksmingoms subsidijoms nustatyti; remdamosi šia metodika, valstybės narės nustato kitas aplinkai kenksmingas subsidijas ir reguliariai apie jas praneša Komisijai, kad Komisija galėtų pateikti ataskaitą apie tokių subsidijų lygį ir rūšis Sąjungoje, taip pat apie pažangą, padarytą jas laipsniškai panaikinant; |
| --- | --- |

iii)

taikant metodiką, kurią Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, nustatys iki 2023 m., skirtą kitoms aplinkai kenksmingoms subsidijoms nustatyti; remdamosi šia metodika, valstybės narės nustato kitas aplinkai kenksmingas subsidijas ir reguliariai apie jas praneša Komisijai, kad Komisija galėtų pateikti ataskaitą apie tokių subsidijų lygį ir rūšis Sąjungoje, taip pat apie pažangą, padarytą jas laipsniškai panaikinant;

| i) | į Sąjungos politiką integruoti biologinės įvairovės veiksmus ir padėti siekti bendro plataus užmojo tikslo: 2024 m. – 7,5 % metinių išlaidų pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą, o 2026 m. ir 2027 m. – 10 % metinių išlaidų pagal tą daugiametę finansinę programą skirti biologinės įvairovės tikslams, vykdant šių išlaidų stebėseną pagal veiksmingą, skaidrią ir išsamią metodiką, kartu atsižvelgiant į esamus klimato ir biologinės įvairovės tikslų sutapimus; |
| --- | --- |

i)

į Sąjungos politiką integruoti biologinės įvairovės veiksmus ir padėti siekti bendro plataus užmojo tikslo: 2024 m. – 7,5 % metinių išlaidų pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą, o 2026 m. ir 2027 m. – 10 % metinių išlaidų pagal tą daugiametę finansinę programą skirti biologinės įvairovės tikslams, vykdant šių išlaidų stebėseną pagal veiksmingą, skaidrią ir išsamią metodiką, kartu atsižvelgiant į esamus klimato ir biologinės įvairovės tikslų sutapimus;

| j) | užtikrinti veiksmingą klimato ir biologinės įvairovės integravimą ir Sąjungos biudžeto atsparumo didinimą, taip pat klimato ir biologinės įvairovės finansavimo nuoseklumą; |
| --- | --- |

j)

užtikrinti veiksmingą klimato ir biologinės įvairovės integravimą ir Sąjungos biudžeto atsparumo didinimą, taip pat klimato ir biologinės įvairovės finansavimo nuoseklumą;

| k) | skatinti patikimą cheminių medžiagų valdymą tarptautiniu lygmeniu, kartu skatinant pasauliniu mastu palaipsniui atsisakyti Sąjungoje draudžiamų medžiagų; |
| --- | --- |

k)

skatinti patikimą cheminių medžiagų valdymą tarptautiniu lygmeniu, kartu skatinant pasauliniu mastu palaipsniui atsisakyti Sąjungoje draudžiamų medžiagų;

| l) | sparčiai pakeisti susirūpinimą keliančias chemines medžiagas, įskaitant labai didelį susirūpinimą keliančias chemines medžiagas, endokrininę sistemą ardančias medžiagas, labai patvarias chemines medžiagas, neurotoksiškas ir imunotoksiškas medžiagas, taip pat spręsti sudėtinio cheminių medžiagų poveikio, medžiagų nanoformų ir produktuose esančių pavojingų cheminių medžiagų poveikio klausimus, įvertinti jų poveikį sveikatai ir aplinkai, įskaitant klimatą ir biologinę įvairovę, kartu skatinant naudoti saugias ir tvarumo principus atitinkančias chemines medžiagas ir žaliavas ir intensyvinti ir koordinuoti pastangas skatinti bandymų su gyvūnais alternatyvų kūrimą ir įteisinimą; |
| --- | --- |

l)

sparčiai pakeisti susirūpinimą keliančias chemines medžiagas, įskaitant labai didelį susirūpinimą keliančias chemines medžiagas, endokrininę sistemą ardančias medžiagas, labai patvarias chemines medžiagas, neurotoksiškas ir imunotoksiškas medžiagas, taip pat spręsti sudėtinio cheminių medžiagų poveikio, medžiagų nanoformų ir produktuose esančių pavojingų cheminių medžiagų poveikio klausimus, įvertinti jų poveikį sveikatai ir aplinkai, įskaitant klimatą ir biologinę įvairovę, kartu skatinant naudoti saugias ir tvarumo principus atitinkančias chemines medžiagas ir žaliavas ir intensyvinti ir koordinuoti pastangas skatinti bandymų su gyvūnais alternatyvų kūrimą ir įteisinimą;

| m) | spręsti dirvožemio degradacijos problemą ir užtikrinti dirvožemio apsaugą ir tvarų naudojimą, be kita ko, iki 2023 m. pateikiant specialų pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl dirvožemio būklės; |
| --- | --- |

m)

spręsti dirvožemio degradacijos problemą ir užtikrinti dirvožemio apsaugą ir tvarų naudojimą, be kita ko, iki 2023 m. pateikiant specialų pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl dirvožemio būklės;

| n) | pertvarkyti Sąjungos maisto sistemą taip, kad ji, be kita ko, padėtų saugoti ir atkurti biologinę įvairovę Sąjungoje ir už jos ribų ir užtikrintų aukštą gyvūnų gerovės lygį, kartu užtikrinant teisingą pertvarką susijusiems suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

n)

pertvarkyti Sąjungos maisto sistemą taip, kad ji, be kita ko, padėtų saugoti ir atkurti biologinę įvairovę Sąjungoje ir už jos ribų ir užtikrintų aukštą gyvūnų gerovės lygį, kartu užtikrinant teisingą pertvarką susijusiems suinteresuotiesiems subjektams;

| o) | laikantis holistinio požiūrio pripažinti žmonių sveikatos, gyvūnų sveikatos ir aplinkos sąsajas, į politikos formavimą integruojant bendros sveikatos koncepciją; |
| --- | --- |

o)

laikantis holistinio požiūrio pripažinti žmonių sveikatos, gyvūnų sveikatos ir aplinkos sąsajas, į politikos formavimą integruojant bendros sveikatos koncepciją;

| p) | daryti pažangą siekiant tarptautiniu mastu pripažinti teisę į švarią, sveiką ir tvarią aplinką; |
| --- | --- |

p)

daryti pažangą siekiant tarptautiniu mastu pripažinti teisę į švarią, sveiką ir tvarią aplinką;

| q) | visapusiškai išnaudoti ekosisteminius metodus ir žaliąją infrastruktūrą, įskaitant biologinei įvairovei palankius gamtos procesais pagrįstus sprendimus, kartu užtikrinant, kad juos įgyvendinant būtų atkurta biologinė įvairovė ir padidintas ekosistemų vientisumas bei sujungiamumas, būtų teikiama aiški papildoma nauda visuomenei, reikalaujant visapusiškai bendradarbiauti su čiabuvių tautomis ir vietos bendruomenėmis ir gauti jų sutikimą, ir kad nebūtų pakeičiamos priemonės, kurių imamasi siekiant apsaugoti biologinę įvairovę arba sparčiai mažinti Sąjungoje išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, ir kad toms priemonėms nebūtų kenkiama; |
| --- | --- |

q)

visapusiškai išnaudoti ekosisteminius metodus ir žaliąją infrastruktūrą, įskaitant biologinei įvairovei palankius gamtos procesais pagrįstus sprendimus, kartu užtikrinant, kad juos įgyvendinant būtų atkurta biologinė įvairovė ir padidintas ekosistemų vientisumas bei sujungiamumas, būtų teikiama aiški papildoma nauda visuomenei, reikalaujant visapusiškai bendradarbiauti su čiabuvių tautomis ir vietos bendruomenėmis ir gauti jų sutikimą, ir kad nebūtų pakeičiamos priemonės, kurių imamasi siekiant apsaugoti biologinę įvairovę arba sparčiai mažinti Sąjungoje išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, ir kad toms priemonėms nebūtų kenkiama;

| r) | naudotis esamomis priemonėmis ir metodikomis ir toliau tobulinti gamtos procesais pagrįstų sprendimų stebėsenos metodus, vertinimo priemones ir išmatuojamus rodiklius; |
| --- | --- |

r)

naudotis esamomis priemonėmis ir metodikomis ir toliau tobulinti gamtos procesais pagrįstų sprendimų stebėsenos metodus, vertinimo priemones ir išmatuojamus rodiklius;

| s) | kuo skubiau gerokai sumažinti Sąjungos žaliavų naudojimo pėdsaką ir vartojimo pėdsaką, kad jie atitiktų planetos išgales, be kita ko, atitinkamai nustatant Sąjungos teršalų mažinimo tikslus iki 2030 m.; |
| --- | --- |

s)

kuo skubiau gerokai sumažinti Sąjungos žaliavų naudojimo pėdsaką ir vartojimo pėdsaką, kad jie atitiktų planetos išgales, be kita ko, atitinkamai nustatant Sąjungos teršalų mažinimo tikslus iki 2030 m.;

| t) | veiksmingai integruoti DVT ir klimato ir aplinkos tikslus į Europos ekonomikos valdymo semestrą, nedarant poveikio jo pirminiam tikslui, be kita ko, į nacionalines reformų programas ir nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus; |
| --- | --- |

t)

veiksmingai integruoti DVT ir klimato ir aplinkos tikslus į Europos ekonomikos valdymo semestrą, nedarant poveikio jo pirminiam tikslui, be kita ko, į nacionalines reformų programas ir nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus;

| u) | per Europos investicijų banką ir nacionaliniu lygmeniu sutelkti išteklius ir užtikrinti pakankamas tvarias investicijas iš viešųjų ir privačiųjų šaltinių, įskaitant Sąjungos biudžete numatytas lėšas ir priemones, atitinkančias Sąjungos tvaraus finansavimo politikos darbotvarkę; |
| --- | --- |

u)

per Europos investicijų banką ir nacionaliniu lygmeniu sutelkti išteklius ir užtikrinti pakankamas tvarias investicijas iš viešųjų ir privačiųjų šaltinių, įskaitant Sąjungos biudžete numatytas lėšas ir priemones, atitinkančias Sąjungos tvaraus finansavimo politikos darbotvarkę;

| v) | kuo geriau išnaudoti aplinkos mokesčius, rinkos priemones ir žaliojo biudžeto sudarymo ir finansavimo priemones, įskaitant mokesčius ir priemones, kurių reikia siekiant užtikrinti socialiai teisingą pertvarką, ir padėti įmonėms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams kurti ir taikyti standartizuotas gamtinio kapitalo apskaitos priemones; |
| --- | --- |

v)

kuo geriau išnaudoti aplinkos mokesčius, rinkos priemones ir žaliojo biudžeto sudarymo ir finansavimo priemones, įskaitant mokesčius ir priemones, kurių reikia siekiant užtikrinti socialiai teisingą pertvarką, ir padėti įmonėms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams kurti ir taikyti standartizuotas gamtinio kapitalo apskaitos priemones;

| w) | užtikrinti, kad Sąjungos, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens aplinkos politika ir veiksmai būtų grindžiami geriausiomis turimomis mokslinėmis žiniomis ir technologijomis, sustiprinti aplinkos srities žinių, įskaitant vietos ir čiabuvių žinias, bazę ir padidinti jos naudojimo mastą, be kita ko, vykdant mokslinius tyrimus, diegiant inovacijas, gerinant žaliuosius įgūdžius ir skatinant mokymą ir perkvalifikavimą, ir toliau plėtoti aplinkos ir ekosistemų apskaitą; |
| --- | --- |

w)

užtikrinti, kad Sąjungos, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens aplinkos politika ir veiksmai būtų grindžiami geriausiomis turimomis mokslinėmis žiniomis ir technologijomis, sustiprinti aplinkos srities žinių, įskaitant vietos ir čiabuvių žinias, bazę ir padidinti jos naudojimo mastą, be kita ko, vykdant mokslinius tyrimus, diegiant inovacijas, gerinant žaliuosius įgūdžius ir skatinant mokymą ir perkvalifikavimą, ir toliau plėtoti aplinkos ir ekosistemų apskaitą;

| x) | plėtoti ir stiprinti žinių apie, be kita ko, sisteminių pokyčių reikalavimus, tai, kaip pereiti nuo uždarumu ir atskirais sektoriais paremtos politikos orientavimo prie sisteminio požiūrio į politikos nuoseklumą, taip pat apie įvairių ekosistemų gebėjimą būti šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbentais ir ištekliais; |
| --- | --- |

x)

plėtoti ir stiprinti žinių apie, be kita ko, sisteminių pokyčių reikalavimus, tai, kaip pereiti nuo uždarumu ir atskirais sektoriais paremtos politikos orientavimo prie sisteminio požiūrio į politikos nuoseklumą, taip pat apie įvairių ekosistemų gebėjimą būti šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbentais ir ištekliais;

| y) | išnaudoti skaitmeninių ir duomenų technologijų potencialą aplinkos politikos reikmėms, be kita ko, realiuoju laiku teikiant duomenis, kai tai įmanoma, ir informaciją apie ekosistemų būklę, kartu dedant daugiau pastangų kuo labiau sumažinti šių technologijų aplinkosauginį pėdsaką ir užtikrinant skaidrumą, autentiškumą, sąveikumą bei viešą prieigą prie duomenų ir informacijos; |
| --- | --- |

y)

išnaudoti skaitmeninių ir duomenų technologijų potencialą aplinkos politikos reikmėms, be kita ko, realiuoju laiku teikiant duomenis, kai tai įmanoma, ir informaciją apie ekosistemų būklę, kartu dedant daugiau pastangų kuo labiau sumažinti šių technologijų aplinkosauginį pėdsaką ir užtikrinant skaidrumą, autentiškumą, sąveikumą bei viešą prieigą prie duomenų ir informacijos;

| z) | pašalinti atitinkamų rodiklių rinkinių, susijusių su sisteminiais pokyčiais, planetos išgalių ribomis ir Sąjungos gamybos bei vartojimo pėdsakais, taip pat rodiklių rinkinių, kuriais atsižvelgiama į aplinkos ir socialinių bei ekonominių veiksnių, pavyzdžiui, nelygybės, atsirandančios dėl aplinkos pokyčių, sąsają, spragas ir juos optimizuoti, kartu užtikrinant, kad tie rodiklių rinkiniai būtų palyginami visais politikos formavimo lygmenimis; |
| --- | --- |

z)

pašalinti atitinkamų rodiklių rinkinių, susijusių su sisteminiais pokyčiais, planetos išgalių ribomis ir Sąjungos gamybos bei vartojimo pėdsakais, taip pat rodiklių rinkinių, kuriais atsižvelgiama į aplinkos ir socialinių bei ekonominių veiksnių, pavyzdžiui, nelygybės, atsirandančios dėl aplinkos pokyčių, sąsają, spragas ir juos optimizuoti, kartu užtikrinant, kad tie rodiklių rinkiniai būtų palyginami visais politikos formavimo lygmenimis;

| aa) | sutelkti plačią pilietinės visuomenės paramą ir bendradarbiauti su įmonėmis, visų pirma su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis, socialiniais partneriais, piliečiais, bendruomenėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

aa)

sutelkti plačią pilietinės visuomenės paramą ir bendradarbiauti su įmonėmis, visų pirma su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis, socialiniais partneriais, piliečiais, bendruomenėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais;

| ab) | didinti informuotumą apie tai, kaip svarbu pasiekti prioritetinius tikslus, nustatytus 2 straipsnyje, taip pat stiprinti piliečių gebėjimą veikti skatinant, be kita ko, diskusijas ir komunikaciją visais lygmenimis, visą gyvenimą trunkantį švietimą aplinkosaugos klausimais, piliečių dalyvavimą ir bendruomenės inicijuojamus veiksmus; |
| --- | --- |

ab)

didinti informuotumą apie tai, kaip svarbu pasiekti prioritetinius tikslus, nustatytus 2 straipsnyje, taip pat stiprinti piliečių gebėjimą veikti skatinant, be kita ko, diskusijas ir komunikaciją visais lygmenimis, visą gyvenimą trunkantį švietimą aplinkosaugos klausimais, piliečių dalyvavimą ir bendruomenės inicijuojamus veiksmus;

| ac) | padėti teikti paramą pilietinei visuomenei, valdžios institucijoms, piliečiams ir bendruomenėms, socialiniams partneriams ir privačiajam sektoriui, padedant nustatyti su klimatu ir aplinka susijusią riziką, įvertinti jos poveikį ir imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią tokiai rizikai, ją sušvelninti ir prie jos prisitaikyti, taip pat skatinti jų dalyvavimą šalinant žinių spragas, be kita ko, skatinant piliečius stebėti aplinkos problemas ir reikalavimų laikymosi spragas ir apie jas pranešti, įskaitant piliečių mokslo projektų gerosios patirties sklaidą skaitmeninėmis technologijomis; |
| --- | --- |

ac)

padėti teikti paramą pilietinei visuomenei, valdžios institucijoms, piliečiams ir bendruomenėms, socialiniams partneriams ir privačiajam sektoriui, padedant nustatyti su klimatu ir aplinka susijusią riziką, įvertinti jos poveikį ir imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią tokiai rizikai, ją sušvelninti ir prie jos prisitaikyti, taip pat skatinti jų dalyvavimą šalinant žinių spragas, be kita ko, skatinant piliečius stebėti aplinkos problemas ir reikalavimų laikymosi spragas ir apie jas pranešti, įskaitant piliečių mokslo projektų gerosios patirties sklaidą skaitmeninėmis technologijomis;

| ad) | skatinti bendradarbiavimą rengiant ir įgyvendinant su 8-ąja AVP susijusias strategijas, politiką ar teisės aktus ir užtikrinti visapusišką miestų ir kaimo vietovių, įskaitant atokiausius regionus, regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimą visais aplinkos politikos formavimo aspektais, taikant bendradarbiavimu grindžiamą ir daugiapakopį požiūrį ir užtikrinant, kad regionų ir vietos bendruomenės turėtų pakankamai išteklių įgyvendinimui vietoje; |
| --- | --- |

ad)

skatinti bendradarbiavimą rengiant ir įgyvendinant su 8-ąja AVP susijusias strategijas, politiką ar teisės aktus ir užtikrinti visapusišką miestų ir kaimo vietovių, įskaitant atokiausius regionus, regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimą visais aplinkos politikos formavimo aspektais, taikant bendradarbiavimu grindžiamą ir daugiapakopį požiūrį ir užtikrinant, kad regionų ir vietos bendruomenės turėtų pakankamai išteklių įgyvendinimui vietoje;

| ae) | stiprinti visų Sąjungos institucijų bendradarbiavimą klimato ir aplinkos politikos srityje, įskaitant Komisijos ir Regionų komiteto bendradarbiavimą tvirtesnio bendradarbiavimo sistemoje, ir ištirti, kaip būtų galima pagerinti dialogą ir informacijos telkimą; |
| --- | --- |

ae)

stiprinti visų Sąjungos institucijų bendradarbiavimą klimato ir aplinkos politikos srityje, įskaitant Komisijos ir Regionų komiteto bendradarbiavimą tvirtesnio bendradarbiavimo sistemoje, ir ištirti, kaip būtų galima pagerinti dialogą ir informacijos telkimą;

| af) | veiksmingai taikyti aukštus skaidrumo, visuomenės dalyvavimo ir teisės kreiptis į teismus standartus pagal Orhuso konvenciją tiek Sąjungos, tiek valstybių narių lygmeniu; |
| --- | --- |

af)

veiksmingai taikyti aukštus skaidrumo, visuomenės dalyvavimo ir teisės kreiptis į teismus standartus pagal Orhuso konvenciją tiek Sąjungos, tiek valstybių narių lygmeniu;

| ag) | užtikrinti, kad su 8-osios AVP įgyvendinimu susiję duomenys ir įrodymai būtų vieši, lengvai prieinami ir išsamūs, nedarant poveikio su konkrečia sritimi susijusių teisės aktų nuostatų dėl konfidencialumo taikymui; |
| --- | --- |

ag)

užtikrinti, kad su 8-osios AVP įgyvendinimu susiję duomenys ir įrodymai būtų vieši, lengvai prieinami ir išsamūs, nedarant poveikio su konkrečia sritimi susijusių teisės aktų nuostatų dėl konfidencialumo taikymui;

| ah) | remti 2 straipsnyje nustatytų prioritetinių tikslų įgyvendinimą pasaulio mastu, užtikrinant vidaus ir išorės politikos darną ir veiksmų koordinavimą, visų pirma:






  i) | bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis klimato ir aplinkosaugos veiksmų srityje, jas skatinti ir padėti joms priimti ir įgyvendinti šių sričių taisykles, kurios būtų bent tokio pat plataus užmojo kaip ir Sąjungos taisyklės, ir užtikrinti, kad visi Sąjungos rinkai pateikiami produktai visiškai atitiktų reikiamus Sąjungos reikalavimus, laikantis Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų, be kita ko, įsipareigojimų dėl miškų naikinimo ir dirvožemio degradacijos sustabdymo; |
| --- | --- | --- |

ah)

remti 2 straipsnyje nustatytų prioritetinių tikslų įgyvendinimą pasaulio mastu, užtikrinant vidaus ir išorės politikos darną ir veiksmų koordinavimą, visų pirma:

i)

bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis klimato ir aplinkosaugos veiksmų srityje, jas skatinti ir padėti joms priimti ir įgyvendinti šių sričių taisykles, kurios būtų bent tokio pat plataus užmojo kaip ir Sąjungos taisyklės, ir užtikrinti, kad visi Sąjungos rinkai pateikiami produktai visiškai atitiktų reikiamus Sąjungos reikalavimus, laikantis Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų, be kita ko, įsipareigojimų dėl miškų naikinimo ir dirvožemio degradacijos sustabdymo;

| ii) | skatinti tvarų įmonių valdymą ir, be kita ko, Sąjungos lygmeniu nustatyti privalomus išsamaus patikrinimo reikalavimus ir skatinti į Sąjungos išorės politiką, įskaitant prekybos politiką, įtraukti atsakingą verslą; |
| --- | --- |

ii)

skatinti tvarų įmonių valdymą ir, be kita ko, Sąjungos lygmeniu nustatyti privalomus išsamaus patikrinimo reikalavimus ir skatinti į Sąjungos išorės politiką, įskaitant prekybos politiką, įtraukti atsakingą verslą;

| iii) | stiprinti bendradarbiavimą su trečiųjų šalių Vyriausybėmis, įmonėmis, socialiniais partneriais ir pilietine visuomene bei tarptautinėmis organizacijomis, siekiant kurti partnerystes ir aljansus aplinkos ir klimato apsaugos srityje, ir skatinti bendradarbiavimą aplinkos ir klimato kaitos srityje, be kita ko, G 7 ir G 20 forumuose; |
| --- | --- |

iii)

stiprinti bendradarbiavimą su trečiųjų šalių Vyriausybėmis, įmonėmis, socialiniais partneriais ir pilietine visuomene bei tarptautinėmis organizacijomis, siekiant kurti partnerystes ir aljansus aplinkos ir klimato apsaugos srityje, ir skatinti bendradarbiavimą aplinkos ir klimato kaitos srityje, be kita ko, G 7 ir G 20 forumuose;

| iv) | rodyti lyderystę tarptautiniuose forumuose, be kita ko, Sąjungai pasiekiant DVT, taip pat Paryžiaus susitarime, Biologinės įvairovės konvencijoje, Konvencijoje dėl kovos su dykumėjimu ir kituose daugiašaliuose aplinkos apsaugos susitarimuose nustatytus tikslus, visų pirma stiprinant jų įgyvendinimą, ir padedant trečiosioms šalims padaryti tą patį, be kita ko, didinant pagal tuos susitarimus prisiimtų įsipareigojimų vykdymo skaidrumą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

iv)

rodyti lyderystę tarptautiniuose forumuose, be kita ko, Sąjungai pasiekiant DVT, taip pat Paryžiaus susitarime, Biologinės įvairovės konvencijoje, Konvencijoje dėl kovos su dykumėjimu ir kituose daugiašaliuose aplinkos apsaugos susitarimuose nustatytus tikslus, visų pirma stiprinant jų įgyvendinimą, ir padedant trečiosioms šalims padaryti tą patį, be kita ko, didinant pagal tuos susitarimus prisiimtų įsipareigojimų vykdymo skaidrumą ir atskaitomybę;

| v) | stiprinti tarptautinį aplinkos valdymą, panaikinant likusias spragas, ir skatinti labiau gerbti pripažintus tarptautinius aplinkos apsaugos principus ir stiprinti jų taikymą; |
| --- | --- |

v)

stiprinti tarptautinį aplinkos valdymą, panaikinant likusias spragas, ir skatinti labiau gerbti pripažintus tarptautinius aplinkos apsaugos principus ir stiprinti jų taikymą;

| vi) | užtikrinti, kad trečiosioms šalims teikiama Sąjungos ir valstybių narių finansinė parama atitiktų JT darbotvarkės iki 2030 m. tikslus. |
| --- | --- |

vi)

užtikrinti, kad trečiosioms šalims teikiama Sąjungos ir valstybių narių finansinė parama atitiktų JT darbotvarkės iki 2030 m. tikslus.

4 straipsnis

Stebėsenos sistema ir valdymas

1.   Komisija, padedama Europos aplinkos agentūros (EAA) ir Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA), nedarant poveikio jų nepriklausomumui, kasmet stebi, vertina ir teikia ataskaitas dėl Sąjungos ir valstybių narių padarytos pažangos siekiant 2 straipsnyje nustatytų prioritetinių tikslų, atsižvelgdama į 3 straipsnyje nustatytas reikiamas sąlygas ir bendrą tikslą pasiekti sisteminius pokyčius. Informacija, sukaupta vykdant tą stebėseną, vertinimą ir ataskaitų teikimą, skelbiama viešai ir turi būti lengvai pasiekiama.

2.   1 dalyje nurodyta stebėsena, vertinimu ir ataskaitų teikimu siekiama supaprastinti aukšto lygio strateginę politinę komunikaciją. Po konsultacijų su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais Komisija ne vėliau kaip 2022 m. gegužės 2 d. pateikia stebėsenos sistemą, grindžiamą ribotu skaičiumi pagrindinių rodiklių, tarp kurių, jei yra, turi būti sisteminių rodiklių, apimančių, inter alia, aplinkos ir socialines bei aplinkos ir ekonomines sąsajas. Pagrindinių rodiklių sąrašas išlieka stabilus, kad būtų užtikrinta atskaitomybė. Tačiau prireikus jis atnaujinamas, kad galėtų atspindėti naujausius politikos ir rodiklių pokyčius.

3.   Atliekant 1 dalyje nurodytą stebėseną ir vertinimą atsižvelgiama į naujausius pokyčius, susijusius su duomenų ir rodiklių prieinamumu ir tinkamumu, ir remiamasi valstybių narių ir Sąjungos lygmeniu turimais duomenimis, visų pirma tais, kurie yra tvarkomi EAA ir pagal Europos statistikos sistemą, siekiant kuo labiau sumažinti administracinę naštą. Šis vertinimas yra suderinamas su kitomis aplinkos ir klimato politikos stebėsenos, ataskaitų teikimo ir valdymo sistemomis ir procesais ir jiems nedaro poveikio. Jis grindžiamas metodika, pagal kurią, kai įmanoma, galima įvertinti tai, ką liko padaryti, kad būtų pasiekti 2 straipsnyje nustatyti tikslai, atsižvelgiant į prioritetinius tikslus ir pasirinktus pagrindinius rodiklius.

4.   Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija atsižvelgia į 1 dalyje nurodytą vertinimą ir kasmet keičiasi nuomonėmis dėl jo, taip pat dėl veiksmų, kurių imtasi, ir galimų būsimų veiksmų.

5.   EAA ir ECHA padeda Komisijai gerinti duomenų, rodiklių ir žinių prieinamumą ir tinkamumą, visų pirma:

| a) | šiuolaikinėmis skaitmeninėmis priemonėmis renka, tvarko ir praneša duomenis ir įrodymus, tobulindama duomenų rinkimo ir tvarkymo bei suderintų rodiklių rengimo metodikas; |
| --- | --- |

a)

šiuolaikinėmis skaitmeninėmis priemonėmis renka, tvarko ir praneša duomenis ir įrodymus, tobulindama duomenų rinkimo ir tvarkymo bei suderintų rodiklių rengimo metodikas;

| b) | stiprina fundamentinius tyrimus, veiklos planavimą ir stebėseną ir teikia jiems paramą; |
| --- | --- |

b)

stiprina fundamentinius tyrimus, veiklos planavimą ir stebėseną ir teikia jiems paramą;

| c) | kartu su valstybėmis narėmis deda pastangas, kad būtų pašalintos atitinkamos stebėsenos duomenų spragos, atsižvelgdamos į sisteminių pokyčių poreikį; |
| --- | --- |

c)

kartu su valstybėmis narėmis deda pastangas, kad būtų pašalintos atitinkamos stebėsenos duomenų spragos, atsižvelgdamos į sisteminių pokyčių poreikį;

| d) | atlieka politikai svarbias ir sistemines analizes ir prisideda prie politikos tikslų įgyvendinimo Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, be kita ko, siūlydama rekomendacijas, kaip sustiprinti pažangą siekiant tikslų; |
| --- | --- |

d)

atlieka politikai svarbias ir sistemines analizes ir prisideda prie politikos tikslų įgyvendinimo Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, be kita ko, siūlydama rekomendacijas, kaip sustiprinti pažangą siekiant tikslų;

| e) | integruoja duomenis apie poveikį aplinkai, sveikatai, socialinį ir ekonominį poveikį, taip pat visapusiškai naudojasi kitais turimais duomenimis ir paslaugomis, pavyzdžiui, gaunamais pagal programą „Copernicus“; |
| --- | --- |

e)

integruoja duomenis apie poveikį aplinkai, sveikatai, socialinį ir ekonominį poveikį, taip pat visapusiškai naudojasi kitais turimais duomenimis ir paslaugomis, pavyzdžiui, gaunamais pagal programą „Copernicus“;

| f) | padeda pašalinti kritines žinių apie ekologinius lūžio taškus spragas, kartu atsižvelgdamos į geografinius ir ekologinius regionų skirtumus; |
| --- | --- |

f)

padeda pašalinti kritines žinių apie ekologinius lūžio taškus spragas, kartu atsižvelgdamos į geografinius ir ekologinius regionų skirtumus;

| g) | rengia kiekybines ir kokybines priemones, įskaitant prognozes ir modelius, kurios galėtų, be kita ko, suteikti informacijos apie galimą būsimą su aplinka ir klimatu susijusios politikos sisteminį poveikį ir tai, ką liko padaryti, kad būtų pasiekti tikslai; |
| --- | --- |

g)

rengia kiekybines ir kokybines priemones, įskaitant prognozes ir modelius, kurios galėtų, be kita ko, suteikti informacijos apie galimą būsimą su aplinka ir klimatu susijusios politikos sisteminį poveikį ir tai, ką liko padaryti, kad būtų pasiekti tikslai;

| h) | toliau gerina duomenų prieinamumą ir sąveikumą ir prieigą prie jų pagal Sąjungos programas; |
| --- | --- |

h)

toliau gerina duomenų prieinamumą ir sąveikumą ir prieigą prie jų pagal Sąjungos programas;

| i) | užtikrina skaidrumą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

i)

užtikrina skaidrumą ir atskaitomybę;

6.   Komisija reguliariai nagrinėja duomenų ir žinių poreikius Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, įskaitant EAA ir ECHA ir, kai tinkama, kitų Europos įstaigų ir agentūrų pajėgumus vykdyti 5 dalyje nurodytas užduotis.

5 straipsnis

Laikotarpio vidurio peržiūra

1.   Ne vėliau kaip 2024 m. kovo 31 d. Komisija atlieka pažangos, padarytos siekiant 2 straipsnio 2 dalyje nustatytų teminių prioritetinių tikslų, laikotarpio vidurio peržiūrą, atsižvelgdama į 3 straipsnyje nustatytų reikiamų sąlygų būklę ir pažangą, padarytą stebint ir vertinant sisteminius pokyčius. Prireikus Komisija, atsižvelgdama į laikotarpio vidurio peržiūros rezultatus, pasiūlo pagrindinių rodiklių, nurodytų 4 straipsnio 2 dalyje, pakeitimus. Laikotarpio vidurio peržiūra grindžiama pagal 4 straipsnio 1 dalį atliktais vertinimais ir visomis kitomis svarbiomis išvadomis. Komisija laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.

2.   Atsižvelgdama į šio straipsnio 1 dalyje nurodytą laikotarpio vidurio peržiūrą ir į galimą Europos Parlamento ir Tarybos atsaką į tą peržiūrą, į kitus svarbius politikos pokyčius ir į vėliausią Europos aplinkos agentūros ataskaitą „Europos aplinka: būklė ir raidos perspektyvos“, tam kad būtų pasiekti 2 straipsnio 2 dalyje apibrėžti teminiai prioritetiniai tikslai, Komisija prireikus pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo prie 8-osios AVP pridedamas laikotarpiui po 2025 m. skirtas priedas, kuriame pateikiamas veiksmų, kuriais siekiama tokių tikslų, sąrašas, taip pat atitinkamas šių veiksmų vykdymo tvarkaraštis.

6 straipsnis

Vertinimas

Iki 2029 m. kovo 31 d. Komisija atlieka 8-osios AVP vertinimą. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje išdėstomos pagrindinės to vertinimo išvados, ir, jei Komisija mano, kad tai tikslinga, po to ir ne vėliau kaip 2029 m. gruodžio 31 d. pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl kitos aplinkosaugos veiksmų programos.

7 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Priimta Strasbūre 2022 m. balandžio 6 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. BEAUNE

---

(1)  
  OL C 123, 2021 4 9, p. 76.

1

(2)  
  OL C 106, 2021 3 26, p. 44.

2

(3)  
  2022 m. kovo 10 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. kovo 29 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  
  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (OL L 354, 2013 12 28, p. 171).

4

(5)  
  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralizavimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

5

(6)  
  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

6

(7)  
  OL L 282, 2016 10 19, p. 4.

7

(8)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1).

8

(9)  
  OL L 124, 2005 5 17, p. 4.

9

(10)  
  2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką, panaikinanti Tarybos direktyvą 90/313/EEB (OL L 41, 2003 2 14, p. 26).

10

(11)  
  2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (OL L 108, 2007 4 25, p. 1).

11

(12)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1024 dėl atvirųjų duomenų ir viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (OL L 172, 2019 6 26, p. 56).

12

(13)  
  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę (OL L 328, 2008 12 6, p. 28).

13

(14)  
  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 26, 2012 1 28, p. 1).

14

(15)  
  2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo (OL L 197, 2001 7 21, p. 30).

15

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/37

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/592

2022 m. balandžio 11 d.

kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 359/2011 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2011 m. balandžio 12 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 359/2011 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane (1), ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2011 m. balandžio 12 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 359/2011; |
| --- | --- |

(1)

2011 m. balandžio 12 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 359/2011;

| (2) | remdamasi Tarybos sprendimo 2011/235/BUSP (2) peržiūros rezultatais, Taryba nusprendė, kad jame nustatytų ribojamųjų priemonių taikymas turėtų būti pratęstas iki 2023 m. balandžio 13 d.; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Tarybos sprendimo 2011/235/BUSP (2) peržiūros rezultatais, Taryba nusprendė, kad jame nustatytų ribojamųjų priemonių taikymas turėtų būti pratęstas iki 2023 m. balandžio 13 d.;

| (3) | trys į Reglamento (ES) Nr. 359/2011 I priede pateiktą sąrašą įtraukti asmenys mirė, todėl su jais susiję įrašai iš priedo turėtų būti išbraukti. Taryba taip pat padarė išvadą, kad Reglamento (ES) Nr. 359/2011 I priede pateikti įrašai, susiję su 25 asmenimis, turėtų būti atnaujinti; |
| --- | --- |

(3)

trys į Reglamento (ES) Nr. 359/2011 I priede pateiktą sąrašą įtraukti asmenys mirė, todėl su jais susiję įrašai iš priedo turėtų būti išbraukti. Taryba taip pat padarė išvadą, kad Reglamento (ES) Nr. 359/2011 I priede pateikti įrašai, susiję su 25 asmenimis, turėtų būti atnaujinti;

| (4) | todėl Reglamento (ES) Nr. 359/2011 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(4)

todėl Reglamento (ES) Nr. 359/2011 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 359/2011 I priedas iš dalies keičiamas taip, kaip išdėstyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge 2022 m. balandžio 11 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  OL L 100, 2011 4 14, p. 1.

1

(2)  
  2011 m. balandžio 12 d. Tarybos sprendimas 2011/235/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Irane (OL L 100, 2011 4 14, p. 51).

2

---

PRIEDAS

Reglamento (ES) Nr. 359/2011 I priedas (2 straipsnio 1 dalyje nurodytų fizinių ir juridinių asmenų, subjektų ir įstaigų sąrašas) iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 27 įrašas (dėl ZARGAR Ahmad), 38 įrašas (dėl FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan) ir 41 įrašas (dėl HEJAZI Mohammad) sąraše „Asmenys“ išbraukiami; |
| --- | --- |

1)

27 įrašas (dėl ZARGAR Ahmad), 38 įrašas (dėl FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan) ir 41 įrašas (dėl HEJAZI Mohammad) sąraše „Asmenys“ išbraukiami;

| 2) | įrašai, susiję su toliau nurodytais 25 asmenimis, pakeičiami taip: |
| --- | --- |

2)

įrašai, susiję su toliau nurodytais 25 asmenimis, pakeičiami taip:

Asmenys

| | Pavardė, vardas | Identifikuojamoji informacija | Priežastys | Įtraukimo į sąrašą data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | AHMADI-MOQADDAM Esmail | Gimimo vieta: Tehran (Teheranas) (Iranas)
  Gimimo data: 1961 m.
  Lytis: vyras | Nuo 2021 m. rugsėjo 20 d. – Universiteto ir Aukštojo nacionalinio gynybos srities mokslinių tyrimų instituto direktorius. Buvęs ginkluotųjų pajėgų generalinio štabo viršininko vyresnysis patarėjas saugumo klausimais. Irano nacionalinės policijos vadovas nuo 2005 m. iki 2015 m. pradžios. Taip pat Irano kovos su kibernetiniais nusikaltimais policijos (į ES sąrašą įtraukto subjekto) vadovas nuo 2011 m. sausio mėn. iki 2015 m. pradžios. Jo vadovaujamos pajėgos vykdė žiaurius išpuolius taikių protestų metu ir 2009 m. birželio 15 d. naktį įvykdė smurtinį išpuolį Teherano universiteto studentų bendrabučiuose. Buvęs Irano centro Jemeno žmonėms remti vadovas. | 2011 4 12 |
| 20. | MOGHISSEH Mohammad (dar žinomas kaip NASSERIAN) | Lytis: vyras | Aukščiausiojo Teismo teisėjas nuo 2020 m. lapkričio mėn. Buvęs Teherano revoliucinio teismo (28 poskyrio) vadovas. Taip pat laikomas atsakingu už bahajų bendruomenės narių nuteisimo atvejus. Nagrinėjo porinkimines bylas. Jis skyrė ilgalaikio įkalinimo bausmes per neteisingą socialiniams ir politiniams aktyvistams ir žurnalistams iškeltų bylų nagrinėjimą ir kelias mirties bausmes protestų dalyviams ir socialiniams bei politiniams aktyvistams. | 2011 4 12 |
| 21. | MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein | Gimimo vieta: Ejiyeh (Iranas)
  Gimimo data: apie 1956 m.
  Lytis: vyras | Vyriausiasis teisėjas nuo 2021 m. liepos mėn. Tikslingumo tarybos narys. Irano generalinis prokuroras nuo 2009 m. rugsėjo mėn. iki 2014 m. Buvęs teismų sistemos vadovo pavaduotojas (nuo 2014 m. iki 2021 m. liepos mėn.) ir atstovas spaudai (2010–2019 m.). Žvalgybos ministras nuo 2005 m. iki 2009 m. Jam einant žvalgybos ministro pareigas 2009 m. rinkimų metu, jo vadovaujami žvalgybos agentai buvo atsakingi už šimtų aktyvistų, žurnalistų, disidentų ir reformistinių pažiūrų politikų sulaikymą bei kankinimą ir melagingų prisipažinimų išgavimą darant spaudimą. Be to, politiniai veikėjai buvo verčiami melagingai prisipažinti vykdant nepakeliamą tardymą, kurio metu buvo kankinama, naudojama prievarta, šantažas ir grasinama jų šeimų nariams. | 2011 4 12 |
| 22. | MORTAZAVI Said (dar žinomas kaip MORTAZAVI Saeed) | Gimimo vieta: Meybod (Meibodas), Yazd (Jazdas) (Iranas)
  Gimimo data: 1967 m.
  Lytis: vyras | Gerovės sistemos vadovas nuo 2011 m. iki 2013 m. Teherano generalinis prokuroras iki 2009 m. rugpjūčio mėn. Eidamas Teherano generalinio prokuroro pareigas išdavė bendrąjį orderį šimtams aktyvistų, žurnalistų ir studentų sulaikyti. 2010 m. sausio mėn. parlamentinio tyrimo metu nustatyta, kad jis tiesiogiai atsakingas už trijų asmenų sulaikymą – vėliau jie sulaikymo įstaigoje mirė. Jis buvo nušalintas nuo šių pareigų 2010 m. rugpjūčio mėn., Irano teisminėms institucijoms atlikus tyrimą, koks buvo jo vaidmuo, susijęs su trijų vyrų, po rinkimų sulaikytų jo įsakymu, mirtimi.
  2014 m. lapkričio mėn. Irano valdžios institucijos oficialiai pripažino jo vaidmenį, susijusį su sulaikytųjų mirtimi. 2015 m. rugpjūčio 19 d. Irano teismas jį išteisino – kaltinimai buvo susiję su trijų jaunuolių kankinimu ir mirtimi Kahrizak (Karizako) įkalinimo įstaigoje 2009 m. 2017 m. jam buvo skirta laisvės atėmimo bausmė, o 2019 m. rugsėjo mėn. jis buvo paleistas į laisvę. 2021 m. rugpjūčio mėn. Irano Aukščiausiasis Teismas paskelbė Said Mortazavi visiškai remiantį sprendimą, kuriuo šiam asmeniui skirta ankstesnė dvejų metų trukmės laisvės atėmimo bausmė buvo panaikinta. | 2011 4 12 |
| 25. | SALAVATI Abdolghassem | Lytis: vyras | Specialiojo finansinių nusikaltimų teismo (4 poskyrio) teisėjas nuo 2019 m. Buvęs Teherano revoliucinio teismo (15 poskyrio) vadovas. Teherano tribunolo ikiteisminio tyrimo teisėjas. Būdamas atsakingas už porinkimines bylas, jis pirmininkavo parodomiesiems teismo procesams 2009 m. vasarą ir pasmerkė mirčiai du parodomajame teismo procese dalyvavusius monarchistus. Jis nuteisė daugiau kaip šimtą politinių kalinių, žmogaus teisių aktyvistų ir demonstrantų skirdamas jiems ilgalaikes įkalinimo bausmes.
  Iš 2018 m. pranešimų matyti, kad jis toliau skyrė panašias bausmes, tinkamai nesilaikydamas teisingo nagrinėjimo procedūrų. | 2011 4 12 |
| 28. | YASAGHI Ali-Akbar | Lytis: vyras | Aukščiausiojo Teismo teisėjas, 13-ojo skyriaus vadovas. Setad-e Dieh fondo generalinio direktoriaus pavaduotojas. Mašhado revoliucinio teismo vyriausiasis teisėjas (2001–2011 m.). Jo jurisdikcijos teismo procesai buvo vykdomi skubiai ir uždaruose teismo posėdžiuose, negerbiant kaltinamųjų pagrindinių teisių. Kadangi sprendimai dėl egzekucijų buvo priimami en masse (iki 550 sprendimų nuo 2009 m. vasaros iki 2011 m. vasaros), mirties bausmės buvo skiriamos tinkamai nesilaikant teisingo nagrinėjimo procedūrų. | 2011 4 12 |
| 30. | ESMAILI Gholam-Hossein (dar žinomas kaip ESMAILI Gholam Hossein) | Lytis: vyras | Irano Prezidento E. Raisi personalo vadovas nuo 2021 m. rugpjūčio mėn. Teismų sistemos atstovas spaudai nuo 2019 m. balandžio mėn. iki 2021 m. liepos mėn. Buvęs Teherano teismų sistemos vadovas. Buvęs Irano kalėjimų organizacijos vadovas. Eidamas šias pareigas jis prisidėjo prie politinių protestuotojų masinio sulaikymo ir padėjo nuslėpti prievartos veiksmus įkalinimo sistemoje. | 2011 4 12 |
| 33. | ABBASZADEH- MESHKINI, Mahmoud | Lytis: vyras | Parlamento narys (nuo 2020 m. vasario mėn.) ir Parlamento Nacionalinio saugumo ir užsienio reikalų komiteto atstovas spaudai. Buvęs Irano Aukščiausiosios žmogaus teisių tarybos patarėjas (iki 2019 m.). Buvęs Aukščiausiosios žmogaus teisių tarybos sekretorius. Buvęs Ilamo provincijos gubernatorius. Buvęs Vidaus reikalų ministerijos politinis direktorius. Kaip Politinių partijų ir grupių veiklos įstatymo 10 straipsnio komiteto vadovas buvo atsakingas už leidimų rengti demonstracijas ir kitus viešus renginius išdavimą ir politinių partijų registravimą.
  2010 m. jis sustabdė dviejų su Mousavi susijusių reformistinių politinių partijų – Islamiškojo Irano dalyvavimo fronto ir Islamo revoliucijos mudžahedinų organizacijos – veiklą. Nuo 2009 m. nuosekliai ir nuolat draudė visus nevyriausybinius susibūrimus, taigi neleido naudotis konstitucine teise protestuoti, dėl ko, pažeidžiant teisę į susirinkimų laisvę, buvo suimta daug taikių demonstrantų.
  2009 m. jis taip pat uždraudė opozicijai surengti gedulo ceremoniją asmenims, žuvusiems protestų dėl prezidento rinkimų metu, pagerbti. | 2011 10 10 |
| 35. | AKHARIAN Hassan | Lytis: vyras | Į ES sąrašą įtraukto Radžaišaro kalėjimo 5 bloko viršininkas, taip pat atsakingas už kalinimus vienutėje minėtame kalėjime nuo 2015 m.; buvęs Radžaišaro kalėjimo (Karadžas) 1 bloko prižiūrėtojas (iki 2010 m. liepos mėn.). Keli buvę kaliniai pareiškė, kad jis naudojo kankinimus, taip pat davė nurodymus nesuteikti kaliniams medicininės pagalbos. Vieno Radžaišaro kalėjimo kalinio apklausos duomenimis, visi kalėjimo prižiūrėtojai jį smarkiai mušė ir H. Akharian apie tai buvo žinoma. Taip pat pranešama apie mažiausiai vieną netinkamo elgesio su kalinamuoju (Mohsen Beikvand) atvejį ir jo mirtį tuo laikotarpiu, kai prižiūrėtojo pareigas ėjo H. Akharian. M. Beikvand mirė 2010 m. rugsėjo mėn. Kitų kalinių tvirtinimu, tikėtina, kad jis buvo nužudytas Hassan Akharian nurodymu. | 2011 10 10 |
| 36. | AVAEE Seyyed Ali-Reza (dar žinomas kaip AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza) | Gimimo vieta: Dezful (Dezfulas) (Iranas)
  Gimimo data: 1956 5 20
  Lytis: vyras | Teisingumo ministras iki 2021 m. rugpjūčio 25 d. Buvęs Specialiųjų tyrimų biuro direktorius. Iki 2016 m. liepos mėn. – vidaus reikalų ministro pavaduotojas ir viešojo registro vadovas. Nuo 2014 m. balandžio mėn. – Teisėjų drausminio teismo patarėjas. Buvęs Teherano teismų sistemos pirmininkas. Kaip Teherano teismų sistemos pirmininkas buvo atsakingas už žmogaus teisių pažeidimus, savavališkus sulaikymus, draudimą kaliniams naudotis savo teisėmis ir daug įvykdytų egzekucijų. | 2011 10 10 |
| 46. | KAMALIAN Behrouz (dar žinomas kaip Hackers Brain, Behrooz_Ice) | Gimimo vieta: Tehran (Teheranas) (Iranas)
  Gimimo data: 1983 m.
  Lytis: vyras | „Ashiyaneh“ kibernetinės grupuotės, susijusios su Irano režimu, vadovas. Behrouz Kamalian įsteigta Ashiyaneh Digital Security grupuotė yra atsakinga už intensyvius kibernetinius išpuolius prieš vidaus oponentus bei reformistus ir užsienio institucijas. B. Kamalian įsteigta Ashiyaneh organizacija savo veikla padėjo režimui taikyti represines priemones prieš opoziciją; atitinkamai 2009 m. buvo padaryta daug šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų. Ir B. Kamalian, ir Ashiyaneh kibernetinė grupuotė savo veiklą tęsė bent iki 2021 m. gruodžio mėn. | 2011 10 10 |
| 47. | KHALILOLLAHI Moussa (dar žinomas kaip KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil) | Gimimo vieta: Tabriz (Tebrizas) (Iranas)
  Gimimo data: 1963 m.
  Lytis: vyras | Rytų Azerbaidžano provincijos vyriausiasis teisėjas. Buvęs Tebrizo prokuroras (nuo 2010 m. iki 2019 m.). Dalyvavo Sakineh Mohammadi-Ashtiani byloje ir prisidėjo prie sunkių teisės į tinkamą procesą pažeidimų. | 2011 10 10 |
| 53. | TALA Hossein (dar žinomas kaip TALA Hosseyn) | Gimimo vieta: Tehran (Teheranas) (Iranas)
  Gimimo data: 1969 m.
  Lytis: vyras | Eslamshahr (Islamšahro) meras iki 2020 m. Buvęs Irano parlamento narys. Buvęs Teherano provincijos generalgubernatorius (Farmandar) (iki 2010 m. rugsėjo mėn.); jis buvo atsakingas už policijos pajėgų intervencijas, taigi, už represijas prieš demonstrantus. 2010 m. gruodžio mėn. gavo apdovanojimą už savo vaidmenį po rinkimų vykusiose represijose. | 2011 10 10 |
| 55. | ZEBHI Hossein | Lytis: vyras | Teismų sistemos patarėjo pirmasis pavaduotojas ir Aukščiausiojo Teismo (Aukščiausiojo Teismo 41 poskyrio, nagrinėjančio visų pirma nusikaltimus saugumui ir su narkotikais susijusius nusikaltimus) teisėjas. Irano generalinio prokuroro pavaduotojas (2007–2015 m.). Eidamas šias pareigas buvo atsakingas už teismo bylas, iškeltas po rinkimų protestų 2009 m.; minėtos bylos buvo nagrinėjamos pažeidžiant žmogaus teises. Eidamas šias pareigas jis taip pat toleravo perdėtas bausmes už su narkotikais susijusius nusikaltimus. | 2011 10 10 |
| 56. | BAHRAMI Mohammad-Kazem | Lytis: vyras | Administracinio teisingumo teismo pirmininkas iki 2021 m.balandžio mėn. Būdamas ginkluotųjų pajėgų teisminio padalinio vadovu prisidėjo prie represijų prieš taikius demonstrantus 2009 m. | 2011 10 10 |
| 60. | HOSSEINI Dr Mohammad (dar žinomas kaip HOSSEYNI Dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed and Sayyid) | Gimimo vieta: Rafsanjan (Rafsandžanas), Kerman (Kermanas) (Iranas)
  Gimimo data: 1961 7 23
  Lytis: vyras | Nuo 2021 m. – parlamentinių reikalų vicepirmininkas, pavaldus Prezidentui E. Raisi. Buvęs Prezidento Mahmoud Ahmadinejad patarėjas ir radikalios politinės frakcijos YEKTA atstovas spaudai. Kultūros ir islamiškojo mokymo ministras (2009–2013 m.). Buvęs Islamo revoliucijos gvardijos narys, prisidėjo prie represijų prieš žurnalistus. | 2011 10 10 |
| 62. | ZARGHAMI Ezzatollah | Gimimo vieta: Dezful (Dezfulas) (Iranas)
  Gimimo data: 1959 7 22
  Lytis: vyras | Nuo 2021 m. rugpjūčio 25 d. – kultūros, amatų ir turizmo ministras. Nuo 2014 m. – Aukščiausiosios kibernetinės erdvės tarybos ir Kultūrinės revoliucijos tarybos narys. Buvęs Irano Islamo Respublikos valstybinio transliuotojo (IRIB) vadovas (iki 2014 m. lapkričio mėn.). Eidamas pareigas IRIB, buvo atsakingas už visus programų sudarymo sprendimus. 2009 m. rugpjūčio mėn. ir 2011 m. gruodžio mėn. IRIB transliavo prievarta išgautus sulaikytųjų prisipažinimus ir kelis „parodomuosius procesus“. Tokiais veiksmais akivaizdžiai pažeidžiamos tarptautinės nuostatos dėl teisingo teismo proceso ir teisės į tinkamą procesą. | 2012 3 23 |
| 64. | KAZEMI Toraj | Lytis: vyras | Į ES sąrašą įtrauktos Kovos su kibernetiniais nusikaltimais policijos Teherano metropolio skyriaus vadovas iki 2020 m. birželio mėn. Eidamas šias pareigas jis paskelbė vyriausybei dirbančių įsilaužėlių samdos kampaniją, kad būtų geriau kontroliuojama internete skleidžiama informacija ir rengiami išpuoliai prieš „pavojingas“ interneto svetaines. | 2012 3 23 |
| 65. | LARIJANI Sadeq | Gimimo vieta: Najaf (Nadžafas) (Irakas)
  Gimimo data: 1960 m. arba 1961 m. rugpjūčio mėn.
  Lytis: vyras | Nuo 2018 m. gruodžio 29 d. – Tikslingumo tarybos vadovas. Buvęs Gvardijos tarybos narys (iki 2021 m. rugsėjo mėn.). Buvęs teismų sistemos vadovas (2009–2019 m.). Teismų sistemos vadovas turi patvirtinti ir pasirašyti visas qisas (atpildo bausmes), hodoud (bausmes už nusikaltimus Dievui) ir ta’zirat (bausmes už nusikaltimus valstybei). Tai, be kita ko, apima nuosprendžius, kuriais skiriama mirties bausmė, plakimas ir galūnių amputavimas. Eidamas šias pareigas, jis asmeniškai pasirašė daug mirties bausmės nuosprendžių, prieštaraujančių tarptautiniams standartams, įskaitant nuosprendžius dėl užmėtymo akmenimis, dėl egzekucijų pakariant, dėl egzekucijų nepilnamečiams ir dėl viešų egzekucijų, pvz., pakariant kalinius ant tiltų tūkstantinių minių akivaizdoje. Todėl jis prisidėjo prie daugybės egzekucijų. Jis taip pat leido vykdyti fizines bausmes, pvz., amputuoti nuteistųjų galūnes ir lašinti rūgštį į akis. Nuo tada, kad Sadeq Larijani pradėjo eiti pareigas, labai išaugo politinių kalinių, žmogaus teisių gynėjų ir mažumoms priklausančių asmenų savavališkų sulaikymų atvejų skaičius. Sadeq Larijani taip pat yra atsakingas už sistemingus teisės į teisingą bylos nagrinėjimą pažeidimus Irano teisminiame procese. | 2012 3 23 |
| 69. | MORTAZAVI Seyyed Solat | Gimimo vieta: Farsan (Farsanas), Tchar Mahal-o-Bakhtiari (Čeharmehalio ir Baktiarijos provincija) (Pietų) (Iranas)
  Gimimo data: 1967 m.
  Lytis: vyras | Nuo 2021 m. rugsėjo 5 d. – Irano vykdomųjų reikalų vicepirmininkas ir Prezidento biuro vadovas. Nuo 2019 m. rugsėjo 16 d. iki 2021 m. rugsėjo mėn. ėjo Mostazafan Foundation, kuriam tiesiogiai vadovavo vyriausiasis vadovas A. Khamenei, nekilnojamojo turto skyriaus vadovo pareigas. Iki 2019 m. lapkričio mėn. – Foundation Astan Qods Razavi Teherano padalinio direktorius. Buvęs antro didžiausio Irano miesto – Mašhado, kuriame reguliariai vykdomos viešos egzekucijos, meras. Buvęs vidaus reikalų ministro pavaduotojas (į šias pareigas buvo paskirtas 2009 m.). Eidamas tas pareigas buvo atsakingas už vadovavimą represijoms prieš asmenis, ginančius savo teisėtas teises, įskaitant saviraiškos laisvę. Vėliau paskirtas Irano rinkimų komisijos vadovu 2012 m. parlamento rinkimuose ir 2013 m. prezidento rinkimuose. | 2012 3 23 |
| 74. | REZVANMA-NESH Ali | Lytis: vyras | Karadžo provincijos, Alborzo regiono prokuroro pavaduotojas (2010–2016 m.) Atsakingas už sunkius žmogaus teisių pažeidimus, be kita ko, susijęs su mirties bausmės įvykdymu nepilnamečiui. | 2012 3 23 |
| 79. | RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf | Lytis: vyras | Teherano kalėjimų sveikatos, korekcijos ir švietimo sistemos direktoriaus pavaduotojas. Buvęs Evino kalėjimo vadovas (2012–2015 m.). Jo vadovavimo laikotarpiu sąlygos kalėjime pablogėjo ir buvo pranešama apie suintensyvėjusį netinkamą elgesį su kaliniais. 2012 m. spalio mėn. devynios kalinės paskelbė bado streiką protestuodamos dėl to, kad kalėjimo prižiūrėtojai pažeidžia jų teises ir su jomis žiauriai elgiasi. | 2013 3 12 |
| 80. | KIASATI Morteza | Lytis: vyras | Teherano revoliucinio teismo (54 poskyrio) ir Ahvazo revoliucinio teismo (4 poskyrio) teisėjas; skyrė mirties bausmę keturiems politiniams kaliniams arabams: Taha Heidarian, Abbas Heidarian, Abd al-Rahman Heidarian (trys broliai) ir Ali Sharifi. Jie buvo sulaikyti, kankinami ir pakarti be tinkamo proceso. Šie atvejai ir tinkamo proceso nebuvimas buvo paminėti 2012 m. rugsėjo 13 d. JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių Irane klausimais pranešime ir 2012 m. rugpjūčio 22 d. JT Generalinio Sekretoriaus pranešime dėl Irano. | 2013 3 12 |
| 83. | JAFARI Asadollah | Lytis: vyras | Šiuo metu eina Isfahano generalinio prokuroro pareigas. Eidamas šias pareigas jis davė įsakymą panaudoti smurtą prieš protestuotojus, 2021 m. lapkričio mėn. išėjusius į gatves protestuoti prieš vandens trūkumą. Remiantis kai kuriais pranešimais, A. Jafari paskelbė apie specialaus biuro, kurio užduotis – kvosti sulaikytus protestuotojus, suformavimą.
  Tuo metu, kai ėjo Mazandarano provincijos prokuroro paeigas, A. Jafari rekomendavo skirti mirties bausmę tose bylose, kuriose jis palaikė kaltinimą; atitinkamai buvo skirta daug mirties bausmių, įskaitant viešas egzekucijas aplinkybėmis, kuriomis mirties bausmės skyrimas prieštarauja tarptautinei žmogaus teisių teisei, be kita ko, todėl, kad jos yra neproporcingos ir pernelyg griežtos. A. Jafari taip pat buvo atsakingas už neteisėtus bahajų sulaikymus ir sulaikytų bahajų teisių pažeidimus nuo pirminio sulaikymo iki laikymo vienutėse Žvalgybos kalinimo centre. | 2013 3 12 |
| 95. | VASEGHI Leyla (dar žinoma kaip VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla) | Gimimo vieta: Sari, Mazandaran (Mazandarano) provincija (Iranas)
  Gimimo data: 1352 m. (pagal Irano Hidžros kalendorių), 1972 m. arba 1973 m. (pagal Grigaliaus kalendorių)
  Lytis: moteris
  Pareigos: Shahr-e Qods gubernatorė ir Miesto saugumo tarybos vadovė | Kaip Shahr-e Qods gubernatorė ir Miesto saugumo tarybos vadovė nuo 2019 m. rugsėjo mėn. iki 2021 m. lapkričio mėn., Leyla Vaseghi įsakė policijai ir kitoms ginkluotosioms pajėgoms 2019 m. lapkričio mėn. protestų metu panaudoti mirtinas priemones; dėl to žuvo ir buvo sužeisti neginkluoti protestuotojai ir kiti civiliai gyventojai. Kaip Shahr-e Qods gubernatorė ir Miesto saugumo tarybos vadovė Leyla Vaseghi yra atsakinga už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus Irane. | 2021 4 12“ |

Pavardė, vardas

Identifikuojamoji informacija

Priežastys

Įtraukimo į sąrašą data

„1.

AHMADI-MOQADDAM Esmail

Gimimo vieta: Tehran (Teheranas) (Iranas)

Gimimo data: 1961 m.

Lytis: vyras

Nuo 2021 m. rugsėjo 20 d. – Universiteto ir Aukštojo nacionalinio gynybos srities mokslinių tyrimų instituto direktorius. Buvęs ginkluotųjų pajėgų generalinio štabo viršininko vyresnysis patarėjas saugumo klausimais. Irano nacionalinės policijos vadovas nuo 2005 m. iki 2015 m. pradžios. Taip pat Irano kovos su kibernetiniais nusikaltimais policijos (į ES sąrašą įtraukto subjekto) vadovas nuo 2011 m. sausio mėn. iki 2015 m. pradžios. Jo vadovaujamos pajėgos vykdė žiaurius išpuolius taikių protestų metu ir 2009 m. birželio 15 d. naktį įvykdė smurtinį išpuolį Teherano universiteto studentų bendrabučiuose. Buvęs Irano centro Jemeno žmonėms remti vadovas.

2011 4 12

20.

MOGHISSEH Mohammad (dar žinomas kaip NASSERIAN)

Lytis: vyras

Aukščiausiojo Teismo teisėjas nuo 2020 m. lapkričio mėn. Buvęs Teherano revoliucinio teismo (28 poskyrio) vadovas. Taip pat laikomas atsakingu už bahajų bendruomenės narių nuteisimo atvejus. Nagrinėjo porinkimines bylas. Jis skyrė ilgalaikio įkalinimo bausmes per neteisingą socialiniams ir politiniams aktyvistams ir žurnalistams iškeltų bylų nagrinėjimą ir kelias mirties bausmes protestų dalyviams ir socialiniams bei politiniams aktyvistams.

2011 4 12

21.

MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein

Gimimo vieta: Ejiyeh (Iranas)

Gimimo data: apie 1956 m.

Lytis: vyras

Vyriausiasis teisėjas nuo 2021 m. liepos mėn. Tikslingumo tarybos narys. Irano generalinis prokuroras nuo 2009 m. rugsėjo mėn. iki 2014 m. Buvęs teismų sistemos vadovo pavaduotojas (nuo 2014 m. iki 2021 m. liepos mėn.) ir atstovas spaudai (2010–2019 m.). Žvalgybos ministras nuo 2005 m. iki 2009 m. Jam einant žvalgybos ministro pareigas 2009 m. rinkimų metu, jo vadovaujami žvalgybos agentai buvo atsakingi už šimtų aktyvistų, žurnalistų, disidentų ir reformistinių pažiūrų politikų sulaikymą bei kankinimą ir melagingų prisipažinimų išgavimą darant spaudimą. Be to, politiniai veikėjai buvo verčiami melagingai prisipažinti vykdant nepakeliamą tardymą, kurio metu buvo kankinama, naudojama prievarta, šantažas ir grasinama jų šeimų nariams.

2011 4 12

22.

MORTAZAVI Said (dar žinomas kaip MORTAZAVI Saeed)

Gimimo vieta: Meybod (Meibodas), Yazd (Jazdas) (Iranas)

Gimimo data: 1967 m.

Lytis: vyras

Gerovės sistemos vadovas nuo 2011 m. iki 2013 m. Teherano generalinis prokuroras iki 2009 m. rugpjūčio mėn. Eidamas Teherano generalinio prokuroro pareigas išdavė bendrąjį orderį šimtams aktyvistų, žurnalistų ir studentų sulaikyti. 2010 m. sausio mėn. parlamentinio tyrimo metu nustatyta, kad jis tiesiogiai atsakingas už trijų asmenų sulaikymą – vėliau jie sulaikymo įstaigoje mirė. Jis buvo nušalintas nuo šių pareigų 2010 m. rugpjūčio mėn., Irano teisminėms institucijoms atlikus tyrimą, koks buvo jo vaidmuo, susijęs su trijų vyrų, po rinkimų sulaikytų jo įsakymu, mirtimi.

2014 m. lapkričio mėn. Irano valdžios institucijos oficialiai pripažino jo vaidmenį, susijusį su sulaikytųjų mirtimi. 2015 m. rugpjūčio 19 d. Irano teismas jį išteisino – kaltinimai buvo susiję su trijų jaunuolių kankinimu ir mirtimi Kahrizak (Karizako) įkalinimo įstaigoje 2009 m. 2017 m. jam buvo skirta laisvės atėmimo bausmė, o 2019 m. rugsėjo mėn. jis buvo paleistas į laisvę. 2021 m. rugpjūčio mėn. Irano Aukščiausiasis Teismas paskelbė Said Mortazavi visiškai remiantį sprendimą, kuriuo šiam asmeniui skirta ankstesnė dvejų metų trukmės laisvės atėmimo bausmė buvo panaikinta.

2011 4 12

25.

SALAVATI Abdolghassem

Lytis: vyras

Specialiojo finansinių nusikaltimų teismo (4 poskyrio) teisėjas nuo 2019 m. Buvęs Teherano revoliucinio teismo (15 poskyrio) vadovas. Teherano tribunolo ikiteisminio tyrimo teisėjas. Būdamas atsakingas už porinkimines bylas, jis pirmininkavo parodomiesiems teismo procesams 2009 m. vasarą ir pasmerkė mirčiai du parodomajame teismo procese dalyvavusius monarchistus. Jis nuteisė daugiau kaip šimtą politinių kalinių, žmogaus teisių aktyvistų ir demonstrantų skirdamas jiems ilgalaikes įkalinimo bausmes.

Iš 2018 m. pranešimų matyti, kad jis toliau skyrė panašias bausmes, tinkamai nesilaikydamas teisingo nagrinėjimo procedūrų.

2011 4 12

28.

YASAGHI Ali-Akbar

Lytis: vyras

Aukščiausiojo Teismo teisėjas, 13-ojo skyriaus vadovas. Setad-e Dieh fondo generalinio direktoriaus pavaduotojas. Mašhado revoliucinio teismo vyriausiasis teisėjas (2001–2011 m.). Jo jurisdikcijos teismo procesai buvo vykdomi skubiai ir uždaruose teismo posėdžiuose, negerbiant kaltinamųjų pagrindinių teisių. Kadangi sprendimai dėl egzekucijų buvo priimami en masse (iki 550 sprendimų nuo 2009 m. vasaros iki 2011 m. vasaros), mirties bausmės buvo skiriamos tinkamai nesilaikant teisingo nagrinėjimo procedūrų.

2011 4 12

30.

ESMAILI Gholam-Hossein (dar žinomas kaip ESMAILI Gholam Hossein)

Lytis: vyras

Irano Prezidento E. Raisi personalo vadovas nuo 2021 m. rugpjūčio mėn. Teismų sistemos atstovas spaudai nuo 2019 m. balandžio mėn. iki 2021 m. liepos mėn. Buvęs Teherano teismų sistemos vadovas. Buvęs Irano kalėjimų organizacijos vadovas. Eidamas šias pareigas jis prisidėjo prie politinių protestuotojų masinio sulaikymo ir padėjo nuslėpti prievartos veiksmus įkalinimo sistemoje.

2011 4 12

33.

ABBASZADEH- MESHKINI, Mahmoud

Lytis: vyras

Parlamento narys (nuo 2020 m. vasario mėn.) ir Parlamento Nacionalinio saugumo ir užsienio reikalų komiteto atstovas spaudai. Buvęs Irano Aukščiausiosios žmogaus teisių tarybos patarėjas (iki 2019 m.). Buvęs Aukščiausiosios žmogaus teisių tarybos sekretorius. Buvęs Ilamo provincijos gubernatorius. Buvęs Vidaus reikalų ministerijos politinis direktorius. Kaip Politinių partijų ir grupių veiklos įstatymo 10 straipsnio komiteto vadovas buvo atsakingas už leidimų rengti demonstracijas ir kitus viešus renginius išdavimą ir politinių partijų registravimą.

2010 m. jis sustabdė dviejų su Mousavi susijusių reformistinių politinių partijų – Islamiškojo Irano dalyvavimo fronto ir Islamo revoliucijos mudžahedinų organizacijos – veiklą. Nuo 2009 m. nuosekliai ir nuolat draudė visus nevyriausybinius susibūrimus, taigi neleido naudotis konstitucine teise protestuoti, dėl ko, pažeidžiant teisę į susirinkimų laisvę, buvo suimta daug taikių demonstrantų.

2009 m. jis taip pat uždraudė opozicijai surengti gedulo ceremoniją asmenims, žuvusiems protestų dėl prezidento rinkimų metu, pagerbti.

2011 10 10

35.

AKHARIAN Hassan

Lytis: vyras

Į ES sąrašą įtraukto Radžaišaro kalėjimo 5 bloko viršininkas, taip pat atsakingas už kalinimus vienutėje minėtame kalėjime nuo 2015 m.; buvęs Radžaišaro kalėjimo (Karadžas) 1 bloko prižiūrėtojas (iki 2010 m. liepos mėn.). Keli buvę kaliniai pareiškė, kad jis naudojo kankinimus, taip pat davė nurodymus nesuteikti kaliniams medicininės pagalbos. Vieno Radžaišaro kalėjimo kalinio apklausos duomenimis, visi kalėjimo prižiūrėtojai jį smarkiai mušė ir H. Akharian apie tai buvo žinoma. Taip pat pranešama apie mažiausiai vieną netinkamo elgesio su kalinamuoju (Mohsen Beikvand) atvejį ir jo mirtį tuo laikotarpiu, kai prižiūrėtojo pareigas ėjo H. Akharian. M. Beikvand mirė 2010 m. rugsėjo mėn. Kitų kalinių tvirtinimu, tikėtina, kad jis buvo nužudytas Hassan Akharian nurodymu.

2011 10 10

36.

AVAEE Seyyed Ali-Reza (dar žinomas kaip AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza)

Gimimo vieta: Dezful (Dezfulas) (Iranas)

Gimimo data: 1956 5 20

Lytis: vyras

Teisingumo ministras iki 2021 m. rugpjūčio 25 d. Buvęs Specialiųjų tyrimų biuro direktorius. Iki 2016 m. liepos mėn. – vidaus reikalų ministro pavaduotojas ir viešojo registro vadovas. Nuo 2014 m. balandžio mėn. – Teisėjų drausminio teismo patarėjas. Buvęs Teherano teismų sistemos pirmininkas. Kaip Teherano teismų sistemos pirmininkas buvo atsakingas už žmogaus teisių pažeidimus, savavališkus sulaikymus, draudimą kaliniams naudotis savo teisėmis ir daug įvykdytų egzekucijų.

2011 10 10

46.

KAMALIAN Behrouz (dar žinomas kaip Hackers Brain, Behrooz_Ice)

Gimimo vieta: Tehran (Teheranas) (Iranas)

Gimimo data: 1983 m.

Lytis: vyras

„Ashiyaneh“ kibernetinės grupuotės, susijusios su Irano režimu, vadovas. Behrouz Kamalian įsteigta Ashiyaneh Digital Security grupuotė yra atsakinga už intensyvius kibernetinius išpuolius prieš vidaus oponentus bei reformistus ir užsienio institucijas. B. Kamalian įsteigta Ashiyaneh organizacija savo veikla padėjo režimui taikyti represines priemones prieš opoziciją; atitinkamai 2009 m. buvo padaryta daug šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų. Ir B. Kamalian, ir Ashiyaneh kibernetinė grupuotė savo veiklą tęsė bent iki 2021 m. gruodžio mėn.

2011 10 10

47.

KHALILOLLAHI Moussa (dar žinomas kaip KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil)

Gimimo vieta: Tabriz (Tebrizas) (Iranas)

Gimimo data: 1963 m.

Lytis: vyras

Rytų Azerbaidžano provincijos vyriausiasis teisėjas. Buvęs Tebrizo prokuroras (nuo 2010 m. iki 2019 m.). Dalyvavo Sakineh Mohammadi-Ashtiani byloje ir prisidėjo prie sunkių teisės į tinkamą procesą pažeidimų.

2011 10 10

53.

TALA Hossein (dar žinomas kaip TALA Hosseyn)

Gimimo vieta: Tehran (Teheranas) (Iranas)

Gimimo data: 1969 m.

Lytis: vyras

Eslamshahr (Islamšahro) meras iki 2020 m. Buvęs Irano parlamento narys. Buvęs Teherano provincijos generalgubernatorius (Farmandar) (iki 2010 m. rugsėjo mėn.); jis buvo atsakingas už policijos pajėgų intervencijas, taigi, už represijas prieš demonstrantus. 2010 m. gruodžio mėn. gavo apdovanojimą už savo vaidmenį po rinkimų vykusiose represijose.

2011 10 10

55.

ZEBHI Hossein

Lytis: vyras

Teismų sistemos patarėjo pirmasis pavaduotojas ir Aukščiausiojo Teismo (Aukščiausiojo Teismo 41 poskyrio, nagrinėjančio visų pirma nusikaltimus saugumui ir su narkotikais susijusius nusikaltimus) teisėjas. Irano generalinio prokuroro pavaduotojas (2007–2015 m.). Eidamas šias pareigas buvo atsakingas už teismo bylas, iškeltas po rinkimų protestų 2009 m.; minėtos bylos buvo nagrinėjamos pažeidžiant žmogaus teises. Eidamas šias pareigas jis taip pat toleravo perdėtas bausmes už su narkotikais susijusius nusikaltimus.

2011 10 10

56.

BAHRAMI Mohammad-Kazem

Lytis: vyras

Administracinio teisingumo teismo pirmininkas iki 2021 m.balandžio mėn. Būdamas ginkluotųjų pajėgų teisminio padalinio vadovu prisidėjo prie represijų prieš taikius demonstrantus 2009 m.

2011 10 10

60.

HOSSEINI Dr Mohammad (dar žinomas kaip HOSSEYNI Dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed and Sayyid)

Gimimo vieta: Rafsanjan (Rafsandžanas), Kerman (Kermanas) (Iranas)

Gimimo data: 1961 7 23

Lytis: vyras

Nuo 2021 m. – parlamentinių reikalų vicepirmininkas, pavaldus Prezidentui E. Raisi. Buvęs Prezidento Mahmoud Ahmadinejad patarėjas ir radikalios politinės frakcijos YEKTA atstovas spaudai. Kultūros ir islamiškojo mokymo ministras (2009–2013 m.). Buvęs Islamo revoliucijos gvardijos narys, prisidėjo prie represijų prieš žurnalistus.

2011 10 10

62.

ZARGHAMI Ezzatollah

Gimimo vieta: Dezful (Dezfulas) (Iranas)

Gimimo data: 1959 7 22

Lytis: vyras

Nuo 2021 m. rugpjūčio 25 d. – kultūros, amatų ir turizmo ministras. Nuo 2014 m. – Aukščiausiosios kibernetinės erdvės tarybos ir Kultūrinės revoliucijos tarybos narys. Buvęs Irano Islamo Respublikos valstybinio transliuotojo (IRIB) vadovas (iki 2014 m. lapkričio mėn.). Eidamas pareigas IRIB, buvo atsakingas už visus programų sudarymo sprendimus. 2009 m. rugpjūčio mėn. ir 2011 m. gruodžio mėn. IRIB transliavo prievarta išgautus sulaikytųjų prisipažinimus ir kelis „parodomuosius procesus“. Tokiais veiksmais akivaizdžiai pažeidžiamos tarptautinės nuostatos dėl teisingo teismo proceso ir teisės į tinkamą procesą.

2012 3 23

64.

KAZEMI Toraj

Lytis: vyras

Į ES sąrašą įtrauktos Kovos su kibernetiniais nusikaltimais policijos Teherano metropolio skyriaus vadovas iki 2020 m. birželio mėn. Eidamas šias pareigas jis paskelbė vyriausybei dirbančių įsilaužėlių samdos kampaniją, kad būtų geriau kontroliuojama internete skleidžiama informacija ir rengiami išpuoliai prieš „pavojingas“ interneto svetaines.

2012 3 23

65.

LARIJANI Sadeq

Gimimo vieta: Najaf (Nadžafas) (Irakas)

Gimimo data: 1960 m. arba 1961 m. rugpjūčio mėn.

Lytis: vyras

Nuo 2018 m. gruodžio 29 d. – Tikslingumo tarybos vadovas. Buvęs Gvardijos tarybos narys (iki 2021 m. rugsėjo mėn.). Buvęs teismų sistemos vadovas (2009–2019 m.). Teismų sistemos vadovas turi patvirtinti ir pasirašyti visas qisas (atpildo bausmes), hodoud (bausmes už nusikaltimus Dievui) ir ta’zirat (bausmes už nusikaltimus valstybei). Tai, be kita ko, apima nuosprendžius, kuriais skiriama mirties bausmė, plakimas ir galūnių amputavimas. Eidamas šias pareigas, jis asmeniškai pasirašė daug mirties bausmės nuosprendžių, prieštaraujančių tarptautiniams standartams, įskaitant nuosprendžius dėl užmėtymo akmenimis, dėl egzekucijų pakariant, dėl egzekucijų nepilnamečiams ir dėl viešų egzekucijų, pvz., pakariant kalinius ant tiltų tūkstantinių minių akivaizdoje. Todėl jis prisidėjo prie daugybės egzekucijų. Jis taip pat leido vykdyti fizines bausmes, pvz., amputuoti nuteistųjų galūnes ir lašinti rūgštį į akis. Nuo tada, kad Sadeq Larijani pradėjo eiti pareigas, labai išaugo politinių kalinių, žmogaus teisių gynėjų ir mažumoms priklausančių asmenų savavališkų sulaikymų atvejų skaičius. Sadeq Larijani taip pat yra atsakingas už sistemingus teisės į teisingą bylos nagrinėjimą pažeidimus Irano teisminiame procese.

2012 3 23

69.

MORTAZAVI Seyyed Solat

Gimimo vieta: Farsan (Farsanas), Tchar Mahal-o-Bakhtiari (Čeharmehalio ir Baktiarijos provincija) (Pietų) (Iranas)

Gimimo data: 1967 m.

Lytis: vyras

Nuo 2021 m. rugsėjo 5 d. – Irano vykdomųjų reikalų vicepirmininkas ir Prezidento biuro vadovas. Nuo 2019 m. rugsėjo 16 d. iki 2021 m. rugsėjo mėn. ėjo Mostazafan Foundation, kuriam tiesiogiai vadovavo vyriausiasis vadovas A. Khamenei, nekilnojamojo turto skyriaus vadovo pareigas. Iki 2019 m. lapkričio mėn. – Foundation Astan Qods Razavi Teherano padalinio direktorius. Buvęs antro didžiausio Irano miesto – Mašhado, kuriame reguliariai vykdomos viešos egzekucijos, meras. Buvęs vidaus reikalų ministro pavaduotojas (į šias pareigas buvo paskirtas 2009 m.). Eidamas tas pareigas buvo atsakingas už vadovavimą represijoms prieš asmenis, ginančius savo teisėtas teises, įskaitant saviraiškos laisvę. Vėliau paskirtas Irano rinkimų komisijos vadovu 2012 m. parlamento rinkimuose ir 2013 m. prezidento rinkimuose.

2012 3 23

74.

REZVANMA-NESH Ali

Lytis: vyras

Karadžo provincijos, Alborzo regiono prokuroro pavaduotojas (2010–2016 m.) Atsakingas už sunkius žmogaus teisių pažeidimus, be kita ko, susijęs su mirties bausmės įvykdymu nepilnamečiui.

2012 3 23

79.

RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf

Lytis: vyras

Teherano kalėjimų sveikatos, korekcijos ir švietimo sistemos direktoriaus pavaduotojas. Buvęs Evino kalėjimo vadovas (2012–2015 m.). Jo vadovavimo laikotarpiu sąlygos kalėjime pablogėjo ir buvo pranešama apie suintensyvėjusį netinkamą elgesį su kaliniais. 2012 m. spalio mėn. devynios kalinės paskelbė bado streiką protestuodamos dėl to, kad kalėjimo prižiūrėtojai pažeidžia jų teises ir su jomis žiauriai elgiasi.

2013 3 12

80.

KIASATI Morteza

Lytis: vyras

Teherano revoliucinio teismo (54 poskyrio) ir Ahvazo revoliucinio teismo (4 poskyrio) teisėjas; skyrė mirties bausmę keturiems politiniams kaliniams arabams: Taha Heidarian, Abbas Heidarian, Abd al-Rahman Heidarian (trys broliai) ir Ali Sharifi. Jie buvo sulaikyti, kankinami ir pakarti be tinkamo proceso. Šie atvejai ir tinkamo proceso nebuvimas buvo paminėti 2012 m. rugsėjo 13 d. JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių Irane klausimais pranešime ir 2012 m. rugpjūčio 22 d. JT Generalinio Sekretoriaus pranešime dėl Irano.

2013 3 12

83.

JAFARI Asadollah

Lytis: vyras

Šiuo metu eina Isfahano generalinio prokuroro pareigas. Eidamas šias pareigas jis davė įsakymą panaudoti smurtą prieš protestuotojus, 2021 m. lapkričio mėn. išėjusius į gatves protestuoti prieš vandens trūkumą. Remiantis kai kuriais pranešimais, A. Jafari paskelbė apie specialaus biuro, kurio užduotis – kvosti sulaikytus protestuotojus, suformavimą.

Tuo metu, kai ėjo Mazandarano provincijos prokuroro paeigas, A. Jafari rekomendavo skirti mirties bausmę tose bylose, kuriose jis palaikė kaltinimą; atitinkamai buvo skirta daug mirties bausmių, įskaitant viešas egzekucijas aplinkybėmis, kuriomis mirties bausmės skyrimas prieštarauja tarptautinei žmogaus teisių teisei, be kita ko, todėl, kad jos yra neproporcingos ir pernelyg griežtos. A. Jafari taip pat buvo atsakingas už neteisėtus bahajų sulaikymus ir sulaikytų bahajų teisių pažeidimus nuo pirminio sulaikymo iki laikymo vienutėse Žvalgybos kalinimo centre.

2013 3 12

95.

VASEGHI Leyla (dar žinoma kaip VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla)

Gimimo vieta: Sari, Mazandaran (Mazandarano) provincija (Iranas)

Gimimo data: 1352 m. (pagal Irano Hidžros kalendorių), 1972 m. arba 1973 m. (pagal Grigaliaus kalendorių)

Lytis: moteris

Pareigos: Shahr-e Qods gubernatorė ir Miesto saugumo tarybos vadovė

Kaip Shahr-e Qods gubernatorė ir Miesto saugumo tarybos vadovė nuo 2019 m. rugsėjo mėn. iki 2021 m. lapkričio mėn., Leyla Vaseghi įsakė policijai ir kitoms ginkluotosioms pajėgoms 2019 m. lapkričio mėn. protestų metu panaudoti mirtinas priemones; dėl to žuvo ir buvo sužeisti neginkluoti protestuotojai ir kiti civiliai gyventojai. Kaip Shahr-e Qods gubernatorė ir Miesto saugumo tarybos vadovė Leyla Vaseghi yra atsakinga už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus Irane.

2021 4 12“

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/44

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/593

2022 m. kovo 1 d.

dėl leidimo naudoti japoninių laurenių eterinį aliejų kaip tam tikrų rūšių gyvūnų pašarų priedą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka; To reglamento 10 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad reikia iš naujo įvertinti priedus, kuriuos leidžiama naudoti remiantis Tarybos direktyva 70/524/EEB (2); |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka; To reglamento 10 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad reikia iš naujo įvertinti priedus, kuriuos leidžiama naudoti remiantis Tarybos direktyva 70/524/EEB (2);

| (2) | pagal Direktyvą 70/524/EEB suteiktas neterminuotas leidimas naudoti japoninių laurenių eterinį aliejų kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą. Vėliau, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 1 dalies b punktu, šis priedas buvo įtrauktas į pašarų priedų registrą kaip esamas produktas; |
| --- | --- |

(2)

pagal Direktyvą 70/524/EEB suteiktas neterminuotas leidimas naudoti japoninių laurenių eterinį aliejų kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą. Vėliau, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 1 dalies b punktu, šis priedas buvo įtrauktas į pašarų priedų registrą kaip esamas produktas;

| (3) | vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 2 dalimi kartu su to reglamento 7 straipsniu, buvo pateiktas prašymas iš naujo įvertinti japoninių laurenių eterinį aliejų kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą; |
| --- | --- |

(3)

vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 2 dalimi kartu su to reglamento 7 straipsniu, buvo pateiktas prašymas iš naujo įvertinti japoninių laurenių eterinį aliejų kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą;

| (4) | pareiškėjas paprašė tą priedą priskirti prie priedų kategorijos „jusliniai priedai“ ir funkcinės grupės „kvapieji junginiai“. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(4)

pareiškėjas paprašė tą priedą priskirti prie priedų kategorijos „jusliniai priedai“ ir funkcinės grupės „kvapieji junginiai“. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

| (5) | pareiškėjas paprašė leisti japoninių laurenių eterinį aliejų naudoti ir geriamajame vandenyje. Tačiau Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 geriamajame vandenyje neleidžiama naudoti kvapiųjų junginių. Todėl japoninių laurenių eterinio aliejaus neturėtų būti leista naudoti geriamajame vandenyje; |
| --- | --- |

(5)

pareiškėjas paprašė leisti japoninių laurenių eterinį aliejų naudoti ir geriamajame vandenyje. Tačiau Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 geriamajame vandenyje neleidžiama naudoti kvapiųjų junginių. Todėl japoninių laurenių eterinio aliejaus neturėtų būti leista naudoti geriamajame vandenyje;

| (6) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2021 m. gegužės 5 d. priimtoje nuomonėje (3) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis japoninių laurenių eterinis aliejus neturi nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų sveikatai ar aplinkai. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad japoninių laurenių eterinis aliejus turėtų būti laikomas odą ir akis dirginančia medžiaga akis bei odą ir kvėpavimo takus jautrinančia medžiaga. Todėl Komisija mano, kad reikėtų imtis tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų išvengta nepageidaujamo poveikio žmonių, ypač priedo naudotojų, sveikatai; |
| --- | --- |

(6)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2021 m. gegužės 5 d. priimtoje nuomonėje (3) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis japoninių laurenių eterinis aliejus neturi nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų sveikatai ar aplinkai. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad japoninių laurenių eterinis aliejus turėtų būti laikomas odą ir akis dirginančia medžiaga akis bei odą ir kvėpavimo takus jautrinančia medžiaga. Todėl Komisija mano, kad reikėtų imtis tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų išvengta nepageidaujamo poveikio žmonių, ypač priedo naudotojų, sveikatai;

| (7) | Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad pripažinta, jog japoninių laurenių eterinis aliejus yra naudojamas maisto produktuose kaip kvapioji medžiaga, o jo funkcija pašaruose iš esmės būtų tokia pati kaip maisto produktuose. Todėl papildomų veiksmingumo įrodymų nebereikia. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodų taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija; |
| --- | --- |

(7)

Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad pripažinta, jog japoninių laurenių eterinis aliejus yra naudojamas maisto produktuose kaip kvapioji medžiaga, o jo funkcija pašaruose iš esmės būtų tokia pati kaip maisto produktuose. Todėl papildomų veiksmingumo įrodymų nebereikia. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodų taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

| (8) | japoninių laurenių eterinio aliejaus vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimų išdavimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti suteiktas leidimas naudoti šią medžiagą; |
| --- | --- |

(8)

japoninių laurenių eterinio aliejaus vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimų išdavimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti suteiktas leidimas naudoti šią medžiagą;

| (9) | siekiant užtikrinti geresnę kontrolę, turėtų būti nustatytos tam tikros sąlygos. Visų pirma rekomenduojamas pašarų priedo kiekis turėtų būti nurodytas priedų etiketėse. Jei toks kiekis viršijamas, premiksų etiketėse turėtų būti nurodyta tam tikra informacija; |
| --- | --- |

(9)

siekiant užtikrinti geresnę kontrolę, turėtų būti nustatytos tam tikros sąlygos. Visų pirma rekomenduojamas pašarų priedo kiekis turėtų būti nurodytas priedų etiketėse. Jei toks kiekis viršijamas, premiksų etiketėse turėtų būti nurodyta tam tikra informacija;

| (10) | tai, kad japoninių laurenių eterinio aliejaus neleidžiama naudoti kaip kvapiojo junginio geriamajame vandenyje, netrukdo jo naudoti kombinuotuosiuose pašaruose, kuriais šeriama su vandeniu; |
| --- | --- |

(10)

tai, kad japoninių laurenių eterinio aliejaus neleidžiama naudoti kaip kvapiojo junginio geriamajame vandenyje, netrukdo jo naudoti kombinuotuosiuose pašaruose, kuriais šeriama su vandeniu;

| (11) | kadangi saugos sumetimais nebūtina neatidėliotinai taikyti nagrinėjamosios medžiagos leidimo sąlygų pakeitimų, tikslinga nustatyti pereinamąjį laikotarpį, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų pasirengti laikytis naujų su leidimu susijusių reikalavimų; |
| --- | --- |

(11)

kadangi saugos sumetimais nebūtina neatidėliotinai taikyti nagrinėjamosios medžiagos leidimo sąlygų pakeitimų, tikslinga nustatyti pereinamąjį laikotarpį, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų pasirengti laikytis naujų su leidimu susijusių reikalavimų;

| (12) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(12)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Leidimas

Priede nurodytą medžiagą, priklausančią priedų kategorijai „jusliniai priedai“ ir funkcinei grupei „kvapieji junginiai“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedą šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

1.   Priede nurodytą medžiagą ir premiksus, kurių sudėtyje yra šios medžiagos, kurie buvo pagaminti ir paženklinti iki 2022 m. lapkričio 2 d. laikantis taisyklių, taikytų iki 2022 m. gegužės 2 d., galima toliau tiekti rinkai ir naudoti, kol pasibaigs turimos atsargos.

2.   Maistiniams gyvūnams skirtus kombinuotuosius pašarus ir pašarines žaliavas, kurių sudėtyje yra priede nurodytos medžiagos, kurie buvo pagaminti ir paženklinti iki 2023 m. gegužės 2 d. laikantis taisyklių, taikytų iki 2022 m. gegužės 2 d., galima toliau tiekti rinkai ir naudoti, kol pasibaigs turimos atsargos.

3.   Nemaistiniams gyvūnams skirtus kombinuotuosius pašarus ir pašarines žaliavas, kurių sudėtyje yra priede nurodytos medžiagos, kurie buvo pagaminti ir paženklinti iki 2024 m. gegužės 2 d. laikantis taisyklių, taikytų iki 2022 m. gegužės 2 d., galima toliau tiekti rinkai ir naudoti, kol pasibaigs turimos atsargos.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. kovo 1 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  
  1970 m. lapkričio 23 d. Tarybos direktyva 70/524/EEB dėl pašarų priedų(OL L 270, 1970 12 14, p. 1).

2

(3)  EFSA Journal 2021;19(6):6623.

3

Journal

---

PRIEDAS

| Priedo identifikavimo numeris | Leidimo turėtojo pavadinimas | Priedas | Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas | Gyvūno rūšis arba kategorija | Didžiausias amžius | Mažiausias kiekis | Didžiausias kiekis | Kitos nuostatos | Leidimo galiojimo terminas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veikliosios medžiagos kiekis mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 % |
| Kategorija: jusliniai priedai. Funkcinė grupė: kvapieji junginiai |
| 2b491-eo | – | Japoninių laurenių eterinis aliejus | Priedo sudėtis

  Iš Litsea cubeba (Lour.) Pers. vaisių išgautas eterinis aliejus
  Skysto pavidalo

  Veikliosios medžiagos apibūdinimas

  Eterinis aliejus, išgautas taikant Europos Tarybos apibrėžtą Litsea cubeba (Lour.) Pers. vaisių distiliavimo vandens garais metodą (1).
  Geranialis: 36–45 %
  Neralis: 25–35 %
  Limonenas: 9–15 %
  Linalolis: 0,4–3 %
  Geraniolis: 1–4 %
  CAS numeris: 68855–99–2
  Einecs numeris: 290–018–7
  FEMA numeris: 3846
  CoE numeris: 491

  Analizės metodas
   (2)

  Fitocheminio žymens neralio nustatymas pašarų priede arba kvapiųjų junginių mišinyje:






  — | dujų chromatografija ir masių spektrometrija bei sulaikymo trukmės fiksavimas (RTL-GC-MS). |

Priedo identifikavimo numeris

Leidimo turėtojo pavadinimas

Priedas

Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

Gyvūno rūšis arba kategorija

Didžiausias amžius

Mažiausias kiekis

Didžiausias kiekis

Kitos nuostatos

Leidimo galiojimo terminas

Veikliosios medžiagos kiekis mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %

Kategorija: jusliniai priedai. Funkcinė grupė: kvapieji junginiai

2b491-eo

–

Japoninių laurenių eterinis aliejus

Priedo sudėtis

Iš Litsea cubeba (Lour.) Pers. vaisių išgautas eterinis aliejus

Skysto pavidalo

Veikliosios medžiagos apibūdinimas

Eterinis aliejus, išgautas taikant Europos Tarybos apibrėžtą Litsea cubeba (Lour.) Pers. vaisių distiliavimo vandens garais metodą (1).

Geranialis: 36–45 %

Neralis: 25–35 %

Limonenas: 9–15 %

Linalolis: 0,4–3 %

Geraniolis: 1–4 %

CAS numeris: 68855–99–2

Einecs numeris: 290–018–7

FEMA numeris: 3846

CoE numeris: 491

Analizės metodas
   (2)

Fitocheminio žymens neralio nustatymas pašarų priede arba kvapiųjų junginių mišinyje:

—

dujų chromatografija ir masių spektrometrija bei sulaikymo trukmės fiksavimas (RTL-GC-MS).

Penimi viščiukai

Vištos dedeklės

Penimi kalakutai

Penimos kiaulės

Paršeliai

Laktuojančios paršavedės

Veršeliai

Pieninės karvės

Penimi galvijai

Avys/ožkos

Arkliai

Triušiai

Lašišinės žuvys

Šunys

Katės

Dekoratyvinės žuvys

–

–

–

| 1. | Priedas maišomas su pašaru kaip premiksas. |
| --- | --- |

1.

Priedas maišomas su pašaru kaip premiksas.

| 2. | Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą termiškai apdorojant. |
| --- | --- |

2.

Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą termiškai apdorojant.

| 3. | Priedo etiketėje nurodoma:
  „Rekomenduojamas didžiausias veikliosios medžiagos kiekis kilograme visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %:






  — | penimiems viščiukams: 11 mg; |
| --- | --- | --- |

3.

Priedo etiketėje nurodoma:

„Rekomenduojamas didžiausias veikliosios medžiagos kiekis kilograme visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %:

—

penimiems viščiukams: 11 mg;

| — | vištoms dedeklėms: 16 mg; |
| --- | --- |

—

vištoms dedeklėms: 16 mg;

| — | penimiems kalakutams: 14 mg; |
| --- | --- |

—

penimiems kalakutams: 14 mg;

| — | penimoms kiaulėms: 23 mg; |
| --- | --- |

—

penimoms kiaulėms: 23 mg;

| — | paršeliams: 19 mg; |
| --- | --- |

—

paršeliams: 19 mg;

| — | laktuojančioms paršavedėms: 28 mg; |
| --- | --- |

—

laktuojančioms paršavedėms: 28 mg;

| — | veršeliams (pieno pakaitalui): 48 mg; |
| --- | --- |

—

veršeliams (pieno pakaitalui): 48 mg;

| — | penimiems galvijams, avims, ožkoms ir arkliams: 43 mg; |
| --- | --- |

—

penimiems galvijams, avims, ožkoms ir arkliams: 43 mg;

| — | pieninėms karvėms: 28 mg; |
| --- | --- |

—

pieninėms karvėms: 28 mg;

| — | triušiams: 17 mg; |
| --- | --- |

—

triušiams: 17 mg;

| — | lašišinėms žuvims: 47 mg; |
| --- | --- |

—

lašišinėms žuvims: 47 mg;

| — | šunims: 50 mg; |
| --- | --- |

—

šunims: 50 mg;

| — | katėms: 8,5 mg; |
| --- | --- |

—

katėms: 8,5 mg;

| — | dekoratyvinėms žuvims: 125 mg“. |
| --- | --- |

—

dekoratyvinėms žuvims: 125 mg“.

| 4. | Premiksų etiketėse nurodoma veikliosios medžiagos funkcinė grupė, identifikavimo numeris, pavadinimas ir pridėtas kiekis, jei premikso etiketėje nurodytas naudojimo kiekis viršytų 3 punkte nurodytą kiekį. |
| --- | --- |

4.

Premiksų etiketėse nurodoma veikliosios medžiagos funkcinė grupė, identifikavimo numeris, pavadinimas ir pridėtas kiekis, jei premikso etiketėje nurodytas naudojimo kiekis viršytų 3 punkte nurodytą kiekį.

| 5. | Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos rizikos, susijusios su įkvėpimu, sąlyčiu su oda ar sąlyčiu su akimis. Jeigu taikant šias procedūras ir priemones šios rizikos negalima išvengti arba sumažinti iki minimumo, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant odos, akių ir kvėpavimo takų apsaugos priemones. |
| --- | --- |

5.

Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato darbo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos rizikos, susijusios su įkvėpimu, sąlyčiu su oda ar sąlyčiu su akimis. Jeigu taikant šias procedūras ir priemones šios rizikos negalima išvengti arba sumažinti iki minimumo, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant odos, akių ir kvėpavimo takų apsaugos priemones.

2032 m. gegužės 2 d.

---

(1)  Gamtiniai kvapiųjų medžiagų šaltiniai. Ataskaita Nr. 2 (2007 m.)

(2)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/49

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/594

2022 m. balandžio 8 d.

kuriuo dėl oro vežėjų, kuriems draudžiama vykdyti veiklą Sąjungoje arba kurių veiklai Sąjungoje taikomi apribojimai, sąrašo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 474/2006

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2005 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2111/2005 dėl oro vežėjų, kuriems taikomas draudimas vykdyti veiklą Bendrijoje, Bendrijos sąrašo sudarymo ir oro transporto keleivių informavimo apie skrydį vykdančio oro vežėjo tapatybę bei panaikinantį Direktyvos 2004/36/EB (1) 9 straipsnį, ypač į jo 4 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 474/2006 (2) sudarytas oro vežėjų, kuriems taikomas draudimas vykdyti veiklą Sąjungoje, sąrašas; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 474/2006 (2) sudarytas oro vežėjų, kuriems taikomas draudimas vykdyti veiklą Sąjungoje, sąrašas;

| (2) | oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Rusijos federalinė oro transporto agentūra (toliau – FATA), į Reglamento (EB) Nr. 474/2006 A arba B priedą nėra įtraukti, išskyrus oro vežėją SKOL Airline LLC, kuris Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/2070 (3) buvo įtrauktas į A priedą; |
| --- | --- |

(2)

oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Rusijos federalinė oro transporto agentūra (toliau – FATA), į Reglamento (EB) Nr. 474/2006 A arba B priedą nėra įtraukti, išskyrus oro vežėją SKOL Airline LLC, kuris Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/2070 (3) buvo įtrauktas į A priedą;

| (3) | kai kurios Europos Sąjungos (toliau – ES) valstybės narės ir Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra (toliau – Agentūra) pagal Reglamento (EB) Nr. 2111/2005 4 straipsnio 3 dalį pateikė Komisijai informacijos, kuri gali būti svarbi tą sąrašą atnaujinant. Aktualios informacijos pateikė ir trečiosios šalys bei tarptautinės organizacijos. Į pateiktą informaciją Komisija tinkamai atsižvelgė spręsdama, ar tikslinga sąrašą atnaujinti; |
| --- | --- |

(3)

kai kurios Europos Sąjungos (toliau – ES) valstybės narės ir Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra (toliau – Agentūra) pagal Reglamento (EB) Nr. 2111/2005 4 straipsnio 3 dalį pateikė Komisijai informacijos, kuri gali būti svarbi tą sąrašą atnaujinant. Aktualios informacijos pateikė ir trečiosios šalys bei tarptautinės organizacijos. Į pateiktą informaciją Komisija tinkamai atsižvelgė spręsdama, ar tikslinga sąrašą atnaujinti;

| (4) | pagal 1999 m. Bermudos ir Rusijos sudarytą susitarimą dėl 1944 m. gruodžio 7 d. Čikagoje pasirašytos Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos (toliau – Čikagos konvencija) 83a straipsnio įgyvendinimo, susijusį su Čikagos konvencijos 1, 2 ir 6 prieduose nurodytų teisės aktais nustatytos priežiūros funkcijų ir pareigų perdavimu, dėl Bermudos registre esančių orlaivių, kuriuos eksploatuoja oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, 2022 m. kovo 14 d. Bermudos civilinės aviacijos administracija bendrame pranešime GEN-01-2022 informavo FATA, kad visų Bermudoje registruotų nuomojamų ir oro vežėjų, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, eksploatuojamų orlaivių tinkamumo skraidyti pažymėjimų galiojimas nuo 2022 m. kovo 12 d. 23.59 val. (UTC) bus sustabdytas, remiantis išvada, kad šių orlaivių nepertraukiamasis tinkamumas skraidyti nebegali būti užtikrintas; |
| --- | --- |

(4)

pagal 1999 m. Bermudos ir Rusijos sudarytą susitarimą dėl 1944 m. gruodžio 7 d. Čikagoje pasirašytos Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos (toliau – Čikagos konvencija) 83a straipsnio įgyvendinimo, susijusį su Čikagos konvencijos 1, 2 ir 6 prieduose nurodytų teisės aktais nustatytos priežiūros funkcijų ir pareigų perdavimu, dėl Bermudos registre esančių orlaivių, kuriuos eksploatuoja oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, 2022 m. kovo 14 d. Bermudos civilinės aviacijos administracija bendrame pranešime GEN-01-2022 informavo FATA, kad visų Bermudoje registruotų nuomojamų ir oro vežėjų, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, eksploatuojamų orlaivių tinkamumo skraidyti pažymėjimų galiojimas nuo 2022 m. kovo 12 d. 23.59 val. (UTC) bus sustabdytas, remiantis išvada, kad šių orlaivių nepertraukiamasis tinkamumas skraidyti nebegali būti užtikrintas;

| (5) | pagal 2002 m. Airijos ir Rusijos sudarytą susitarimą dėl Čikagos konvencijos 83a straipsnio įgyvendinimo, susijusį su Čikagos konvencijos 1, 2 ir 6 prieduose nurodytų teisės aktais nustatytos priežiūros funkcijų ir pareigų perdavimu, dėl Airijos registre esančių orlaivių, kuriuos eksploatuoja oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, Airijos aviacijos institucija 2022 m. kovo 15 d. paskelbė Aviacijos pranešimą A.114, kuriuo pranešė, kad nuo to pranešimo dienos nustoja galioti visi orlaivių, kuriuos eksploatuoja oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, tinkamumo skraidyti pažymėjimai, remiantis išvada, kad šių orlaivių nepertraukiamasis tinkamumas skraidyti nebegali būti užtikrintas; |
| --- | --- |

(5)

pagal 2002 m. Airijos ir Rusijos sudarytą susitarimą dėl Čikagos konvencijos 83a straipsnio įgyvendinimo, susijusį su Čikagos konvencijos 1, 2 ir 6 prieduose nurodytų teisės aktais nustatytos priežiūros funkcijų ir pareigų perdavimu, dėl Airijos registre esančių orlaivių, kuriuos eksploatuoja oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, Airijos aviacijos institucija 2022 m. kovo 15 d. paskelbė Aviacijos pranešimą A.114, kuriuo pranešė, kad nuo to pranešimo dienos nustoja galioti visi orlaivių, kuriuos eksploatuoja oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, tinkamumo skraidyti pažymėjimai, remiantis išvada, kad šių orlaivių nepertraukiamasis tinkamumas skraidyti nebegali būti užtikrintas;

| (6) | nepaisant šių Bermudos civilinės aviacijos administracijos ir Airijos aviacijos institucijos, kurios veikia kaip registracijos valstybių kompetentingos institucijos, sprendimų, oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, kai kuriuos atitinkamus orlaivius vis dar eksploatuoja Rusijoje ir tam tikrose kitose trečiosiose šalyse. Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (toliau – ICAO) 2022 m. kovo 11 d. elektroniniame biuletenyje 2022/12 priminė, kad tokiais veiksmais tiesiogiai pažeidžiami Čikagos konvencijos 29 ir 31 straipsniai. Remiantis šiuo elektroniniu biuleteniu, FATA, kaip institucija, atsakinga už tai, kad oro vežėjai, kuriems pažymėjimai išduoti Rusijoje, laikytųsi atitinkamų tarptautinių saugos standartų, neturėjo leisti tokių skrydžių vykdyti. Be to, oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė FATA ir kurie tokius skrydžius vykdo 4 ir 5 konstatuojamosiose dalyse nurodytais orlaiviais, sąmoningai tai darė pažeisdami atitinkamus tarptautinius saugos standartus, visų pirma ICAO 6 priedo I dalies 5 skyriaus 5.2.3 standartą, pagal kurį teigiama, kad orlaivis eksploatuojamas laikantis jo tinkamumo skraidyti pažymėjime nurodytų sąlygų ir jo naudojimo vadove nustatytų patvirtintų eksploatacinių apribojimų, su sąlyga, kad tokį tinkamumo skraidyti pažymėjimą išduoda registracijos valstybė; |
| --- | --- |

(6)

nepaisant šių Bermudos civilinės aviacijos administracijos ir Airijos aviacijos institucijos, kurios veikia kaip registracijos valstybių kompetentingos institucijos, sprendimų, oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, kai kuriuos atitinkamus orlaivius vis dar eksploatuoja Rusijoje ir tam tikrose kitose trečiosiose šalyse. Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (toliau – ICAO) 2022 m. kovo 11 d. elektroniniame biuletenyje 2022/12 priminė, kad tokiais veiksmais tiesiogiai pažeidžiami Čikagos konvencijos 29 ir 31 straipsniai. Remiantis šiuo elektroniniu biuleteniu, FATA, kaip institucija, atsakinga už tai, kad oro vežėjai, kuriems pažymėjimai išduoti Rusijoje, laikytųsi atitinkamų tarptautinių saugos standartų, neturėjo leisti tokių skrydžių vykdyti. Be to, oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė FATA ir kurie tokius skrydžius vykdo 4 ir 5 konstatuojamosiose dalyse nurodytais orlaiviais, sąmoningai tai darė pažeisdami atitinkamus tarptautinius saugos standartus, visų pirma ICAO 6 priedo I dalies 5 skyriaus 5.2.3 standartą, pagal kurį teigiama, kad orlaivis eksploatuojamas laikantis jo tinkamumo skraidyti pažymėjime nurodytų sąlygų ir jo naudojimo vadove nustatytų patvirtintų eksploatacinių apribojimų, su sąlyga, kad tokį tinkamumo skraidyti pažymėjimą išduoda registracijos valstybė;

| (7) | be to, daug tokių orlaivių buvo įtraukti į Rusijos orlaivių registrą be savininkų sutikimo ir vėliau nebendradarbiaujant saugos klausimais nei su Bermudos civilinės aviacijos administracija, nei su Airijos aviacijos institucija. Kaip teigiama ir 6 konstatuojamojoje dalyje nurodytame ICAO elektroniniame biuletenyje, tokiais veiksmais pažeidžiami Čikagos konvencijos 17 ir 18 straipsniai; |
| --- | --- |

(7)

be to, daug tokių orlaivių buvo įtraukti į Rusijos orlaivių registrą be savininkų sutikimo ir vėliau nebendradarbiaujant saugos klausimais nei su Bermudos civilinės aviacijos administracija, nei su Airijos aviacijos institucija. Kaip teigiama ir 6 konstatuojamojoje dalyje nurodytame ICAO elektroniniame biuletenyje, tokiais veiksmais pažeidžiami Čikagos konvencijos 17 ir 18 straipsniai;

| (8) | 2022 m. kovo 18 d. ICAO paskelbė valstybėms skirtą raštą AN 3/1.1-22/41, kuriame visoms Čikagos konvencijos susitariančiosioms valstybėms primena toje Konvencijoje ir jos prieduose nustatytas priežiūros pareigas ir įpareigojimus, susijusius su tinkamu saugos priežiūros vykdymu; |
| --- | --- |

(8)

2022 m. kovo 18 d. ICAO paskelbė valstybėms skirtą raštą AN 3/1.1-22/41, kuriame visoms Čikagos konvencijos susitariančiosioms valstybėms primena toje Konvencijoje ir jos prieduose nustatytas priežiūros pareigas ir įpareigojimus, susijusius su tinkamu saugos priežiūros vykdymu;

| (9) | 2022 m. kovo 18 d. Rusija pranešė Bermudai, kad ji nedelsdama sustabdo 4 konstatuojamojoje dalyje nurodyto Susitarimo dėl 83a straipsnio taikymą. Todėl pagal atitinkamus tarptautinius civilinės aviacijos saugos standartus teisės aktais nustatytos priežiūros pareigos, kurios anksčiau pagal tą susitarimą buvo perduotos Rusijai, turi būti grąžintos Bermudai, kaip registracijos valstybei; |
| --- | --- |

(9)

2022 m. kovo 18 d. Rusija pranešė Bermudai, kad ji nedelsdama sustabdo 4 konstatuojamojoje dalyje nurodyto Susitarimo dėl 83a straipsnio taikymą. Todėl pagal atitinkamus tarptautinius civilinės aviacijos saugos standartus teisės aktais nustatytos priežiūros pareigos, kurios anksčiau pagal tą susitarimą buvo perduotos Rusijai, turi būti grąžintos Bermudai, kaip registracijos valstybei;

| (10) | pažeisdama taikomus tarptautinius civilinės aviacijos saugos standartus, FATA išsaugojo 4 ir 5 konstatuojamosiose dalyse nurodytas perduotas teisės aktais nustatytos priežiūros pareigas ir, nekoordinuodama jokių veiksmų su Bermuda ir Airija, kaip registracijos valstybėmis, prisiėmė Čikagos konvencijos 8 priede nurodytas reguliavimo funkcijas ir pareigas. Nėra patikrinamų įrodymų, kuriais remiantis būtų galima daryti išvadą, kad FATA sustiprino reikiamus saugos priežiūros pajėgumus, kad galėtų per tokį trumpą laiką pradėti tinkamai vykdyti tokias papildomas pareigas, susijusias su šio itin didelio skaičiaus orlaivių priežiūra; |
| --- | --- |

(10)

pažeisdama taikomus tarptautinius civilinės aviacijos saugos standartus, FATA išsaugojo 4 ir 5 konstatuojamosiose dalyse nurodytas perduotas teisės aktais nustatytos priežiūros pareigas ir, nekoordinuodama jokių veiksmų su Bermuda ir Airija, kaip registracijos valstybėmis, prisiėmė Čikagos konvencijos 8 priede nurodytas reguliavimo funkcijas ir pareigas. Nėra patikrinamų įrodymų, kuriais remiantis būtų galima daryti išvadą, kad FATA sustiprino reikiamus saugos priežiūros pajėgumus, kad galėtų per tokį trumpą laiką pradėti tinkamai vykdyti tokias papildomas pareigas, susijusias su šio itin didelio skaičiaus orlaivių priežiūra;

| (11) | 2022 m. kovo 21 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 473/2006 (4) 3 straipsnio 2 dalį Komisija informavo FATA esanti labai susirūpinusi dėl aviacijos saugos priežiūros padėties Rusijoje ir nurodė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis galėtų būti priimtas sprendimas oro vežėjams, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, uždrausti vykdyti veiklą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(11)

2022 m. kovo 21 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 473/2006 (4) 3 straipsnio 2 dalį Komisija informavo FATA esanti labai susirūpinusi dėl aviacijos saugos priežiūros padėties Rusijoje ir nurodė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis galėtų būti priimtas sprendimas oro vežėjams, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, uždrausti vykdyti veiklą Sąjungoje;

| (12) | Komisija suteikė FATA galimybę pateikti Komisijai ir ES skrydžių saugos komitetui pastabas raštu, o 2022 m. balandžio 5 d. – informaciją žodžiu. FATA buvo paprašyta iki 2022 m. balandžio 1 d. nurodyti, ar ji ketina pasinaudoti savo teise į gynybą ir ar norėtų dalyvauti ES skrydžių saugos komiteto posėdyje; |
| --- | --- |

(12)

Komisija suteikė FATA galimybę pateikti Komisijai ir ES skrydžių saugos komitetui pastabas raštu, o 2022 m. balandžio 5 d. – informaciją žodžiu. FATA buvo paprašyta iki 2022 m. balandžio 1 d. nurodyti, ar ji ketina pasinaudoti savo teise į gynybą ir ar norėtų dalyvauti ES skrydžių saugos komiteto posėdyje;

| (13) | 2022 m. kovo 21 d. Komisija ES skrydžių saugos komitetą informavo apie vykstančias bendras konsultacijas su FATA pagal Reglamentą (EB) Nr. 2111/2005 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 473/2006; |
| --- | --- |

(13)

2022 m. kovo 21 d. Komisija ES skrydžių saugos komitetą informavo apie vykstančias bendras konsultacijas su FATA pagal Reglamentą (EB) Nr. 2111/2005 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 473/2006;

| (14) | 2022 m. kovo 31 d. FATA Komisijai adresuotame rašte pranešė atmetanti įtarimus dėl oro vežėjų, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, saugos rodiklių ir mananti, jog ji visapusiškai vykdo ICAO susitariančiosioms valstybėms nustatytas pareigas. Tačiau FATA jokių įrodymų ar informacijos savo pareiškimams pagrįsti nepateikė ir nepaaiškino, kaip ji vykdo savo pareigas, apimančias Čikagos konvencijos 8 priede nurodytas teisės aktais nustatytas funkcijas ir pareigas, visų pirma susijusias su oro vežėjais, eksploatuojančiais 4 ir 5 konstatuojamosiose dalyse nurodytus orlaivius; |
| --- | --- |

(14)

2022 m. kovo 31 d. FATA Komisijai adresuotame rašte pranešė atmetanti įtarimus dėl oro vežėjų, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, saugos rodiklių ir mananti, jog ji visapusiškai vykdo ICAO susitariančiosioms valstybėms nustatytas pareigas. Tačiau FATA jokių įrodymų ar informacijos savo pareiškimams pagrįsti nepateikė ir nepaaiškino, kaip ji vykdo savo pareigas, apimančias Čikagos konvencijos 8 priede nurodytas teisės aktais nustatytas funkcijas ir pareigas, visų pirma susijusias su oro vežėjais, eksploatuojančiais 4 ir 5 konstatuojamosiose dalyse nurodytus orlaivius;

| (15) | 2022 m. balandžio 1 d. Komisija pažymėjo, kad FATA nenurodė ketinanti pasinaudoti savo teise į gynybą, kaip prašyta 2022 m. kovo 21 d. jai perduotame Komisijos rašte ir kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 2111/2005; |
| --- | --- |

(15)

2022 m. balandžio 1 d. Komisija pažymėjo, kad FATA nenurodė ketinanti pasinaudoti savo teise į gynybą, kaip prašyta 2022 m. kovo 21 d. jai perduotame Komisijos rašte ir kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 2111/2005;

| (16) | 2022 m. balandžio 5 d. ES skrydžių saugos komitetas susitiko aptarti padėties, susijusios su oro vežėjų, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, saugos rodikliais ir tuo, kaip FATA geba laikytis tarptautinių aviacijos saugos standartų. ES skrydžių saugos komitetas atkreipė dėmesį į 6 ir 7 konstatuojamosiose dalyse nurodytus Čikagos konvencijos ir 10 konstatuojamojoje dalyje nurodytų taikytinų tarptautinių civilinės aviacijos saugos standartų pažeidimus. Jis taip pat atkreipė dėmesį į nenorą bendradarbiauti su Komisija ir ES valstybėmis narėmis aptariant klausimą, susijusį su FATA ir oro vežėjų, kuriems ji išdavė pažymėjimus, pajėgumu užtikrinti oro vežėjų orlaivių, įskaitant 4 ir 5 konstatuojamosiose dalyse nurodytus orlaivius, nepertraukiamąjį tinkamumą skraidyti ir veiklos saugą; |
| --- | --- |

(16)

2022 m. balandžio 5 d. ES skrydžių saugos komitetas susitiko aptarti padėties, susijusios su oro vežėjų, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, saugos rodikliais ir tuo, kaip FATA geba laikytis tarptautinių aviacijos saugos standartų. ES skrydžių saugos komitetas atkreipė dėmesį į 6 ir 7 konstatuojamosiose dalyse nurodytus Čikagos konvencijos ir 10 konstatuojamojoje dalyje nurodytų taikytinų tarptautinių civilinės aviacijos saugos standartų pažeidimus. Jis taip pat atkreipė dėmesį į nenorą bendradarbiauti su Komisija ir ES valstybėmis narėmis aptariant klausimą, susijusį su FATA ir oro vežėjų, kuriems ji išdavė pažymėjimus, pajėgumu užtikrinti oro vežėjų orlaivių, įskaitant 4 ir 5 konstatuojamosiose dalyse nurodytus orlaivius, nepertraukiamąjį tinkamumą skraidyti ir veiklos saugą;

| (17) | be to, išsamiau apsvarstytas ribojamųjų priemonių, nustatytų Tarybos reglamentu (ES) 2022/328 (5), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 833/2014, poveikis, visų pirma trumpalaikis poveikis veiklai, susijęs su ribota prieiga prie navigacijos duomenų bazių ir žemės artumo įspėjimo sistemų duomenų bazių naujinių, nes dėl to smarkiai nukenčia orlaivių, kuriuos eksploatuoja oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, saugios navigacijos galimybės; |
| --- | --- |

(17)

be to, išsamiau apsvarstytas ribojamųjų priemonių, nustatytų Tarybos reglamentu (ES) 2022/328 (5), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 833/2014, poveikis, visų pirma trumpalaikis poveikis veiklai, susijęs su ribota prieiga prie navigacijos duomenų bazių ir žemės artumo įspėjimo sistemų duomenų bazių naujinių, nes dėl to smarkiai nukenčia orlaivių, kuriuos eksploatuoja oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, saugios navigacijos galimybės;

| (18) | atkreiptas dėmesys į tai, kad taikant ribojamąsias priemones apribota oro vežėjams, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, teikiama inžinerinė ir techninė pagalba. Be to, dėl šios inžinerinės ir techninės pagalbos trūkumo, o kartu intensyvesnės priežiūros veiklos, susijusios su į Rusijos registrą įtrauktu reikšmingu skaičiumi naujų orlaivių, padidės FATA darbo krūvis ir ekspertinių žinių poreikis, kurio greičiausiai iš karto patenkinti nepavyks dėl, viena vertus, Susitarime dėl 83a straipsnio nustatytų sąlygų, kuriomis tokia veikla iki šiol buvo vykdoma Rusijoje, ir, kita vertus, taikomų ribojamųjų priemonių pasekmių; |
| --- | --- |

(18)

atkreiptas dėmesys į tai, kad taikant ribojamąsias priemones apribota oro vežėjams, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, teikiama inžinerinė ir techninė pagalba. Be to, dėl šios inžinerinės ir techninės pagalbos trūkumo, o kartu intensyvesnės priežiūros veiklos, susijusios su į Rusijos registrą įtrauktu reikšmingu skaičiumi naujų orlaivių, padidės FATA darbo krūvis ir ekspertinių žinių poreikis, kurio greičiausiai iš karto patenkinti nepavyks dėl, viena vertus, Susitarime dėl 83a straipsnio nustatytų sąlygų, kuriomis tokia veikla iki šiol buvo vykdoma Rusijoje, ir, kita vertus, taikomų ribojamųjų priemonių pasekmių;

| (19) | atsižvelgdami į minėtus pažeidimus ir nenorą bendradarbiauti su Komisija ir ES valstybėmis narėmis sprendžiant Komisijos 2022 m. kovo 21 d. rašte nurodytus konkrečius dalykus ir susirūpinimą keliančius klausimus, Komisija ir ES skrydžių saugos komitetas, vadovaudamiesi Reglamento (EB) Nr. 2111/2005 priede išdėstytais bendraisiais kriterijais, įskaitant visų pirma trečiąjį kriterijų, padarė išvadą, kad nėra įrodymų, jog FATA gali vykdyti pagal Čikagos konvenciją jai tenkančias pareigas ir laikytis jos prieduose išdėstytų standartų, susijusių su oro vežėjais, kuriems ji išdavė pažymėjimus ir kurie eksploatuoja 4 ir 5 konstatuojamosiose dalyse nurodytus orlaivius; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdami į minėtus pažeidimus ir nenorą bendradarbiauti su Komisija ir ES valstybėmis narėmis sprendžiant Komisijos 2022 m. kovo 21 d. rašte nurodytus konkrečius dalykus ir susirūpinimą keliančius klausimus, Komisija ir ES skrydžių saugos komitetas, vadovaudamiesi Reglamento (EB) Nr. 2111/2005 priede išdėstytais bendraisiais kriterijais, įskaitant visų pirma trečiąjį kriterijų, padarė išvadą, kad nėra įrodymų, jog FATA gali vykdyti pagal Čikagos konvenciją jai tenkančias pareigas ir laikytis jos prieduose išdėstytų standartų, susijusių su oro vežėjais, kuriems ji išdavė pažymėjimus ir kurie eksploatuoja 4 ir 5 konstatuojamosiose dalyse nurodytus orlaivius;

| (20) | be to, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 2111/2005 priede išdėstytus bendruosius kriterijus ir visų pirma pirmąjį kriterijų, paaiškėjo dideli oro vežėjų, kuriems pažymėjimus išdavė FATA ir kurie eksploatavo vieną ar daugiau 4 ir 5 konstatuojamosiose dalyse nurodytų orlaivių, saugos trūkumai, nes jie leido vykdyti skrydžius pažeidžiant komerciniam oro transportui taikomus atitinkamus tarptautinius saugos standartus; |
| --- | --- |

(20)

be to, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 2111/2005 priede išdėstytus bendruosius kriterijus ir visų pirma pirmąjį kriterijų, paaiškėjo dideli oro vežėjų, kuriems pažymėjimus išdavė FATA ir kurie eksploatavo vieną ar daugiau 4 ir 5 konstatuojamosiose dalyse nurodytų orlaivių, saugos trūkumai, nes jie leido vykdyti skrydžius pažeidžiant komerciniam oro transportui taikomus atitinkamus tarptautinius saugos standartus;

| (21) | remdamasi Reglamento (EB) Nr. 2111/2005 priede išdėstytais bendraisiais kriterijais, Komisija mano, kad turėtų būti iš dalies pakeistas Reglamento (EB) Nr. 474/2006 A priede pateiktas oro vežėjų, kuriems taikomas draudimas vykdyti veiklą Sąjungoje, sąrašas ir į jį turėtų būti įtraukti visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimai išduoti Rusijoje ir kurie eksploatuoja 4 ir 5 konstatuojamosiose dalyse nurodytus orlaivius; |
| --- | --- |

(21)

remdamasi Reglamento (EB) Nr. 2111/2005 priede išdėstytais bendraisiais kriterijais, Komisija mano, kad turėtų būti iš dalies pakeistas Reglamento (EB) Nr. 474/2006 A priede pateiktas oro vežėjų, kuriems taikomas draudimas vykdyti veiklą Sąjungoje, sąrašas ir į jį turėtų būti įtraukti visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimai išduoti Rusijoje ir kurie eksploatuoja 4 ir 5 konstatuojamosiose dalyse nurodytus orlaivius;

| (22) | valstybės narės turėtų ir toliau tikrinti, ar oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, iš tiesų laikosi atitinkamų tarptautinių saugos standartų: vykdyti prioritetinius tų oro vežėjų patikrinimus perone pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 965/2012 (6); |
| --- | --- |

(22)

valstybės narės turėtų ir toliau tikrinti, ar oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė FATA, iš tiesų laikosi atitinkamų tarptautinių saugos standartų: vykdyti prioritetinius tų oro vežėjų patikrinimus perone pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 965/2012 (6);

| (23) | padėtis, susijusi su FATA gebėjimu ir pajėgumu atlikti savo vaidmenį ir vykdyti pareigas prižiūrint savo aviacijos sektorių ir visus oro vežėjus, kuriems pažymėjimai išduoti Rusijoje, įskaitant visų pirma oro vežėjus, eksploatuojančius 4 ir 5 konstatuojamosiose dalyse nurodytus orlaivius, bus atidžiai stebima ir Komisija, padedama Agentūros, ją toliau tikrins, kad kituose ES skrydžių saugos komiteto posėdžiuose galėtų ją peržiūrėti; |
| --- | --- |

(23)

padėtis, susijusi su FATA gebėjimu ir pajėgumu atlikti savo vaidmenį ir vykdyti pareigas prižiūrint savo aviacijos sektorių ir visus oro vežėjus, kuriems pažymėjimai išduoti Rusijoje, įskaitant visų pirma oro vežėjus, eksploatuojančius 4 ir 5 konstatuojamosiose dalyse nurodytus orlaivius, bus atidžiai stebima ir Komisija, padedama Agentūros, ją toliau tikrins, kad kituose ES skrydžių saugos komiteto posėdžiuose galėtų ją peržiūrėti;

| (24) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 474/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(24)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 474/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (25) | Reglamento (EB) Nr. 2111/2005 5 ir 6 straipsniuose pripažįstama būtinybė sprendimus priimti skubiai ir, jei reikia, taikyti skubos tvarką, turint omenyje jų įtaką saugai. Todėl siekiant apsaugoti neskelbtiną informaciją ir keleivius labai svarbu, kad sprendimai dėl oro vežėjų, kuriems taikomas draudimas vykdyti veiklą Sąjungoje arba tos veiklos apribojimai, sąrašo atnaujinimo būtų skelbiami ir įsigaliotų tuoj pat po jų priėmimo; |
| --- | --- |

(25)

Reglamento (EB) Nr. 2111/2005 5 ir 6 straipsniuose pripažįstama būtinybė sprendimus priimti skubiai ir, jei reikia, taikyti skubos tvarką, turint omenyje jų įtaką saugai. Todėl siekiant apsaugoti neskelbtiną informaciją ir keleivius labai svarbu, kad sprendimai dėl oro vežėjų, kuriems taikomas draudimas vykdyti veiklą Sąjungoje arba tos veiklos apribojimai, sąrašo atnaujinimo būtų skelbiami ir įsigaliotų tuoj pat po jų priėmimo;

| (26) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 2111/2005 15 straipsniu įsteigto ES skrydžių saugos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(26)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 2111/2005 15 straipsniu įsteigto ES skrydžių saugos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 474/2006 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | A priedas pakeičiamas šio reglamento I priedo tekstu; |
| --- | --- |

1)

A priedas pakeičiamas šio reglamento I priedo tekstu;

| 2) | B priedas pakeičiamas šio reglamento II priedo tekstu. |
| --- | --- |

2)

B priedas pakeičiamas šio reglamento II priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Adina VĂLEAN

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 344, 2005 12 27, p. 15.

1

(2)  
  2006 m. kovo 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 474/2006, sudarantis oro vežėjų, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2111/2005 II skyriuje nurodytas draudimas vykdyti veiklą Bendrijoje, Bendrijos sąrašą (OL L 84, 2006 3 23, p. 14).

2

(3)  
  2021 m. lapkričio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2070, kuriuo dėl oro vežėjų, kuriems draudžiama vykdyti veiklą Sąjungoje arba kurių veiklai Sąjungoje taikomi apribojimai, sąrašo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 474/2006 (OL L 421, 2021 11 26, p. 31).

3

(4)  
  2006 m. kovo 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 473/2006, nustatantis oro vežėjų, kuriems galioja Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2111/2005 II skyriuje nurodytas draudimas vykdyti veiklą Bendrijoje, Bendrijos sąrašo taikymo taisykles (OL L 84, 2006 3 23, p. 8).

4

(5)  
  2022 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/328, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje (OL L 49, 2022 2 25, p. 1).

5

(6)  
  2012 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 965/2012, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su orlaivių naudojimu skrydžiams susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros (OL L 296, 2012 10 25, p. 1).

6

---

I PRIEDAS

„A PRIEDAS

ORO VEŽĖJŲ, KURIEMS DRAUDŽIAMA VYKDYTI VEIKLĄ SĄJUNGOJE, SĄRAŠAS SU IŠIMTIMIS
   (1)

| Oro vežėjo pažymėjime (OVP) nurodytas juridinio asmens pavadinimas (ir pavadinimas, kuriuo vykdoma komercinė veikla, jeigu skiriasi) | OVP numeris arba licencijos vykdyti oro susisiekimą numeris | Triraidis oro vežėjo ICAO paskyrimo kodas | Oro vežėjo valstybė |
| --- | --- | --- | --- |
| AVIOR AIRLINES | ROI-RNR-011 | ROI | Venesuela |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Surinamas |
| IRAN ASEMAN AIRLINES | FS-102 | IRC | Iranas |
| IRAQI AIRWAYS | 001 | IAW | Irakas |
| MED-VIEW AIRLINE | MVA/AOC/10-12/05 | MEV | Nigerija |
| AIR ZIMBABWE (PVT) | 177/04 | AZW | Zimbabvė |
| Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Afganistano institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant | | | Afganistanas |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afganistanas |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Afganistanas |
| Visi oro vežėjai, išskyrus oro vežėjus TAAG Angola Airlines ir Heli Malongo, kuriems pažymėjimus išdavė Angolos institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant | | | Angola |
| AEROJET | AO-008/11-07/17 TEJ | TEJ | Angola |
| GUICANGO | AO-009/11-06/17 YYY | Nežinomas | Angola |
| AIR JET | AO-006/11-08/18 MBC | MBC | Angola |
| BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT | AO-015/15-06/17YYY | Nežinomas | Angola |
| HELIANG | AO 007/11-08/18 YYY | Nežinomas | Angola |
| SJL | AO-014/13-08/18YYY | Nežinomas | Angola |
| SONAIR | AO-002/11-08/17 SOR | SOR | Angola |
| Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Armėnijos institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant | | | Armėnija |
| AIRCOMPANY ARMENIA | AM AOC 065 | NGT | Armėnija |
| ARMENIA AIRWAYS | AM AOC 063 | AMW | Armėnija |
| ARMENIAN HELICOPTERS | AM AOC 067 | KAV | Armėnija |
| FLYONE ARMENIA | AM AOC 074 | | Armėnija |
| NOVAIR | AM AOC 071 | NAI | Armėnija |
| SHIRAK AVIA | AM AOC 072 | SHS | Armėnija |
| SKYBALL | AM AOC 073 | Netaikoma | Armėnija |
| Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Kongo (Brazavilio) institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant | | | Kongas (Brazavilis) |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | CG-CTA 006 | TWC | Kongas (Brazavilis) |
| EQUAFLIGHT SERVICES | CG-CTA 002 | EKA | Kongas (Brazavilis) |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Kongas (Brazavilis) |
| TRANS AIR CONGO | CG-CTA 001 | TSG | Kongas (Brazavilis) |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | CG-CTA 004 | Nežinomas | Kongas (Brazavilis) |
| Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Kongo Demokratinės Respublikos (KDR) institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant | | | Kongo Demokratinė Respublika (KDR) |
| AIR FAST CONGO | AAC/DG/OPS-09/03 | Nežinomas | Kongo Demokratinė Respublika (KDR) |
| AIR KATANGA | AAC/DG/OPS-09/08 | Nežinomas | Kongo Demokratinė Respublika (KDR) |
| BUSY BEE CONGO | AAC/DG/OPS-09/04 | Nežinomas | Kongo Demokratinė Respublika (KDR) |
| COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA) | AAC/DG/OPS-09/02 | Nežinomas | Kongo Demokratinė Respublika (KDR) |
| CONGO AIRWAYS | AAC/DG/OPS-09/01 | Nežinomas | Kongo Demokratinė Respublika (KDR) |
| KIN AVIA | AAC/DG/OPS-09/10 | Nežinomas | Kongo Demokratinė Respublika (KDR) |
| MALU AVIATION | AAC/DG/OPS-09/05 | Nežinomas | Kongo Demokratinė Respublika (KDR) |
| SERVE AIR CARGO | AAC/DG/OPS-09/07 | Nežinomas | Kongo Demokratinė Respublika (KDR) |
| SWALA AVIATION | AAC/DG/OPS-09/06 | Nežinomas | Kongo Demokratinė Respublika (KDR) |
| MWANT JET | AAC/DG/OPS-09/09 | Nežinomas | Kongo Demokratinė Respublika (KDR) |
| Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Džibučio institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant | | | Džibutis |
| DAALLO AIRLINES | Nežinomas | DAO | Džibutis |
| Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Pusiaujo Gvinėjos institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant | | | Pusiaujo Gvinėja |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Pusiaujo Gvinėja |
| CRONOS AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | Nežinomas | Pusiaujo Gvinėja |
| Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Eritrėjos institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant | | | Eritrėja |
| ERITREAN AIRLINES | AOC No 004 | ERT | Eritrėja |
| NASAIR ERITREA | AOC No 005 | NAS | Eritrėja |
| Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Kirgizijos institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant | | | Kirgizija |
| AEROSTAN | 08 | BSC | Kirgizija |
| AIR COMPANY AIR KG | 50 | Nežinomas | Kirgizija |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kirgizija |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kirgizija |
| FLYSKY AIRLINES | 53 | FSQ | Kirgizija |
| HELI SKY | 47 | HAC | Kirgizija |
| KAP.KG AIRCOMPANY | 52 | KGS | Kirgizija |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kirgizija |
| TEZ JET | 46 | TEZ | Kirgizija |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kirgizija |
| Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Liberijos institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą | | | Liberija |
| Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Libijos institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant | | | Libija |
| AFRIQIYAH AIRWAYS | 007/01 | AAW | Libija |
| AIR LIBYA | 004/01 | TLR | Libija |
| AL MAHA AVIATION | 030/18 | Nežinomas | Libija |
| BERNIQ AIRWAYS | 032/21 | BNL | Libija |
| BURAQ AIR | 002/01 | BRQ | Libija |
| GLOBAL AIR TRANSPORT | 008/05 | GAK | Libija |
| HALA AIRLINES | 033/21 | HTP | Libija |
| LIBYAN AIRLINES | 001/01 | LAA | Libija |
| LIBYAN WINGS AIRLINES | 029/15 | LWA | Libija |
| PETRO AIR | 025/08 | PEO | Libija |
| Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Nepalo institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant | | | Nepalas |
| AIR DYNASTY HELI. S. | 035/2001 | Nežinomas | Nepalas |
| ALTITUDE AIR | 085/2016 | Nežinomas | Nepalas |
| BUDDHA AIR | 014/1996 | BHA | Nepalas |
| FISHTAIL AIR | 017/2001 | Nežinomas | Nepalas |
| SUMMIT AIR | 064/2010 | Nežinomas | Nepalas |
| HELI EVEREST | 086/2016 | Nežinomas | Nepalas |
| HIMALAYA AIRLINES | 084/2015 | HIM | Nepalas |
| KAILASH HELICOPTER SERVICES | 087/2018 | Nežinomas | Nepalas |
| MAKALU AIR | 057A/2009 | Nežinomas | Nepalas |
| MANANG AIR PVT | 082/2014 | Nežinomas | Nepalas |
| MOUNTAIN HELICOPTERS | 055/2009 | Nežinomas | Nepalas |
| PRABHU HELICOPTERS | 081/2013 | Nežinomas | Nepalas |
| NEPAL AIRLINES CORPORATION | 003/2000 | RNA | Nepalas |
| SAURYA AIRLINES | 083/2014 | Nežinomas | Nepalas |
| SHREE AIRLINES | 030/2002 | SHA | Nepalas |
| SIMRIK AIR | 034/2000 | Nežinomas | Nepalas |
| SIMRIK AIRLINES | 052/2009 | RMK | Nepalas |
| SITA AIR | 033/2000 | Nežinomas | Nepalas |
| TARA AIR | 053/2009 | Nežinomas | Nepalas |
| YETI AIRLINES | 037/2004 | NYT | Nepalas |
| Toliau nurodyti oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Rusijos institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą | | | Rusija |
| AURORA AIRLINES | 486 | SHU | Rusija |
| AVIACOMPANY "AVIASTAR-TU" CO. LTD | 458 | TUP | Rusija |
| IZHAVIA | 479 | IZA | Rusija |
| JOINT STOCK COMPANY "AIR COMPANY "YAKUTIA" | 464 | SYL | Rusija |
| JOINT STOCK COMPANY "RUSJET" | 498 | RSJ | Rusija |
| JOINT STOCK COMPANY "UVT AERO" | , | UVT | Rusija |
| JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES | 31 | SBI | Rusija |
| JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES | 466 | AUL | Rusija |
| JOINT-STOCK COMPANY "IRAERO" AIRLINES | 480 | IAE | Rusija |
| JOINT-STOCK COMPANY "URAL AIRLINES" | 18 | SVR | Rusija |
| JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY | 230 | DRU | Rusija |
| JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES | 452 | TYA | Rusija |
| JS AVIATION COMPANY "RUSLINE" | 225 | RLU | Rusija |
| JSC YAMAL AIRLINES | 142 | LLM | Rusija |
| LLC "NORD WIND" | 516 | NWS | Rusija |
| LLC “AIRCOMPANY IKAR” | 36 | KAR | Rusija |
| POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY | 562 | PBD | Rusija |
| PUBLIC JOINT STOCK COMPANY "AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES" | 1 | AFL | Rusija |
| ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY | 2 | SMD | Rusija |
| SKOL AIRLINE LLC | 228 | CDV | Rusija |
| UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY | 6 | UTA | Rusija |
| Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė San Tomės ir Prinsipės institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant | | | San Tomė ir Prinsipė |
| AFRICA'S CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | San Tomė ir Prinsipė |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | San Tomė ir Prinsipė |
| Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Siera Leonės valdžios institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą | | | Siera Leonė |
| Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Sudano institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant | | | Sudanas |
| ALFA AIRLINES SD | 54 | AAJ | Sudanas |
| BADR AIRLINES | 35 | BDR | Sudanas |
| BLUE BIRD AVIATION | 11 | BLB | Sudanas |
| ELDINDER AVIATION | 8 | DND | Sudanas |
| GREEN FLAG AVIATION | 17 | GNF | Sudanas |
| HELEJETIC AIR | 57 | HJT | Sudanas |
| KATA AIR TRANSPORT | 9 | KTV | Sudanas |
| KUSH AVIATION CO. | 60 | KUH | Sudanas |
| NOVA AIRWAYS | 46 | NOV | Sudanas |
| SUDAN AIRWAYS CO. | 1 | SUD | Sudanas |
| SUN AIR | 51 | SNR | Sudanas |
| TARCO AIR | 56 | TRQ | Sudanas |

Oro vežėjo pažymėjime (OVP) nurodytas juridinio asmens pavadinimas (ir pavadinimas, kuriuo vykdoma komercinė veikla, jeigu skiriasi)

OVP numeris arba licencijos vykdyti oro susisiekimą numeris

Triraidis oro vežėjo ICAO paskyrimo kodas

Oro vežėjo valstybė

AVIOR AIRLINES

ROI-RNR-011

ROI

Venesuela

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Surinamas

IRAN ASEMAN AIRLINES

FS-102

IRC

Iranas

IRAQI AIRWAYS

001

IAW

Irakas

MED-VIEW AIRLINE

MVA/AOC/10-12/05

MEV

Nigerija

AIR ZIMBABWE (PVT)

177/04

AZW

Zimbabvė

Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Afganistano institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant

Afganistanas

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afganistanas

KAM AIR

AOC 001

KMF

Afganistanas

Visi oro vežėjai, išskyrus oro vežėjus TAAG Angola Airlines ir Heli Malongo, kuriems pažymėjimus išdavė Angolos institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant

Angola

AEROJET

AO-008/11-07/17 TEJ

TEJ

Angola

GUICANGO

AO-009/11-06/17 YYY

Nežinomas

Angola

AIR JET

AO-006/11-08/18 MBC

MBC

Angola

BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT

AO-015/15-06/17YYY

Nežinomas

Angola

HELIANG

AO 007/11-08/18 YYY

Nežinomas

Angola

SJL

AO-014/13-08/18YYY

Nežinomas

Angola

SONAIR

AO-002/11-08/17 SOR

SOR

Angola

Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Armėnijos institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant

Armėnija

AIRCOMPANY ARMENIA

AM AOC 065

NGT

Armėnija

ARMENIA AIRWAYS

AM AOC 063

AMW

Armėnija

ARMENIAN HELICOPTERS

AM AOC 067

KAV

Armėnija

FLYONE ARMENIA

AM AOC 074

Armėnija

NOVAIR

AM AOC 071

NAI

Armėnija

SHIRAK AVIA

AM AOC 072

SHS

Armėnija

SKYBALL

AM AOC 073

Netaikoma

Armėnija

Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Kongo (Brazavilio) institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant

Kongas (Brazavilis)

CANADIAN AIRWAYS CONGO

CG-CTA 006

TWC

Kongas (Brazavilis)

EQUAFLIGHT SERVICES

CG-CTA 002

EKA

Kongas (Brazavilis)

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Kongas (Brazavilis)

TRANS AIR CONGO

CG-CTA 001

TSG

Kongas (Brazavilis)

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

CG-CTA 004

Nežinomas

Kongas (Brazavilis)

Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Kongo Demokratinės Respublikos (KDR) institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant

Kongo Demokratinė Respublika (KDR)

AIR FAST CONGO

AAC/DG/OPS-09/03

Nežinomas

Kongo Demokratinė Respublika (KDR)

AIR KATANGA

AAC/DG/OPS-09/08

Nežinomas

Kongo Demokratinė Respublika (KDR)

BUSY BEE CONGO

AAC/DG/OPS-09/04

Nežinomas

Kongo Demokratinė Respublika (KDR)

COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA)

AAC/DG/OPS-09/02

Nežinomas

Kongo Demokratinė Respublika (KDR)

CONGO AIRWAYS

AAC/DG/OPS-09/01

Nežinomas

Kongo Demokratinė Respublika (KDR)

KIN AVIA

AAC/DG/OPS-09/10

Nežinomas

Kongo Demokratinė Respublika (KDR)

MALU AVIATION

AAC/DG/OPS-09/05

Nežinomas

Kongo Demokratinė Respublika (KDR)

SERVE AIR CARGO

AAC/DG/OPS-09/07

Nežinomas

Kongo Demokratinė Respublika (KDR)

SWALA AVIATION

AAC/DG/OPS-09/06

Nežinomas

Kongo Demokratinė Respublika (KDR)

MWANT JET

AAC/DG/OPS-09/09

Nežinomas

Kongo Demokratinė Respublika (KDR)

Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Džibučio institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant

Džibutis

DAALLO AIRLINES

Nežinomas

DAO

Džibutis

Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Pusiaujo Gvinėjos institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant

Pusiaujo Gvinėja

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Pusiaujo Gvinėja

CRONOS AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

Nežinomas

Pusiaujo Gvinėja

Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Eritrėjos institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant

Eritrėja

ERITREAN AIRLINES

AOC No 004

ERT

Eritrėja

NASAIR ERITREA

AOC No 005

NAS

Eritrėja

Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Kirgizijos institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant

Kirgizija

AEROSTAN

08

BSC

Kirgizija

AIR COMPANY AIR KG

50

Nežinomas

Kirgizija

AIR MANAS

17

MBB

Kirgizija

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kirgizija

FLYSKY AIRLINES

53

FSQ

Kirgizija

HELI SKY

47

HAC

Kirgizija

KAP.KG AIRCOMPANY

52

KGS

Kirgizija

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kirgizija

TEZ JET

46

TEZ

Kirgizija

VALOR AIR

07

VAC

Kirgizija

Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Liberijos institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą

Liberija

Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Libijos institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant

Libija

AFRIQIYAH AIRWAYS

007/01

AAW

Libija

AIR LIBYA

004/01

TLR

Libija

AL MAHA AVIATION

030/18

Nežinomas

Libija

BERNIQ AIRWAYS

032/21

BNL

Libija

BURAQ AIR

002/01

BRQ

Libija

GLOBAL AIR TRANSPORT

008/05

GAK

Libija

HALA AIRLINES

033/21

HTP

Libija

LIBYAN AIRLINES

001/01

LAA

Libija

LIBYAN WINGS AIRLINES

029/15

LWA

Libija

PETRO AIR

025/08

PEO

Libija

Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Nepalo institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant

Nepalas

AIR DYNASTY HELI. S.

035/2001

Nežinomas

Nepalas

ALTITUDE AIR

085/2016

Nežinomas

Nepalas

BUDDHA AIR

014/1996

BHA

Nepalas

FISHTAIL AIR

017/2001

Nežinomas

Nepalas

SUMMIT AIR

064/2010

Nežinomas

Nepalas

HELI EVEREST

086/2016

Nežinomas

Nepalas

HIMALAYA AIRLINES

084/2015

HIM

Nepalas

KAILASH HELICOPTER SERVICES

087/2018

Nežinomas

Nepalas

MAKALU AIR

057A/2009

Nežinomas

Nepalas

MANANG AIR PVT

082/2014

Nežinomas

Nepalas

MOUNTAIN HELICOPTERS

055/2009

Nežinomas

Nepalas

PRABHU HELICOPTERS

081/2013

Nežinomas

Nepalas

NEPAL AIRLINES CORPORATION

003/2000

RNA

Nepalas

SAURYA AIRLINES

083/2014

Nežinomas

Nepalas

SHREE AIRLINES

030/2002

SHA

Nepalas

SIMRIK AIR

034/2000

Nežinomas

Nepalas

SIMRIK AIRLINES

052/2009

RMK

Nepalas

SITA AIR

033/2000

Nežinomas

Nepalas

TARA AIR

053/2009

Nežinomas

Nepalas

YETI AIRLINES

037/2004

NYT

Nepalas

Toliau nurodyti oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Rusijos institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą

Rusija

AURORA AIRLINES

486

SHU

Rusija

AVIACOMPANY "AVIASTAR-TU" CO. LTD

458

TUP

Rusija

IZHAVIA

479

IZA

Rusija

JOINT STOCK COMPANY "AIR COMPANY "YAKUTIA"

464

SYL

Rusija

JOINT STOCK COMPANY "RUSJET"

498

RSJ

Rusija

JOINT STOCK COMPANY "UVT AERO"

,

UVT

Rusija

JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES

31

SBI

Rusija

JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES

466

AUL

Rusija

JOINT-STOCK COMPANY "IRAERO" AIRLINES

480

IAE

Rusija

JOINT-STOCK COMPANY "URAL AIRLINES"

18

SVR

Rusija

JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY

230

DRU

Rusija

JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES

452

TYA

Rusija

JS AVIATION COMPANY "RUSLINE"

225

RLU

Rusija

JSC YAMAL AIRLINES

142

LLM

Rusija

LLC "NORD WIND"

516

NWS

Rusija

LLC “AIRCOMPANY IKAR”

36

KAR

Rusija

POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY

562

PBD

Rusija

PUBLIC JOINT STOCK COMPANY "AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES"

1

AFL

Rusija

ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY

2

SMD

Rusija

SKOL AIRLINE LLC

228

CDV

Rusija

UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY

6

UTA

Rusija

Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė San Tomės ir Prinsipės institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant

San Tomė ir Prinsipė

AFRICA'S CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

San Tomė ir Prinsipė

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

San Tomė ir Prinsipė

Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Siera Leonės valdžios institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą

Siera Leonė

Visi oro vežėjai, kuriems pažymėjimus išdavė Sudano institucijos, atsakingos už teisės aktais nustatytą oro vežėjų priežiūrą, įskaitant

Sudanas

ALFA AIRLINES SD

54

AAJ

Sudanas

BADR AIRLINES

35

BDR

Sudanas

BLUE BIRD AVIATION

11

BLB

Sudanas

ELDINDER AVIATION

8

DND

Sudanas

GREEN FLAG AVIATION

17

GNF

Sudanas

HELEJETIC AIR

57

HJT

Sudanas

KATA AIR TRANSPORT

9

KTV

Sudanas

KUSH AVIATION CO.

60

KUH

Sudanas

NOVA AIRWAYS

46

NOV

Sudanas

SUDAN AIRWAYS CO.

1

SUD

Sudanas

SUN AIR

51

SNR

Sudanas

TARCO AIR

56

TRQ

Sudanas

---

(1)  A priede išvardytiems oro vežėjams gali būti leidžiama naudotis skrydžių teisėmis nuomojant oro vežėjo, kuriam draudimas vykdyti veiklą netaikomas, orlaivį su įgula, jeigu jie laikosi reikiamų saugos standartų.

1

---

II PRIEDAS

„B PRIEDAS

ORO VEŽĖJŲ, KURIŲ VEIKLAI SĄJUNGOJE TAIKOMI APRIBOJIMAI, SĄRAŠAS
   (1)

| Oro vežėjo pažymėjime (OVP) nurodytas juridinio asmens pavadinimas (ir pavadinimas, kuriuo vykdoma komercinė veikla, jeigu skiriasi) | OVP numeris | Triraidis oro vežėjo ICAO paskyrimo kodas | Oro vežėjo valstybė | Orlaivių, kuriems taikomi apribojimai, tipas | Registracijos ženklas (-ai) ir, jei žinomas (-i), orlaivio (-ių), kuriam (-iems) taikomi apribojimai, serijos numeris (-iai) | Registracijos valstybė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IRAN AIR | FS100 | IRA | Iranas | Visi „Fokker F100“ ir „Boeing B747“ tipų orlaiviai. | „Fokker F100“ tipo orlaiviai, kaip nurodyta OVP; „Boeing B747“ tipo orlaiviai, kaip nurodyta OVP. | Iranas |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | KOR | Šiaurės Korėja | Visi orlaiviai, išskyrus 2 „TU-204“ tipo orlaivius. | Visi orlaiviai, išskyrus „P-632“, „P-633“ tipų orlaivius. | Šiaurės Korėja |

Oro vežėjo pažymėjime (OVP) nurodytas juridinio asmens pavadinimas (ir pavadinimas, kuriuo vykdoma komercinė veikla, jeigu skiriasi)

OVP numeris

Triraidis oro vežėjo ICAO paskyrimo kodas

Oro vežėjo valstybė

Orlaivių, kuriems taikomi apribojimai, tipas

Registracijos ženklas (-ai) ir, jei žinomas (-i), orlaivio (-ių), kuriam (-iems) taikomi apribojimai, serijos numeris (-iai)

Registracijos valstybė

IRAN AIR

FS100

IRA

Iranas

Visi „Fokker F100“ ir „Boeing B747“ tipų orlaiviai.

„Fokker F100“ tipo orlaiviai, kaip nurodyta OVP; „Boeing B747“ tipo orlaiviai, kaip nurodyta OVP.

Iranas

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Šiaurės Korėja

Visi orlaiviai, išskyrus 2 „TU-204“ tipo orlaivius.

Visi orlaiviai, išskyrus „P-632“, „P-633“ tipų orlaivius.

Šiaurės Korėja

---

(1)  B priede išvardytiems oro vežėjams gali būti leidžiama naudotis skrydžių teisėmis nuomojant oro vežėjo, kuriam draudimas vykdyti veiklą netaikomas, orlaivį su įgula, jeigu jie laikosi reikiamų saugos standartų.

1

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/60

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/595

2022 m. balandžio 11 d.

kuriuo iš dalies keičiami tam tikri reglamentai dėl ribojamųjų priemonių ir kuriuo nustatomas tų reglamentų priedams bendras sąrašas, kuriame nurodomi valstybių narių kompetentingų institucijų kontaktiniai duomenys ir adresas, kuriuo Europos Komisijai siunčiami pranešimai

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 215 straipsnį,

atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu (1), ypač į jo 7 straipsnį, 2002 m. gegužės 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL („Da'esh“) ir Al-Qaida organizacijomis (2), ypač į jo 7 straipsnio 1 dalies b punktą, 2003 m. sausio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 147/2003 dėl tam tikrų ribojančių priemonių Somaliui (3), ypač į jo 6a straipsnį, 2003 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 2465/96 (4), ypač į jo 11 straipsnio c punktą, 2004 m. vasario 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 314/2004 dėl ribojamųjų priemonių, atsižvelgiant į padėtį Zimbabvėje (5), ypač į jo 11 straipsnio a punktą, 2005 m. liepos 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1183/2005, nustatantį tam tikras konkrečias ribojančias priemones asmenims, kurie savo veiksmais pažeidžia ginklų embargą Kongo Demokratinei Respublikai (6), ypač į jo 9 straipsnio 6 dalį, 2006 m. vasario 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 305/2006, nustatantį specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims, įtariamiems dalyvavus Libano buvusio Ministro Pirmininko Rafik Hariri nužudyme (7), ypač į jo 8 straipsnio 1 dalies b punktą, 2006 m. gegužės 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2006 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje ir į Baltarusijos įsitraukimą į Rusijos agresiją prieš Ukrainą (8), ypač į jo 8 straipsnį, 2006 m. rugsėjo 25 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1412/2006 dėl tam tikrų ribojančių priemonių Libanui (9), ypač į jo 5 straipsnį, 2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1284/2009, kuriuo Gvinėjos Respublikai nustatomos tam tikros specialios ribojančios priemonės (10), ypač jo 15 straipsnį, 2010 m. balandžio 26 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 356/2010, kuriuo, atsižvelgiant į padėtį Somalyje, nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės tam tikriems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams arba įstaigoms (11), ypač į jo 11 straipsnį, 2011 m. vasario 4 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 101/2011 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Tunise (12), ypač į jo 11 straipsnį, 2011 m. balandžio 12 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 359/2011 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane (13), ypač į jo 11 straipsnį, 2011 m. rugpjūčio 1 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 753/2011 dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, grupėms, įmonėms ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Afganistane (14), ypač į jo 10 straipsnį, 2012 m. sausio 18 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 36/2012 dėl ribojamųjų priemonių, atsižvelgiant į padėtį Sirijoje, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 442/2011 (15), ypač į jo 31 straipsnį, 2012 m. kovo 23 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 267/2012 dėl ribojamųjų priemonių Iranui, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 961/2010 (16), ypač į 45 straipsnį, 2012 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 377/2012 dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, subjektams ir organizacijoms, keliančioms grėsmę taikai, saugumui ar stabilumui Bisau Gvinėjos Respublikoje (17), ypač į jo 10 straipsnį, Tarybos reglamentą (ES) Nr. 401/2013 dėl ribojamųjų priemonių, taikomų atsižvelgiant į padėtį Mianmare/Birmoje, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 194/2008 (18), ypač į jo 7 straipsnį, 2014 m. kovo 5 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 208/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje (19), ypač į jo 13 straipsnį, 2014 m. kovo 10 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 224/2014 dėl ribojamųjų priemonių, atsižvelgiant į padėtį Centrinės Afrikos Respublikoje (20), ypač į jo 16 straipsnį, 2014 m. kovo 17 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi (21), ypač į jo 13 straipsnį, 2014 m. liepos 10 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 747/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Sudane, kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 131/2004 ir (EB) Nr. 1184/2005 (22), ypač į jo 14 straipsnį, 2014 m. liepos 31 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje (23), ypač į jo 7 straipsnį, 2014 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1352/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Jemene (24), ypač į jo 14 straipsnį, 2015 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentą (ES) 2015/735 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Pietų Sudane, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 748/2014 (25), ypač į jo 19 straipsnį, 2015 m. spalio 1 d. Tarybos reglamentą (ES) 2015/1755 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Burundyje (26), ypač į jo 12 straipsnį, 2016 m. sausio 18 d. Tarybos reglamentą (ES) 2016/44 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 204/2011 (27), ypač į jo 20 straipsnio a punktą, 2016 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentą (ES) 2016/1686, kuriuo nustatomos papildomos ribojamosios priemonės, taikomos ISIL („Da'esh“) ir „Al-Qaida“ bei su jomis susijusiems fiziniams ir juridiniams asmenims, subjektams ar organizacijoms (28), ypač į jo 17 straipsnį, 2017 m. rugpjūčio 30 d. Tarybos reglamentą (ES) 2017/1509 dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 329/2007 (29), ypač į jo 46 straipsnio a punktą, 2017 m. rugsėjo 28 d. Tarybos reglamentą (ES) 2017/1770 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Malyje (30), ypač į jo 12 straipsnio 7 dalį, 2017 m. lapkričio 13 d. Tarybos reglamentą (ES) 2017/2063 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Venesueloje (31), ypač į jo 17 straipsnio 5 dalį, 2018 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentą (ES) 2018/1542 dėl ribojamųjų kovos su cheminio ginklo platinimu ir naudojimu priemonių (32), ypač į jo 12 straipsnio 5 dalį, 2019 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (ES) 2019/796 dėl ribojamųjų priemonių, skirtų kovai su kibernetiniais išpuoliais, keliančiais grėsmę Sąjungai arba jos valstybėms narėms (33), ypač į jo 13 straipsnio 5 dalį, 2019 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (ES) 2019/1890 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į neturint leidimo Turkijos vykdomą gręžimo veiklą rytinėje Viduržemio jūros dalyje (34), ypač į jo 12 straipsnio 5 dalį, 2020 m. gruodžio 7 d. Tarybos reglamentą (ES) 2020/1998 dėl ribojamųjų kovos su šiurkščiais žmogaus teisių pažeidimais priemonių (35), ypač į jo 14 straipsnio 5 dalį, 2021 m. liepos 30 d. Tarybos reglamentą (ES) 2021/1275 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libane (36), ypač į jo 13 straipsnio 5 dalį, 2022 m. vasario 23 d. Tarybos reglamentą (ES) 2022/263 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų reaguojant į vyriausybės nekontroliuojamų Ukrainos Donecko ir Luhansko sričių teritorijų pripažinimą ir nurodymą į tas teritorijas įvesti Rusijos ginkluotąsias pajėgas (37), ypač į jo 12 straipsnį,

kadangi:

| (1) | siekiant suderinti ir atnaujinti valstybių narių kompetentingų institucijų kontaktinius duomenis pagal tam tikrus reglamentus dėl ribojamųjų priemonių, šiame reglamente nustatomas bendras valstybių narių kompetentingų institucijų kontaktinių duomenų sąrašas ir adresas, kuriuo pranešimai siunčiami Komisijai; |
| --- | --- |

(1)

siekiant suderinti ir atnaujinti valstybių narių kompetentingų institucijų kontaktinius duomenis pagal tam tikrus reglamentus dėl ribojamųjų priemonių, šiame reglamente nustatomas bendras valstybių narių kompetentingų institucijų kontaktinių duomenų sąrašas ir adresas, kuriuo pranešimai siunčiami Komisijai;

| (2) | šiame reglamente nustatytas bendras valstybių narių kompetentingų institucijų kontaktinių duomenų sąrašas ir adresas, kuriuo pranešimai siunčiami Komisijai, pakeičia konkrečius sąrašus, nustatytus Tarybos reglamente (EB) Nr. 2580/2001, Tarybos reglamente (EB) Nr. 881/2002, Tarybos reglamente (EB) Nr. 147/2003, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1210/2003, Tarybos reglamente (EB) Nr. 314/2004, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1183/2005, Tarybos reglamente (EB) Nr. 305/2006, Tarybos reglamente (EB) Nr. 765/2006, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1412/2006, Tarybos reglamente (ES) Nr. 1284/2009, Tarybos reglamente (ES) Nr. 356/2010, Tarybos reglamente (ES) Nr. 101/2011, Tarybos reglamente (ES) Nr. 359/2011, Tarybos reglamente (ES) Nr. 753/2011, Tarybos reglamente (ES) Nr. 36/2012, Tarybos reglamente (ES) Nr. 267/2012, Tarybos reglamente (ES) Nr. 377/2012, Tarybos reglamente (ES) Nr. 401/2013, Tarybos reglamente (ES) Nr. 208/2014, Tarybos reglamente (ES) Nr. 224/2014, Tarybos reglamente (ES) Nr. 269/2014, Tarybos reglamente (ES) Nr. 747/2014, Tarybos reglamente (ES) Nr. 833/2014, Tarybos reglamente (ES) Nr. 1352/2014, Tarybos reglamente (ES) 2015/735, Tarybos reglamente (ES) 2015/1755, Tarybos reglamente (ES) 2016/44, Tarybos reglamente (ES) 2016/1686, Tarybos reglamente (ES) 2017/1509, Tarybos reglamente (ES) 2017/1770, Tarybos reglamente (ES) 2017/2063, Tarybos reglamente (ES) 2018/1542, Tarybos reglamente (ES) 2019/796, Tarybos reglamente (ES) 2019/1890, Tarybos reglamente (ES) 2020/1998, Tarybos reglamente (ES) 2021/1275 ir Tarybos reglamente (ES) 2022/263, todėl šie reglamentai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(2)

šiame reglamente nustatytas bendras valstybių narių kompetentingų institucijų kontaktinių duomenų sąrašas ir adresas, kuriuo pranešimai siunčiami Komisijai, pakeičia konkrečius sąrašus, nustatytus Tarybos reglamente (EB) Nr. 2580/2001, Tarybos reglamente (EB) Nr. 881/2002, Tarybos reglamente (EB) Nr. 147/2003, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1210/2003, Tarybos reglamente (EB) Nr. 314/2004, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1183/2005, Tarybos reglamente (EB) Nr. 305/2006, Tarybos reglamente (EB) Nr. 765/2006, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1412/2006, Tarybos reglamente (ES) Nr. 1284/2009, Tarybos reglamente (ES) Nr. 356/2010, Tarybos reglamente (ES) Nr. 101/2011, Tarybos reglamente (ES) Nr. 359/2011, Tarybos reglamente (ES) Nr. 753/2011, Tarybos reglamente (ES) Nr. 36/2012, Tarybos reglamente (ES) Nr. 267/2012, Tarybos reglamente (ES) Nr. 377/2012, Tarybos reglamente (ES) Nr. 401/2013, Tarybos reglamente (ES) Nr. 208/2014, Tarybos reglamente (ES) Nr. 224/2014, Tarybos reglamente (ES) Nr. 269/2014, Tarybos reglamente (ES) Nr. 747/2014, Tarybos reglamente (ES) Nr. 833/2014, Tarybos reglamente (ES) Nr. 1352/2014, Tarybos reglamente (ES) 2015/735, Tarybos reglamente (ES) 2015/1755, Tarybos reglamente (ES) 2016/44, Tarybos reglamente (ES) 2016/1686, Tarybos reglamente (ES) 2017/1509, Tarybos reglamente (ES) 2017/1770, Tarybos reglamente (ES) 2017/2063, Tarybos reglamente (ES) 2018/1542, Tarybos reglamente (ES) 2019/796, Tarybos reglamente (ES) 2019/1890, Tarybos reglamente (ES) 2020/1998, Tarybos reglamente (ES) 2021/1275 ir Tarybos reglamente (ES) 2022/263, todėl šie reglamentai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Tarybos reglamento (EB) Nr. 2580/2001 priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

2 straipsnis

Tarybos reglamento (EB) Nr. 881/2002 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

3 straipsnis

Tarybos reglamento (EB) Nr. 147/2003 I priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

4 straipsnis

Tarybos reglamento (EB) Nr. 1210/2003 V priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

5 straipsnis

Tarybos reglamento (EB) Nr. 314/2004 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

6 straipsnis

Tarybos reglamento (EB) Nr. 1183/2005 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

7 straipsnis

Tarybos reglamento (EB) Nr. 305/2006 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

8 straipsnis

Tarybos reglamento (EB) Nr. 765/2006 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

9 straipsnis

Tarybos reglamento (EB) Nr. 1412/2006 priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

10 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) Nr. 1284/2009 III priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

11 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) Nr. 356/2010 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

12 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) Nr. 101/2011 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

13 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) Nr. 359/2011 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

14 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) Nr. 753/2011 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

15 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) Nr. 36/2012 III priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

16 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) Nr. 267/2012 X priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

17 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) Nr. 377/2012 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

18 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) Nr. 401/2013 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

19 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) Nr. 208/2014 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

20 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) Nr. 224/2014 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

21 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) Nr. 269/2014 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

22 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) Nr. 747/2014 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

23 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) Nr. 833/2014 I priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

24 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) Nr. 1352/2014 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

25 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) 2015/735 III priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

26 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) 2015/1755 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

27 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) 2016/44 IV priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

28 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) 2016/1686 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

29 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) 2017/1509 I priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

30 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) 2017/1770 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

31 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) 2017/2063 III priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

32 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) 2018/1542 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

33 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) 2019/796 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

34 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) 2019/1890 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

35 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) 2020/1998 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

36 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) 2021/1275 II priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

37 straipsnis

Tarybos reglamento (ES) 2022/263 I priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu sąrašu.

38 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Generalinis direktorius

Finansinio stabilumo, finansinių paslaugų ir kapitalo rinkų sąjungos generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 344, 2001 12 28, p. 70.

1

(2)  
  OL L 139, 2002 5 29, p. 9.

2

(3)  
  OL L 24, 2003 1 29, p. 2.

3

(4)  
  OL L 169, 2003 7 8, p. 6.

4

(5)  
  OL L 55, 2004 2 24, p. 1.

5

(6)  
  OL L 193, 2005 7 23, p. 1.

6

(7)  
  OL L 51, 2006 2 22, p. 1.

7

(8)  
  OL L 134, 2006 5 20, p. 1.

8

(9)  
  OL L 267, 2006 9 27, p. 2.

9

(10)  
  OL L 346, 2009 12 23, p. 26.

10

(11)  
  OL L 105, 2010 4 27, p. 1.

11

(12)  
  OL L 31, 2011 2 5, p. 1.

12

(13)  
  OL L 100, 2011 4 14, p. 1.

13

(14)  
  OL L 199, 2011 8 2, p. 1.

14

(15)  
  OL L 16, 2012 1 19, p. 1.

15

(16)  
  OL L 88, 2012 3 24, p. 1.

16

(17)  
  OL L 119, 2012 5 4, p. 1.

17

(18)  
  OL L 121, 2013 5 3, p. 1.

18

(19)  
  OL L 66, 2014 3 6, p. 1.

19

(20)  
  OL L 70, 2014 3 11, p. 1.

20

(21)  
  OL L 78, 2014 3 17, p. 6.

21

(22)  
  OL L 203, 2014 7 11, p. 1.

22

(23)  
  OL L 229, 2014 7 31, p. 1.

23

(24)  
  OL L 365, 2014 12 19, p. 60.

24

(25)  
  OL L 117, 2015 5 8, p. 13.

25

(26)  
  OL L 257, 2015 10 2, p. 1.

26

(27)  
  OL L 12, 2016 1 19, p. 1.

27

(28)  
  OL L 255, 2016 9 21, p. 1.

28

(29)  
  OL L 224, 2017 8 31, p. 1.

29

(30)  
  OL L 251, 2017 9 29, p. 1.

30

(31)  
  OL L 295, 2017 11 14, p. 21.

31

(32)  
  OL L 259, 2018 10 16, p. 12.

32

(33)  
  OL L 129I, 2019 5 17, p. 1.

33

(34)  
  OL L 291, 2019 11 12, p. 3.

34

(35)  
  OL L 410I, 2020 12 7, p. 1.

35

(36)  
  OL L 277I, 2021 8 2, p. 1.

36

(37)  
  OL L 42I, 2022 2 23, p. 77.

37

---

PRIEDAS

„BELGIJA

https://diplomatie.belgium.be/en/policy/policy_areas/peace_and_security/sanctions

BULGARIJA

https://www.mfa.bg/en/EU-sanctions

ČEKIJA

www.financnianalytickyurad.cz/mezinarodni-sankce.html

DANIJA

http://um.dk/da/Udenrigspolitik/folkeretten/sanktioner/

VOKIETIJA

https://www.bmwi.de/Redaktion/DE/Artikel/Aussenwirtschaft/embargos-aussenwirtschaftsrecht.html

ESTIJA

https://vm.ee/et/rahvusvahelised-sanktsioonid

AIRIJA

https://www.dfa.ie/our-role-policies/ireland-in-the-eu/eu-restrictive-measures/

GRAIKIJA

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

ISPANIJA

https://www.exteriores.gob.es/es/PoliticaExterior/Paginas/SancionesInternacionales.aspx

PRANCŪZIJA

http://www.diplomatie.gouv.fr/fr/autorites-sanctions/

KROATIJA

https://mvep.gov.hr/vanjska-politika/medjunarodne-mjere-ogranicavanja/22955

ITALIJA

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/

KIPRAS

https://mfa.gov.cy/themes/

LATVIA

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LIETUVA

http://www.urm.lt/sanctions

LIUKSEMBURGAS

https://maee.gouvernement.lu/fr/directions-du-ministere/affaires-europeennes/organisations-economiques-int/mesures-restrictives.html

VENGRIJA

https://kormany.hu/kulgazdasagi-es-kulugyminiszterium/ensz-eu-szankcios-tajekoztato

MALTA

https://foreignandeu.gov.mt/en/Government/SMB/Pages/SMB-Home.aspx

NYDERLANDAI

https://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-sancties

AUSTRIJA

https://www.bmeia.gv.at/themen/aussenpolitik/europa/eu-sanktionen-nationale-behoerden/

LENKIJA

https://www.gov.pl/web/dyplomacja/sankcje-miedzynarodowe

https://www.gov.pl/web/diplomacy/international-sanctions

PORTUGALIJA

https://www.portaldiplomatico.mne.gov.pt/politica-externa/medidas-restritivas

RUMUNIJA

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVĖNIJA

http://www.mzz.gov.si/si/omejevalni_ukrepi

SLOVAKIJA

https://www.mzv.sk/europske_zalezitosti/europske_politiky-sankcie_eu

SUOMIJA

https://um.fi/pakotteet

ŠVEDIJA

https://www.regeringen.se/sanktioner

Adresas, kuriuo pranešimai siunčiami Europos Komisijai:

European Commission

Directorate-General for Financial Stability, Financial Services and Capital Markets Union (DG FISMA)

Rue de Spa 2

B-1049 Brussels, Belgija

E. paštas relex-sanctions@ec.europa.eu“

---

SPRENDIMAI

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/68

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2022/596

2022 m. balandžio 11 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/235/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Irane

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2011 m. balandžio 12 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/235/BUSP (1); |
| --- | --- |

(1)

2011 m. balandžio 12 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/235/BUSP (1);

| (2) | remdamasi Sprendimo 2011/235/BUSP peržiūros rezultatais, Taryba mano, kad jame nustatytų ribojamųjų priemonių taikymas turėtų būti pratęstas iki 2023 m. balandžio 13 d.; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Sprendimo 2011/235/BUSP peržiūros rezultatais, Taryba mano, kad jame nustatytų ribojamųjų priemonių taikymas turėtų būti pratęstas iki 2023 m. balandžio 13 d.;

| (3) | trys į Sprendimo 2011/235/BUSP priede pateiktą sąrašą įtraukti asmenys mirė, todėl su jais susiję įrašai iš priedo turėtų būti išbraukti. Taryba taip pat padarė išvadą, kad Sprendimo 2011/235/BUSP priede pateikti įrašai, susiję su 25 asmenimis, turėtų būti atnaujinti; |
| --- | --- |

(3)

trys į Sprendimo 2011/235/BUSP priede pateiktą sąrašą įtraukti asmenys mirė, todėl su jais susiję įrašai iš priedo turėtų būti išbraukti. Taryba taip pat padarė išvadą, kad Sprendimo 2011/235/BUSP priede pateikti įrašai, susiję su 25 asmenimis, turėtų būti atnaujinti;

| (4) | todėl Sprendimas 2011/235/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(4)

todėl Sprendimas 2011/235/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2011/235/BUSP iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Šis sprendimas taikomas iki 2023 m. balandžio 13 d. Jis nuolat peržiūrimas. Atitinkamai jis atnaujinamas arba iš dalies keičiamas, jeigu Taryba mano, kad jame numatyti tikslai nepasiekti.“; |
| --- | --- |

1)

6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Šis sprendimas taikomas iki 2023 m. balandžio 13 d. Jis nuolat peržiūrimas. Atitinkamai jis atnaujinamas arba iš dalies keičiamas, jeigu Taryba mano, kad jame numatyti tikslai nepasiekti.“;

| 2) | priedas iš dalies keičiamas taip, kaip išdėstyta šio sprendimo priede. |
| --- | --- |

2)

priedas iš dalies keičiamas taip, kaip išdėstyta šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Priimta Liuksemburge 2022 m. balandžio 11 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  2011 m. balandžio 12 d. Tarybos sprendimas 2011/235/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Irane (OL L 100, 2011 4 14, p. 51).

1

---

PRIEDAS

Sprendimo 2011/235/BUSP priedas („1 ir 2 straipsniuose nurodytų asmenų ir subjektų sąrašas“) iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 27 įrašas (dėl ZARGAR Ahmad), 38 įrašas (dėl FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan) ir 41 įrašas (dėl HEJAZI Mohammad) sąraše „Asmenys“ išbraukiami; |
| --- | --- |

1)

27 įrašas (dėl ZARGAR Ahmad), 38 įrašas (dėl FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan) ir 41 įrašas (dėl HEJAZI Mohammad) sąraše „Asmenys“ išbraukiami;

| 2) | įrašai, susiję su toliau nurodytais 25 asmenimis, pakeičiami taip: |
| --- | --- |

2)

įrašai, susiję su toliau nurodytais 25 asmenimis, pakeičiami taip:

Asmenys

| | Pavardė, vardas | Identifikuojamoji informacija | Priežastys | Įtraukimo į sąrašą data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | AHMADI-MOQADDAM Esmail | Gimimo vieta: Tehran (Teheranas) (Iranas)
  Gimimo data: 1961 m.
  Lytis: vyras | Nuo 2021 m. rugsėjo 20 d. – Universiteto ir Aukštojo nacionalinio gynybos srities mokslinių tyrimų instituto direktorius. Buvęs ginkluotųjų pajėgų generalinio štabo viršininko vyresnysis patarėjas saugumo klausimais. Irano nacionalinės policijos vadovas nuo 2005 m. iki 2015 m. pradžios. Taip pat Irano kovos su kibernetiniais nusikaltimais policijos (į ES sąrašą įtraukto subjekto) vadovas nuo 2011 m. sausio mėn. iki 2015 m. pradžios. Jo vadovaujamos pajėgos vykdė žiaurius išpuolius taikių protestų metu ir 2009 m. birželio 15 d. naktį įvykdė smurtinį išpuolį Teherano universiteto studentų bendrabučiuose. Buvęs Irano centro Jemeno žmonėms remti vadovas. | 2011 4 12 |
| 20. | MOGHISSEH Mohammad (dar žinomas kaip NASSERIAN) | Lytis: vyras | Aukščiausiojo Teismo teisėjas nuo 2020 m. lapkričio mėn. Buvęs Teherano revoliucinio teismo (28 poskyrio) vadovas. Taip pat laikomas atsakingu už bahajų bendruomenės narių nuteisimo atvejus. Nagrinėjo porinkimines bylas. Jis skyrė ilgalaikio įkalinimo bausmes per neteisingą socialiniams ir politiniams aktyvistams ir žurnalistams iškeltų bylų nagrinėjimą ir kelias mirties bausmes protestų dalyviams ir socialiniams bei politiniams aktyvistams. | 2011 4 12 |
| 21. | MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein | Gimimo vieta: Ejiyeh (Iranas)
  Gimimo data: apie 1956 m.
  Lytis: vyras | Vyriausiasis teisėjas nuo 2021 m. liepos mėn. Tikslingumo tarybos narys. Irano generalinis prokuroras nuo 2009 m. rugsėjo mėn. iki 2014 m. Buvęs teismų sistemos vadovo pavaduotojas (nuo 2014 m. iki 2021 m. liepos mėn.) ir atstovas spaudai (2010–2019 m.). Žvalgybos ministras nuo 2005 m. iki 2009 m. Jam einant žvalgybos ministro pareigas 2009 m. rinkimų metu, jo vadovaujami žvalgybos agentai buvo atsakingi už šimtų aktyvistų, žurnalistų, disidentų ir reformistinių pažiūrų politikų sulaikymą bei kankinimą ir melagingų prisipažinimų išgavimą darant spaudimą. Be to, politiniai veikėjai buvo verčiami melagingai prisipažinti vykdant nepakeliamą tardymą, kurio metu buvo kankinama, naudojama prievarta, šantažas ir grasinama jų šeimų nariams. | 2011 4 12 |
| 22. | MORTAZAVI Said (dar žinomas kaip MORTAZAVI Saeed) | Gimimo vieta: Meybod (Meibodas), Yazd (Jazdas) (Iranas)
  Gimimo data: 1967 m.
  Lytis: vyras | Gerovės sistemos vadovas nuo 2011 m. iki 2013 m. Teherano generalinis prokuroras iki 2009 m. rugpjūčio mėn.. Eidamas Teherano generalinio prokuroro pareigas išdavė bendrąjį orderį šimtams aktyvistų, žurnalistų ir studentų sulaikyti. 2010 m. sausio mėn. parlamentinio tyrimo metu nustatyta, kad jis tiesiogiai atsakingas už trijų asmenų sulaikymą – vėliau jie sulaikymo įstaigoje mirė. Jis buvo nušalintas nuo šių pareigų 2010 m. rugpjūčio mėn., Irano teisminėms institucijoms atlikus tyrimą, koks buvo jo vaidmuo, susijęs su trijų vyrų, po rinkimų sulaikytų jo įsakymu, mirtimi.
  2014 m. lapkričio mėn. Irano valdžios institucijos oficialiai pripažino jo vaidmenį, susijusį su sulaikytųjų mirtimi. 2015 m. rugpjūčio 19 d. Irano teismas jį išteisino – kaltinimai buvo susiję su trijų jaunuolių kankinimu ir mirtimi Kahrizak (Karizako) įkalinimo įstaigoje 2009 m. 2017 m. jam buvo skirta laisvės atėmimo bausmė, o 2019 m. rugsėjo mėn. jis buvo paleistas į laisvę. 2021 m. rugpjūčio mėn. Irano Aukščiausiasis Teismas paskelbė Said Mortazavi visiškai remiantį sprendimą, kuriuo šiam asmeniui skirta ankstesnė dvejų metų trukmės laisvės atėmimo bausmė buvo panaikinta. | 2011 4 12 |
| 25. | SALAVATI Abdolghassem | Lytis: vyras | Specialiojo finansinių nusikaltimų teismo (4 poskyrio) teisėjas nuo 2019 m. Buvęs Teherano revoliucinio teismo (15 poskyrio) vadovas. Teherano tribunolo ikiteisminio tyrimo teisėjas. Būdamas atsakingas už porinkimines bylas, jis pirmininkavo parodomiesiems teismo procesams 2009 m. vasarą ir pasmerkė mirčiai du parodomajame teismo procese dalyvavusius monarchistus. Jis nuteisė daugiau kaip šimtą politinių kalinių, žmogaus teisių aktyvistų ir demonstrantų skirdamas jiems ilgalaikes įkalinimo bausmes.
  Iš 2018 m. pranešimų matyti, kad jis toliau skyrė panašias bausmes, tinkamai nesilaikydamas teisingo nagrinėjimo procedūrų. | 2011 4 12 |
| 28. | YASAGHI Ali-Akbar | Lytis: vyras | Aukščiausiojo Teismo teisėjas, 13-ojo skyriaus vadovas. Setad-e Dieh fondo generalinio direktoriaus pavaduotojas. Mašhado revoliucinio teismo vyriausiasis teisėjas (2001–2011 m.). Jo jurisdikcijos teismo procesai buvo vykdomi skubiai ir uždaruose teismo posėdžiuose, negerbiant kaltinamųjų pagrindinių teisių. Kadangi sprendimai dėl egzekucijų buvo priimami en masse (iki 550 sprendimų nuo 2009 m. vasaros iki 2011 m. vasaros), mirties bausmės buvo skiriamos tinkamai nesilaikant teisingo nagrinėjimo procedūrų. | 2011 4 12 |
| 30. | ESMAILI Gholam-Hossein (dar žinomas kaip ESMAILI Gholam Hossein) | Lytis: vyras | Irano Prezidento E. Raisi personalo vadovas nuo 2021 m. rugpjūčio mėn. Teismų sistemos atstovas spaudai nuo 2019 m. balandžio mėn. iki 2021 m. liepos mėn. Buvęs Teherano teismų sistemos vadovas. Buvęs Irano kalėjimų organizacijos vadovas. Eidamas šias pareigas jis prisidėjo prie politinių protestuotojų masinio sulaikymo ir padėjo nuslėpti prievartos veiksmus įkalinimo sistemoje. | 2011 4 12 |
| 33. | ABBASZADEH- MESHKINI, Mahmoud | Lytis: vyras | Parlamento narys (nuo 2020 m. vasario mėn.) ir Parlamento Nacionalinio saugumo ir užsienio reikalų komiteto atstovas spaudai. Buvęs Irano Aukščiausiosios žmogaus teisių tarybos patarėjas (iki 2019 m.). Buvęs Aukščiausiosios žmogaus teisių tarybos sekretorius. Buvęs Ilamo provincijos gubernatorius. Buvęs Vidaus reikalų ministerijos politinis direktorius. Kaip Politinių partijų ir grupių veiklos įstatymo 10 straipsnio komiteto vadovas buvo atsakingas už leidimų rengti demonstracijas ir kitus viešus renginius išdavimą ir politinių partijų registravimą.
  2010 m. jis sustabdė dviejų su Mousavi susijusių reformistinių politinių partijų – Islamiškojo Irano dalyvavimo fronto ir Islamo revoliucijos mudžahedinų organizacijos – veiklą. Nuo 2009 m. nuosekliai ir nuolat draudė visus nevyriausybinius susibūrimus, taigi neleido naudotis konstitucine teise protestuoti, dėl ko, pažeidžiant teisę į susirinkimų laisvę, buvo suimta daug taikių demonstrantų.
  2009 m. jis taip pat uždraudė opozicijai surengti gedulo ceremoniją asmenims, žuvusiems protestų dėl prezidento rinkimų metu, pagerbti. | 2011 10 10 |
| 35. | AKHARIAN Hassan | Lytis: vyras | Į ES sąrašą įtraukto Radžaišaro kalėjimo 5 bloko viršininkas, taip pat atsakingas už kalinimus vienutėje minėtame kalėjime; buvęs Radžaišaro kalėjimo (Karadžas) 1 bloko prižiūrėtojas (iki 2010 m. liepos mėn.). Keli buvę kaliniai pareiškė, kad jis naudojo kankinimus, taip pat davė nurodymus nesuteikti kaliniams medicininės pagalbos. Vieno Radžaišaro kalėjimo kalinio apklausos duomenimis, visi kalėjimo prižiūrėtojai jį smarkiai mušė ir H. Akharian apie tai buvo žinoma. Taip pat pranešama apie mažiausiai vieną netinkamo elgesio su kalinamuoju (Mohsen Beikvand) atvejį ir jo mirtį tuo laikotarpiu, kai prižiūrėtojo pareigas ėjo H. Akharian. M. Beikvand mirė 2010 m. rugsėjo mėn. Kitų kalinių tvirtinimu, tikėtina, kad jis buvo nužudytas Hassan Akharian nurodymu. | 2011 10 10 |
| 36. | AVAEE Seyyed Ali-Reza (dar žinomas kaip AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza) | Gimimo vieta: Dezful (Dezfulas) (Iranas)
  Gimimo data: 1956 5 20
  Lytis: vyras | Teisingumo ministras iki 2021 m. rugpjūčio 25 d. Buvęs Specialiųjų tyrimų biuro direktorius. Iki 2016 m. liepos mėn. – vidaus reikalų ministro pavaduotojas ir viešojo registro vadovas. Nuo 2014 m. balandžio mėn. – Teisėjų drausminio teismo patarėjas. Buvęs Teherano teismų sistemos pirmininkas. Kaip Teherano teismų sistemos pirmininkas buvo atsakingas už žmogaus teisių pažeidimus, savavališkus sulaikymus, draudimą kaliniams naudotis savo teisėmis ir daug įvykdytų egzekucijų. | 2011 10 10 |
| 46. | KAMALIAN Behrouz (dar žinomas kaip Hackers Brain, Behrooz_Ice) | Gimimo vieta: Tehran (Teheranas) (Iranas)
  Gimimo data: 1983 m.
  Lytis: vyras | „Ashiyaneh“ kibernetinės grupuotės, susijusios su Irano režimu, vadovas. Behrouz Kamalian įsteigta Ashiyaneh Digital Security grupuotė yra atsakinga už intensyvius kibernetinius išpuolius prieš vidaus oponentus bei reformistus ir užsienio institucijas. B. Kamalian įsteigta Ashiyaneh organizacija savo veikla padėjo režimui taikyti represines priemones prieš opoziciją; atitinkamai 2009 m. buvo padaryta daug šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų. Ir B. Kamalian, ir Ashiyaneh kibernetinė grupuotė savo veiklą tęsė bent iki 2021 m. gruodžio mėn. | 2011 10 10 |
| 47. | KHALILOLLAHI Moussa (dar žinomas kaip KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil) | Gimimo vieta: Tabriz (Tebrizas) (Iranas)
  Gimimo data: 1963 m.
  Lytis: vyras | Rytų Azerbaidžano provincijos vyriausiasis teisėjas. Buvęs Tebrizo prokuroras (nuo 2010 m. iki 2019 m.). Dalyvavo Sakineh Mohammadi-Ashtiani byloje ir prisidėjo prie sunkių teisės į tinkamą procesą pažeidimų. | 2011 10 10 |
| 53. | TALA Hossein (dar žinomas kaip TALA Hosseyn) | Gimimo vieta: Tehran (Teheranas) (Iranas)
  Gimimo data: 1969 m.
  Lytis: vyras | Eslamshahr (Islamšahro) meras iki 2020 m. Buvęs Irano parlamento narys. Buvęs Teherano provincijos generalgubernatorius (Farmandar) (iki 2010 m. rugsėjo mėn.); jis buvo atsakingas už policijos pajėgų intervencijas, taigi, už represijas prieš demonstrantus. 2010 m. gruodžio mėn. gavo apdovanojimą už savo vaidmenį po rinkimų vykusiose represijose. | 2011 10 10 |
| 55. | ZEBHI Hossein | Lytis: vyras | Teismų sistemos patarėjo pirmasis pavaduotojas ir Aukščiausiojo Teismo (Aukščiausiojo Teismo 41 poskyrio, nagrinėjančio visų pirma nusikaltimus saugumui ir su narkotikais susijusius nusikaltimus) teisėjas. Irano generalinio prokuroro pavaduotojas (2007–2015 m.). Eidamas šias pareigas buvo atsakingas už teismo bylas, iškeltas po rinkimų protestų 2009 m.; minėtos bylos buvo nagrinėjamos pažeidžiant žmogaus teises. Eidamas šias pareigas jis taip pat toleravo perdėtas bausmes už su narkotikais susijusius nusikaltimus. | 2011 10 10 |
| 56. | BAHRAMI Mohammad-Kazem | Lytis: vyras | Administracinio teisingumo teismo pirmininkas iki 2021 m.balandžio mėn. Būdamas ginkluotųjų pajėgų teisminio padalinio vadovu prisidėjo prie represijų prieš taikius demonstrantus 2009 m. | 2011 10 10 |
| 60. | HOSSEINI Dr Mohammad (dar žinomas kaip HOSSEYNI Dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed and Sayyid) | Gimimo vieta: Rafsanjan (Rafsandžanas), Kerman (Kermanas) (Iranas)
  Gimimo data: 1961 7 23
  Lytis: vyras | Nuo 2021 m. – parlamentinių reikalų vicepirmininkas, pavaldus Prezidentui E. Raisi. Buvęs Prezidento Mahmoud Ahmadinejad patarėjas ir radikalios politinės frakcijos YEKTA atstovas spaudai. Kultūros ir islamiškojo mokymo ministras (2009–2013 m.). Buvęs Islamo revoliucijos gvardijos narys, prisidėjo prie represijų prieš žurnalistus. | 2011 10 10 |
| 62. | ZARGHAMI Ezzatollah | Gimimo vieta: Dezful (Dezfulas) (Iranas)
  Gimimo data: 1959 7 22
  Lytis: vyras | Nuo 2021 m. rugpjūčio 25 d. – kultūros, amatų ir turizmo ministras. Nuo 2014 m. – Aukščiausiosios kibernetinės erdvės tarybos ir Kultūrinės revoliucijos tarybos narys. Buvęs Irano Islamo Respublikos valstybinio transliuotojo (IRIB) vadovas (iki 2014 m. lapkričio mėn.). Eidamas pareigas IRIB, buvo atsakingas už visus programų sudarymo sprendimus. 2009 m. rugpjūčio mėn. ir 2011 m. gruodžio mėn. IRIB transliavo prievarta išgautus sulaikytųjų prisipažinimus ir kelis „parodomuosius procesus“. Tokiais veiksmais akivaizdžiai pažeidžiamos tarptautinės nuostatos dėl teisingo teismo proceso ir teisės į tinkamą procesą. | 2012 3 23 |
| 64. | KAZEMI Toraj | Lytis: vyras | Į ES sąrašą įtrauktos Kovos su kibernetiniais nusikaltimais policijos Teherano metropolio skyriaus vadovas iki 2020 m. birželio mėn. Eidamas šias pareigas jis paskelbė vyriausybei dirbančių įsilaužėlių samdos kampaniją, kad būtų geriau kontroliuojama internete skleidžiama informacija ir rengiami išpuoliai prieš „pavojingas“ interneto svetaines. | 2012 3 23 |
| 65. | LARIJANI Sadeq | Gimimo vieta: Najaf (Nadžafas) (Irakas)
  Gimimo data: 1960 m. arba 1961 m. rugpjūčio mėn.
  Lytis: vyras | Nuo 2018 m. gruodžio 29 d. – Tikslingumo tarybos vadovas. Buvęs Gvardijos tarybos narys (iki 2021 m. rugsėjo mėn.). Buvęs teismų sistemos vadovas (2009–2019 m.). Teismų sistemos vadovas turi patvirtinti ir pasirašyti visas qisas (atpildo bausmes), hodoud (bausmes už nusikaltimus Dievui) ir ta’zirat (bausmes už nusikaltimus valstybei). Tai, be kita ko, apima nuosprendžius, kuriais skiriama mirties bausmė, plakimas ir galūnių amputavimas. Eidamas šias pareigas, jis asmeniškai pasirašė daug mirties bausmės nuosprendžių, prieštaraujančių tarptautiniams standartams, įskaitant nuosprendžius dėl užmėtymo akmenimis, dėl egzekucijų pakariant, dėl egzekucijų nepilnamečiams ir dėl viešų egzekucijų, pvz., pakariant kalinius ant tiltų tūkstantinių minių akivaizdoje. Todėl jis prisidėjo prie daugybės egzekucijų. Jis taip pat leido vykdyti fizines bausmes, pvz., amputuoti nuteistųjų galūnes ir lašinti rūgštį į akis. Nuo tada, kad Sadeq Larijani pradėjo eiti pareigas, labai išaugo politinių kalinių, žmogaus teisių gynėjų ir mažumoms priklausančių asmenų savavališkų sulaikymų atvejų skaičius. Sadeq Larijani taip pat yra atsakingas už sistemingus teisės į teisingą bylos nagrinėjimą pažeidimus Irano teisminiame procese. | 2012 3 23 |
| 69. | MORTAZAVI Seyyed Solat | Gimimo vieta: Farsan (Farsanas), Tchar Mahal-o-Bakhtiari (Čeharmehalio ir Baktiarijos provincija) (Pietų) (Iranas)
  Gimimo data: 1967 m.
  Lytis: vyras | Nuo 2021 m. rugsėjo 5 d. – Irano vykdomųjų reikalų vicepirmininkas ir Prezidento biuro vadovas. Nuo 2019 m. rugsėjo 16 d. iki 2021 m. rugsėjo mėn. ėjo Mostazafan Foundation, kuriam tiesiogiai vadovavo vyriausiasis vadovas A. Khamenei, nekilnojamojo turto skyriaus vadovo pareigas. Iki 2019 m. lapkričio mėn. – Foundation Astan Qods Razavi Teherano padalinio direktorius. Buvęs antro didžiausio Irano miesto – Mašhado, kuriame reguliariai vykdomos viešos egzekucijos, meras. Buvęs vidaus reikalų ministro pavaduotojas (į šias pareigas buvo paskirtas 2009 m.). Eidamas tas pareigas buvo atsakingas už vadovavimą represijoms prieš asmenis, ginančius savo teisėtas teises, įskaitant saviraiškos laisvę. Vėliau paskirtas Irano rinkimų komisijos vadovu 2012 m. parlamento rinkimuose ir 2013 m. prezidento rinkimuose. | 2012 3 23 |
| 74. | REZVANMA-NESH Ali | Lytis: vyras | Karadžo provincijos, Alborzo regiono prokuroro pavaduotojas (2010–2016 m.) Atsakingas už sunkius žmogaus teisių pažeidimus, be kita ko, susijęs su mirties bausmės įvykdymu nepilnamečiui. | 2012 3 23 |
| 79. | RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf | Lytis: vyras | Teherano kalėjimų sveikatos, korekcijos ir švietimo sistemos direktoriaus pavaduotojas. Buvęs Evino kalėjimo vadovas (2012–2015 m.). Jo vadovavimo laikotarpiu sąlygos kalėjime pablogėjo ir buvo pranešama apie suintensyvėjusį netinkamą elgesį su kaliniais. 2012 m. spalio mėn. devynios kalinės paskelbė bado streiką protestuodamos dėl to, kad kalėjimo prižiūrėtojai pažeidžia jų teises ir su jomis žiauriai elgiasi. | 2013 3 12 |
| 80. | KIASATI Morteza | Lytis: vyras | Teherano revoliucinio teismo (54 poskyrio) ir Ahvazo revoliucinio teismo (4 poskyrio) teisėjas; skyrė mirties bausmę keturiems politiniams kaliniams arabams: Taha Heidarian, Abbas Heidarian, Abd al-Rahman Heidarian (trys broliai) ir Ali Sharifi. Jie buvo sulaikyti, kankinami ir pakarti be tinkamo proceso. Šie atvejai ir tinkamo proceso nebuvimas buvo paminėti 2012 m. rugsėjo 13 d. JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių Irane klausimais pranešime ir 2012 m. rugpjūčio 22 d. JT Generalinio Sekretoriaus pranešime dėl Irano. | 2013 3 12 |
| 83. | JAFARI Asadollah | Lytis: vyras | Šiuo metu eina Isfahano generalinio prokuroro pareigas. Eidamas šias pareigas jis davė įsakymą panaudoti smurtą prieš protestuotojus, 2021 m. lapkričio mėn. išėjusius į gatves protestuoti prieš vandens trūkumą. Remiantis kai kuriais pranešimais, A. Jafari paskelbė apie specialaus biuro, kurio užduotis – kvosti sulaikytus protestuotojus, suformavimą.
  Tuo metu, kai ėjo Mazandarano provincijos prokuroro paeigas, A. Jafari rekomendavo skirti mirties bausmę tose bylose, kuriose jis palaikė kaltinimą; atitinkamai buvo skirta daug mirties bausmių, įskaitant viešas egzekucijas aplinkybėmis, kuriomis mirties bausmės skyrimas prieštarauja tarptautinei žmogaus teisių teisei, be kita ko, todėl, kad jos yra neproporcingos ir pernelyg griežtos. A. Jafari taip pat buvo atsakingas už neteisėtus bahajų sulaikymus ir sulaikytų bahajų teisių pažeidimus nuo pirminio sulaikymo iki laikymo vienutėse Žvalgybos kalinimo centre. | 2013 3 12 |
| 95. | VASEGHI Leyla (dar žinoma kaip VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla) | Gimimo vieta: Sari, Mazandaran (Mazandarano) provincija (Iranas)
  Gimimo data: 1352 m. (pagal Irano Hidžros kalendorių), 1972 m. arba 1973 m. (pagal Grigaliaus kalendorių)
  Lytis: moteris
  Pareigos: Shahr-e Qods gubernatorė ir Miesto saugumo tarybos vadovė | Kaip Shahr-e Qods gubernatorė ir Miesto saugumo tarybos vadovė nuo 2019 m. rugsėjo mėn. iki 2021 m. lapkričio mėn., Leyla Vaseghi įsakė policijai ir kitoms ginkluotosioms pajėgoms 2019 m. lapkričio mėn. protestų metu panaudoti mirtinas priemones; dėl to žuvo ir buvo sužeisti neginkluoti protestuotojai ir kiti civiliai gyventojai. Kaip Shahr-e Qods gubernatorė ir Miesto saugumo tarybos vadovė Leyla Vaseghi yra atsakinga už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus Irane. | 2021 4 12“ |

Pavardė, vardas

Identifikuojamoji informacija

Priežastys

Įtraukimo į sąrašą data

„1.

AHMADI-MOQADDAM Esmail

Gimimo vieta: Tehran (Teheranas) (Iranas)

Gimimo data: 1961 m.

Lytis: vyras

Nuo 2021 m. rugsėjo 20 d. – Universiteto ir Aukštojo nacionalinio gynybos srities mokslinių tyrimų instituto direktorius. Buvęs ginkluotųjų pajėgų generalinio štabo viršininko vyresnysis patarėjas saugumo klausimais. Irano nacionalinės policijos vadovas nuo 2005 m. iki 2015 m. pradžios. Taip pat Irano kovos su kibernetiniais nusikaltimais policijos (į ES sąrašą įtraukto subjekto) vadovas nuo 2011 m. sausio mėn. iki 2015 m. pradžios. Jo vadovaujamos pajėgos vykdė žiaurius išpuolius taikių protestų metu ir 2009 m. birželio 15 d. naktį įvykdė smurtinį išpuolį Teherano universiteto studentų bendrabučiuose. Buvęs Irano centro Jemeno žmonėms remti vadovas.

2011 4 12

20.

MOGHISSEH Mohammad (dar žinomas kaip NASSERIAN)

Lytis: vyras

Aukščiausiojo Teismo teisėjas nuo 2020 m. lapkričio mėn. Buvęs Teherano revoliucinio teismo (28 poskyrio) vadovas. Taip pat laikomas atsakingu už bahajų bendruomenės narių nuteisimo atvejus. Nagrinėjo porinkimines bylas. Jis skyrė ilgalaikio įkalinimo bausmes per neteisingą socialiniams ir politiniams aktyvistams ir žurnalistams iškeltų bylų nagrinėjimą ir kelias mirties bausmes protestų dalyviams ir socialiniams bei politiniams aktyvistams.

2011 4 12

21.

MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein

Gimimo vieta: Ejiyeh (Iranas)

Gimimo data: apie 1956 m.

Lytis: vyras

Vyriausiasis teisėjas nuo 2021 m. liepos mėn. Tikslingumo tarybos narys. Irano generalinis prokuroras nuo 2009 m. rugsėjo mėn. iki 2014 m. Buvęs teismų sistemos vadovo pavaduotojas (nuo 2014 m. iki 2021 m. liepos mėn.) ir atstovas spaudai (2010–2019 m.). Žvalgybos ministras nuo 2005 m. iki 2009 m. Jam einant žvalgybos ministro pareigas 2009 m. rinkimų metu, jo vadovaujami žvalgybos agentai buvo atsakingi už šimtų aktyvistų, žurnalistų, disidentų ir reformistinių pažiūrų politikų sulaikymą bei kankinimą ir melagingų prisipažinimų išgavimą darant spaudimą. Be to, politiniai veikėjai buvo verčiami melagingai prisipažinti vykdant nepakeliamą tardymą, kurio metu buvo kankinama, naudojama prievarta, šantažas ir grasinama jų šeimų nariams.

2011 4 12

22.

MORTAZAVI Said (dar žinomas kaip MORTAZAVI Saeed)

Gimimo vieta: Meybod (Meibodas), Yazd (Jazdas) (Iranas)

Gimimo data: 1967 m.

Lytis: vyras

Gerovės sistemos vadovas nuo 2011 m. iki 2013 m. Teherano generalinis prokuroras iki 2009 m. rugpjūčio mėn.. Eidamas Teherano generalinio prokuroro pareigas išdavė bendrąjį orderį šimtams aktyvistų, žurnalistų ir studentų sulaikyti. 2010 m. sausio mėn. parlamentinio tyrimo metu nustatyta, kad jis tiesiogiai atsakingas už trijų asmenų sulaikymą – vėliau jie sulaikymo įstaigoje mirė. Jis buvo nušalintas nuo šių pareigų 2010 m. rugpjūčio mėn., Irano teisminėms institucijoms atlikus tyrimą, koks buvo jo vaidmuo, susijęs su trijų vyrų, po rinkimų sulaikytų jo įsakymu, mirtimi.

2014 m. lapkričio mėn. Irano valdžios institucijos oficialiai pripažino jo vaidmenį, susijusį su sulaikytųjų mirtimi. 2015 m. rugpjūčio 19 d. Irano teismas jį išteisino – kaltinimai buvo susiję su trijų jaunuolių kankinimu ir mirtimi Kahrizak (Karizako) įkalinimo įstaigoje 2009 m. 2017 m. jam buvo skirta laisvės atėmimo bausmė, o 2019 m. rugsėjo mėn. jis buvo paleistas į laisvę. 2021 m. rugpjūčio mėn. Irano Aukščiausiasis Teismas paskelbė Said Mortazavi visiškai remiantį sprendimą, kuriuo šiam asmeniui skirta ankstesnė dvejų metų trukmės laisvės atėmimo bausmė buvo panaikinta.

2011 4 12

25.

SALAVATI Abdolghassem

Lytis: vyras

Specialiojo finansinių nusikaltimų teismo (4 poskyrio) teisėjas nuo 2019 m. Buvęs Teherano revoliucinio teismo (15 poskyrio) vadovas. Teherano tribunolo ikiteisminio tyrimo teisėjas. Būdamas atsakingas už porinkimines bylas, jis pirmininkavo parodomiesiems teismo procesams 2009 m. vasarą ir pasmerkė mirčiai du parodomajame teismo procese dalyvavusius monarchistus. Jis nuteisė daugiau kaip šimtą politinių kalinių, žmogaus teisių aktyvistų ir demonstrantų skirdamas jiems ilgalaikes įkalinimo bausmes.

Iš 2018 m. pranešimų matyti, kad jis toliau skyrė panašias bausmes, tinkamai nesilaikydamas teisingo nagrinėjimo procedūrų.

2011 4 12

28.

YASAGHI Ali-Akbar

Lytis: vyras

Aukščiausiojo Teismo teisėjas, 13-ojo skyriaus vadovas. Setad-e Dieh fondo generalinio direktoriaus pavaduotojas. Mašhado revoliucinio teismo vyriausiasis teisėjas (2001–2011 m.). Jo jurisdikcijos teismo procesai buvo vykdomi skubiai ir uždaruose teismo posėdžiuose, negerbiant kaltinamųjų pagrindinių teisių. Kadangi sprendimai dėl egzekucijų buvo priimami en masse (iki 550 sprendimų nuo 2009 m. vasaros iki 2011 m. vasaros), mirties bausmės buvo skiriamos tinkamai nesilaikant teisingo nagrinėjimo procedūrų.

2011 4 12

30.

ESMAILI Gholam-Hossein (dar žinomas kaip ESMAILI Gholam Hossein)

Lytis: vyras

Irano Prezidento E. Raisi personalo vadovas nuo 2021 m. rugpjūčio mėn. Teismų sistemos atstovas spaudai nuo 2019 m. balandžio mėn. iki 2021 m. liepos mėn. Buvęs Teherano teismų sistemos vadovas. Buvęs Irano kalėjimų organizacijos vadovas. Eidamas šias pareigas jis prisidėjo prie politinių protestuotojų masinio sulaikymo ir padėjo nuslėpti prievartos veiksmus įkalinimo sistemoje.

2011 4 12

33.

ABBASZADEH- MESHKINI, Mahmoud

Lytis: vyras

Parlamento narys (nuo 2020 m. vasario mėn.) ir Parlamento Nacionalinio saugumo ir užsienio reikalų komiteto atstovas spaudai. Buvęs Irano Aukščiausiosios žmogaus teisių tarybos patarėjas (iki 2019 m.). Buvęs Aukščiausiosios žmogaus teisių tarybos sekretorius. Buvęs Ilamo provincijos gubernatorius. Buvęs Vidaus reikalų ministerijos politinis direktorius. Kaip Politinių partijų ir grupių veiklos įstatymo 10 straipsnio komiteto vadovas buvo atsakingas už leidimų rengti demonstracijas ir kitus viešus renginius išdavimą ir politinių partijų registravimą.

2010 m. jis sustabdė dviejų su Mousavi susijusių reformistinių politinių partijų – Islamiškojo Irano dalyvavimo fronto ir Islamo revoliucijos mudžahedinų organizacijos – veiklą. Nuo 2009 m. nuosekliai ir nuolat draudė visus nevyriausybinius susibūrimus, taigi neleido naudotis konstitucine teise protestuoti, dėl ko, pažeidžiant teisę į susirinkimų laisvę, buvo suimta daug taikių demonstrantų.

2009 m. jis taip pat uždraudė opozicijai surengti gedulo ceremoniją asmenims, žuvusiems protestų dėl prezidento rinkimų metu, pagerbti.

2011 10 10

35.

AKHARIAN Hassan

Lytis: vyras

Į ES sąrašą įtraukto Radžaišaro kalėjimo 5 bloko viršininkas, taip pat atsakingas už kalinimus vienutėje minėtame kalėjime; buvęs Radžaišaro kalėjimo (Karadžas) 1 bloko prižiūrėtojas (iki 2010 m. liepos mėn.). Keli buvę kaliniai pareiškė, kad jis naudojo kankinimus, taip pat davė nurodymus nesuteikti kaliniams medicininės pagalbos. Vieno Radžaišaro kalėjimo kalinio apklausos duomenimis, visi kalėjimo prižiūrėtojai jį smarkiai mušė ir H. Akharian apie tai buvo žinoma. Taip pat pranešama apie mažiausiai vieną netinkamo elgesio su kalinamuoju (Mohsen Beikvand) atvejį ir jo mirtį tuo laikotarpiu, kai prižiūrėtojo pareigas ėjo H. Akharian. M. Beikvand mirė 2010 m. rugsėjo mėn. Kitų kalinių tvirtinimu, tikėtina, kad jis buvo nužudytas Hassan Akharian nurodymu.

2011 10 10

36.

AVAEE Seyyed Ali-Reza (dar žinomas kaip AVAEE Seyyed Alireza, AVAIE Alireza)

Gimimo vieta: Dezful (Dezfulas) (Iranas)

Gimimo data: 1956 5 20

Lytis: vyras

Teisingumo ministras iki 2021 m. rugpjūčio 25 d. Buvęs Specialiųjų tyrimų biuro direktorius. Iki 2016 m. liepos mėn. – vidaus reikalų ministro pavaduotojas ir viešojo registro vadovas. Nuo 2014 m. balandžio mėn. – Teisėjų drausminio teismo patarėjas. Buvęs Teherano teismų sistemos pirmininkas. Kaip Teherano teismų sistemos pirmininkas buvo atsakingas už žmogaus teisių pažeidimus, savavališkus sulaikymus, draudimą kaliniams naudotis savo teisėmis ir daug įvykdytų egzekucijų.

2011 10 10

46.

KAMALIAN Behrouz (dar žinomas kaip Hackers Brain, Behrooz_Ice)

Gimimo vieta: Tehran (Teheranas) (Iranas)

Gimimo data: 1983 m.

Lytis: vyras

„Ashiyaneh“ kibernetinės grupuotės, susijusios su Irano režimu, vadovas. Behrouz Kamalian įsteigta Ashiyaneh Digital Security grupuotė yra atsakinga už intensyvius kibernetinius išpuolius prieš vidaus oponentus bei reformistus ir užsienio institucijas. B. Kamalian įsteigta Ashiyaneh organizacija savo veikla padėjo režimui taikyti represines priemones prieš opoziciją; atitinkamai 2009 m. buvo padaryta daug šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų. Ir B. Kamalian, ir Ashiyaneh kibernetinė grupuotė savo veiklą tęsė bent iki 2021 m. gruodžio mėn.

2011 10 10

47.

KHALILOLLAHI Moussa (dar žinomas kaip KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil)

Gimimo vieta: Tabriz (Tebrizas) (Iranas)

Gimimo data: 1963 m.

Lytis: vyras

Rytų Azerbaidžano provincijos vyriausiasis teisėjas. Buvęs Tebrizo prokuroras (nuo 2010 m. iki 2019 m.). Dalyvavo Sakineh Mohammadi-Ashtiani byloje ir prisidėjo prie sunkių teisės į tinkamą procesą pažeidimų.

2011 10 10

53.

TALA Hossein (dar žinomas kaip TALA Hosseyn)

Gimimo vieta: Tehran (Teheranas) (Iranas)

Gimimo data: 1969 m.

Lytis: vyras

Eslamshahr (Islamšahro) meras iki 2020 m. Buvęs Irano parlamento narys. Buvęs Teherano provincijos generalgubernatorius (Farmandar) (iki 2010 m. rugsėjo mėn.); jis buvo atsakingas už policijos pajėgų intervencijas, taigi, už represijas prieš demonstrantus. 2010 m. gruodžio mėn. gavo apdovanojimą už savo vaidmenį po rinkimų vykusiose represijose.

2011 10 10

55.

ZEBHI Hossein

Lytis: vyras

Teismų sistemos patarėjo pirmasis pavaduotojas ir Aukščiausiojo Teismo (Aukščiausiojo Teismo 41 poskyrio, nagrinėjančio visų pirma nusikaltimus saugumui ir su narkotikais susijusius nusikaltimus) teisėjas. Irano generalinio prokuroro pavaduotojas (2007–2015 m.). Eidamas šias pareigas buvo atsakingas už teismo bylas, iškeltas po rinkimų protestų 2009 m.; minėtos bylos buvo nagrinėjamos pažeidžiant žmogaus teises. Eidamas šias pareigas jis taip pat toleravo perdėtas bausmes už su narkotikais susijusius nusikaltimus.

2011 10 10

56.

BAHRAMI Mohammad-Kazem

Lytis: vyras

Administracinio teisingumo teismo pirmininkas iki 2021 m.balandžio mėn. Būdamas ginkluotųjų pajėgų teisminio padalinio vadovu prisidėjo prie represijų prieš taikius demonstrantus 2009 m.

2011 10 10

60.

HOSSEINI Dr Mohammad (dar žinomas kaip HOSSEYNI Dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed and Sayyid)

Gimimo vieta: Rafsanjan (Rafsandžanas), Kerman (Kermanas) (Iranas)

Gimimo data: 1961 7 23

Lytis: vyras

Nuo 2021 m. – parlamentinių reikalų vicepirmininkas, pavaldus Prezidentui E. Raisi. Buvęs Prezidento Mahmoud Ahmadinejad patarėjas ir radikalios politinės frakcijos YEKTA atstovas spaudai. Kultūros ir islamiškojo mokymo ministras (2009–2013 m.). Buvęs Islamo revoliucijos gvardijos narys, prisidėjo prie represijų prieš žurnalistus.

2011 10 10

62.

ZARGHAMI Ezzatollah

Gimimo vieta: Dezful (Dezfulas) (Iranas)

Gimimo data: 1959 7 22

Lytis: vyras

Nuo 2021 m. rugpjūčio 25 d. – kultūros, amatų ir turizmo ministras. Nuo 2014 m. – Aukščiausiosios kibernetinės erdvės tarybos ir Kultūrinės revoliucijos tarybos narys. Buvęs Irano Islamo Respublikos valstybinio transliuotojo (IRIB) vadovas (iki 2014 m. lapkričio mėn.). Eidamas pareigas IRIB, buvo atsakingas už visus programų sudarymo sprendimus. 2009 m. rugpjūčio mėn. ir 2011 m. gruodžio mėn. IRIB transliavo prievarta išgautus sulaikytųjų prisipažinimus ir kelis „parodomuosius procesus“. Tokiais veiksmais akivaizdžiai pažeidžiamos tarptautinės nuostatos dėl teisingo teismo proceso ir teisės į tinkamą procesą.

2012 3 23

64.

KAZEMI Toraj

Lytis: vyras

Į ES sąrašą įtrauktos Kovos su kibernetiniais nusikaltimais policijos Teherano metropolio skyriaus vadovas iki 2020 m. birželio mėn. Eidamas šias pareigas jis paskelbė vyriausybei dirbančių įsilaužėlių samdos kampaniją, kad būtų geriau kontroliuojama internete skleidžiama informacija ir rengiami išpuoliai prieš „pavojingas“ interneto svetaines.

2012 3 23

65.

LARIJANI Sadeq

Gimimo vieta: Najaf (Nadžafas) (Irakas)

Gimimo data: 1960 m. arba 1961 m. rugpjūčio mėn.

Lytis: vyras

Nuo 2018 m. gruodžio 29 d. – Tikslingumo tarybos vadovas. Buvęs Gvardijos tarybos narys (iki 2021 m. rugsėjo mėn.). Buvęs teismų sistemos vadovas (2009–2019 m.). Teismų sistemos vadovas turi patvirtinti ir pasirašyti visas qisas (atpildo bausmes), hodoud (bausmes už nusikaltimus Dievui) ir ta’zirat (bausmes už nusikaltimus valstybei). Tai, be kita ko, apima nuosprendžius, kuriais skiriama mirties bausmė, plakimas ir galūnių amputavimas. Eidamas šias pareigas, jis asmeniškai pasirašė daug mirties bausmės nuosprendžių, prieštaraujančių tarptautiniams standartams, įskaitant nuosprendžius dėl užmėtymo akmenimis, dėl egzekucijų pakariant, dėl egzekucijų nepilnamečiams ir dėl viešų egzekucijų, pvz., pakariant kalinius ant tiltų tūkstantinių minių akivaizdoje. Todėl jis prisidėjo prie daugybės egzekucijų. Jis taip pat leido vykdyti fizines bausmes, pvz., amputuoti nuteistųjų galūnes ir lašinti rūgštį į akis. Nuo tada, kad Sadeq Larijani pradėjo eiti pareigas, labai išaugo politinių kalinių, žmogaus teisių gynėjų ir mažumoms priklausančių asmenų savavališkų sulaikymų atvejų skaičius. Sadeq Larijani taip pat yra atsakingas už sistemingus teisės į teisingą bylos nagrinėjimą pažeidimus Irano teisminiame procese.

2012 3 23

69.

MORTAZAVI Seyyed Solat

Gimimo vieta: Farsan (Farsanas), Tchar Mahal-o-Bakhtiari (Čeharmehalio ir Baktiarijos provincija) (Pietų) (Iranas)

Gimimo data: 1967 m.

Lytis: vyras

Nuo 2021 m. rugsėjo 5 d. – Irano vykdomųjų reikalų vicepirmininkas ir Prezidento biuro vadovas. Nuo 2019 m. rugsėjo 16 d. iki 2021 m. rugsėjo mėn. ėjo Mostazafan Foundation, kuriam tiesiogiai vadovavo vyriausiasis vadovas A. Khamenei, nekilnojamojo turto skyriaus vadovo pareigas. Iki 2019 m. lapkričio mėn. – Foundation Astan Qods Razavi Teherano padalinio direktorius. Buvęs antro didžiausio Irano miesto – Mašhado, kuriame reguliariai vykdomos viešos egzekucijos, meras. Buvęs vidaus reikalų ministro pavaduotojas (į šias pareigas buvo paskirtas 2009 m.). Eidamas tas pareigas buvo atsakingas už vadovavimą represijoms prieš asmenis, ginančius savo teisėtas teises, įskaitant saviraiškos laisvę. Vėliau paskirtas Irano rinkimų komisijos vadovu 2012 m. parlamento rinkimuose ir 2013 m. prezidento rinkimuose.

2012 3 23

74.

REZVANMA-NESH Ali

Lytis: vyras

Karadžo provincijos, Alborzo regiono prokuroro pavaduotojas (2010–2016 m.) Atsakingas už sunkius žmogaus teisių pažeidimus, be kita ko, susijęs su mirties bausmės įvykdymu nepilnamečiui.

2012 3 23

79.

RASHIDI AGHDAM Ali Ashraf

Lytis: vyras

Teherano kalėjimų sveikatos, korekcijos ir švietimo sistemos direktoriaus pavaduotojas. Buvęs Evino kalėjimo vadovas (2012–2015 m.). Jo vadovavimo laikotarpiu sąlygos kalėjime pablogėjo ir buvo pranešama apie suintensyvėjusį netinkamą elgesį su kaliniais. 2012 m. spalio mėn. devynios kalinės paskelbė bado streiką protestuodamos dėl to, kad kalėjimo prižiūrėtojai pažeidžia jų teises ir su jomis žiauriai elgiasi.

2013 3 12

80.

KIASATI Morteza

Lytis: vyras

Teherano revoliucinio teismo (54 poskyrio) ir Ahvazo revoliucinio teismo (4 poskyrio) teisėjas; skyrė mirties bausmę keturiems politiniams kaliniams arabams: Taha Heidarian, Abbas Heidarian, Abd al-Rahman Heidarian (trys broliai) ir Ali Sharifi. Jie buvo sulaikyti, kankinami ir pakarti be tinkamo proceso. Šie atvejai ir tinkamo proceso nebuvimas buvo paminėti 2012 m. rugsėjo 13 d. JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių Irane klausimais pranešime ir 2012 m. rugpjūčio 22 d. JT Generalinio Sekretoriaus pranešime dėl Irano.

2013 3 12

83.

JAFARI Asadollah

Lytis: vyras

Šiuo metu eina Isfahano generalinio prokuroro pareigas. Eidamas šias pareigas jis davė įsakymą panaudoti smurtą prieš protestuotojus, 2021 m. lapkričio mėn. išėjusius į gatves protestuoti prieš vandens trūkumą. Remiantis kai kuriais pranešimais, A. Jafari paskelbė apie specialaus biuro, kurio užduotis – kvosti sulaikytus protestuotojus, suformavimą.

Tuo metu, kai ėjo Mazandarano provincijos prokuroro paeigas, A. Jafari rekomendavo skirti mirties bausmę tose bylose, kuriose jis palaikė kaltinimą; atitinkamai buvo skirta daug mirties bausmių, įskaitant viešas egzekucijas aplinkybėmis, kuriomis mirties bausmės skyrimas prieštarauja tarptautinei žmogaus teisių teisei, be kita ko, todėl, kad jos yra neproporcingos ir pernelyg griežtos. A. Jafari taip pat buvo atsakingas už neteisėtus bahajų sulaikymus ir sulaikytų bahajų teisių pažeidimus nuo pirminio sulaikymo iki laikymo vienutėse Žvalgybos kalinimo centre.

2013 3 12

95.

VASEGHI Leyla (dar žinoma kaip VASEQI Layla, VASEGHI Leila, VASEGHI Layla)

Gimimo vieta: Sari, Mazandaran (Mazandarano) provincija (Iranas)

Gimimo data: 1352 m. (pagal Irano Hidžros kalendorių), 1972 m. arba 1973 m. (pagal Grigaliaus kalendorių)

Lytis: moteris

Pareigos: Shahr-e Qods gubernatorė ir Miesto saugumo tarybos vadovė

Kaip Shahr-e Qods gubernatorė ir Miesto saugumo tarybos vadovė nuo 2019 m. rugsėjo mėn. iki 2021 m. lapkričio mėn., Leyla Vaseghi įsakė policijai ir kitoms ginkluotosioms pajėgoms 2019 m. lapkričio mėn. protestų metu panaudoti mirtinas priemones; dėl to žuvo ir buvo sužeisti neginkluoti protestuotojai ir kiti civiliai gyventojai. Kaip Shahr-e Qods gubernatorė ir Miesto saugumo tarybos vadovė Leyla Vaseghi yra atsakinga už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus Irane.

2021 4 12“

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/75

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2022/597

2022 m. balandžio 11 d.

kuriuo skatinama Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo veikla

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – ES MNG neplatinimo strategija), jos III skyriuje pateikiamas kovos su tokiu platinimu priemonių, kurių reikia imtis tiek Sąjungoje, tiek trečiosiose valstybėse, sąrašas; |
| --- | --- |

(1)

2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – ES MNG neplatinimo strategija), jos III skyriuje pateikiamas kovos su tokiu platinimu priemonių, kurių reikia imtis tiek Sąjungoje, tiek trečiosiose valstybėse, sąrašas;

| (2) | Sąjunga aktyviai įgyvendina ES MNG neplatinimo strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, pavyzdžiui, plėtoja būtinas struktūras Sąjungoje; |
| --- | --- |

(2)

Sąjunga aktyviai įgyvendina ES MNG neplatinimo strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, pavyzdžiui, plėtoja būtinas struktūras Sąjungoje;

| (3) | 2008 m. gruodžio 8 d. Taryba priėmė išvadas ir dokumentą „Naujos Europos Sąjungos veiksmų kryptys kovojant su masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu“ (toliau – Naujos veiksmų kryptys), kuriame teigiama, kad masinio naikinimo ginklų (toliau – MNG) platinimas tebėra vienas iš didžiausių saugumo iššūkių ir kad neplatinimo politika yra itin svarbi bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) dalis; |
| --- | --- |

(3)

2008 m. gruodžio 8 d. Taryba priėmė išvadas ir dokumentą „Naujos Europos Sąjungos veiksmų kryptys kovojant su masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu“ (toliau – Naujos veiksmų kryptys), kuriame teigiama, kad masinio naikinimo ginklų (toliau – MNG) platinimas tebėra vienas iš didžiausių saugumo iššūkių ir kad neplatinimo politika yra itin svarbi bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) dalis;

| (4) | Naujose veiksmų kryptyse Taryba kompetentingų sudėčių Tarybą ir organus, Komisiją, kitas institucijas ir valstybes nares ragina imtis konkrečių tolesnių su tuo dokumentu susijusių veiksmų; |
| --- | --- |

(4)

Naujose veiksmų kryptyse Taryba kompetentingų sudėčių Tarybą ir organus, Komisiją, kitas institucijas ir valstybes nares ragina imtis konkrečių tolesnių su tuo dokumentu susijusių veiksmų;

| (5) | Naujose veiksmų kryptyse Taryba pabrėžia, kad vykdydama veiksmus ginklų platinimo prevencijos srityje Sąjunga galėtų pasinaudoti nevyriausybinio ginklų neplatinimo tinklo parama, suburdama užsienio politikos institucijas ir mokslinių tyrimų centrus, kurie specializuojasi Sąjungos strateginėse srityse, ir kartu pasinaudodama naudingais jau veikiančiais tinklais. Toks tinklas galėtų apimti ir trečiosiose valstybėse veikiančias institucijas; |
| --- | --- |

(5)

Naujose veiksmų kryptyse Taryba pabrėžia, kad vykdydama veiksmus ginklų platinimo prevencijos srityje Sąjunga galėtų pasinaudoti nevyriausybinio ginklų neplatinimo tinklo parama, suburdama užsienio politikos institucijas ir mokslinių tyrimų centrus, kurie specializuojasi Sąjungos strateginėse srityse, ir kartu pasinaudodama naudingais jau veikiančiais tinklais. Toks tinklas galėtų apimti ir trečiosiose valstybėse veikiančias institucijas;

| (6) | 2018 m. lapkričio 19 d. Taryba priėmė ES kovos su neteisėtais šaunamaisiais ginklais, šaulių ir lengvaisiais ginklais bei jų šaudmenimis strategiją „Saugoti ginklus – ginti piliečius“ (toliau – ES ŠLG strategija). ES ŠLG strategija pakeitė 2005 m. priimtą ES kovos su neteisėtu ŠLG bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją. Neteisėti ŠLG toliau prisideda prie nestabilumo ir smurto Sąjungoje, artimiausiose jos kaimyninėse šalyse ir likusioje pasaulio dalyje. Neteisėti šaulių ginklai kursto ginkluotą smurtą ir organizuotą nusikalstamumą, pasaulinį terorizmą bei konfliktus ir trikdo darnų vystymąsi ir krizių valdymo pastangas. Jie destabilizuoja ištisus regionus ir valstybes bei jų visuomenes ir didina teroristinių išpuolių poveikį. Todėl Taryba yra pasiryžusi užkirsti kelią neteisėtai prekybai ŠLG bei jų šaudmenimis ir ją pažaboti ir skatina atskaitomybę bei atsakomybę teisėtos prekybos tais ginklais bei šaudmenimis srityje. ES ŠLG strategija atsižvelgiama į pakitusią saugumo aplinką, įskaitant terorizmo Sąjungos viduje grėsmę ir ŠLG konstrukcijos bei technologijos pokyčius, kurie turi įtakos vyriausybių gebėjimui reaguoti į grėsmę. Taip pat joje atsižvelgiama į pagrindinius 2016 m. Visuotinės ES strategijos principus; |
| --- | --- |

(6)

2018 m. lapkričio 19 d. Taryba priėmė ES kovos su neteisėtais šaunamaisiais ginklais, šaulių ir lengvaisiais ginklais bei jų šaudmenimis strategiją „Saugoti ginklus – ginti piliečius“ (toliau – ES ŠLG strategija). ES ŠLG strategija pakeitė 2005 m. priimtą ES kovos su neteisėtu ŠLG bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją. Neteisėti ŠLG toliau prisideda prie nestabilumo ir smurto Sąjungoje, artimiausiose jos kaimyninėse šalyse ir likusioje pasaulio dalyje. Neteisėti šaulių ginklai kursto ginkluotą smurtą ir organizuotą nusikalstamumą, pasaulinį terorizmą bei konfliktus ir trikdo darnų vystymąsi ir krizių valdymo pastangas. Jie destabilizuoja ištisus regionus ir valstybes bei jų visuomenes ir didina teroristinių išpuolių poveikį. Todėl Taryba yra pasiryžusi užkirsti kelią neteisėtai prekybai ŠLG bei jų šaudmenimis ir ją pažaboti ir skatina atskaitomybę bei atsakomybę teisėtos prekybos tais ginklais bei šaudmenimis srityje. ES ŠLG strategija atsižvelgiama į pakitusią saugumo aplinką, įskaitant terorizmo Sąjungos viduje grėsmę ir ŠLG konstrukcijos bei technologijos pokyčius, kurie turi įtakos vyriausybių gebėjimui reaguoti į grėsmę. Taip pat joje atsižvelgiama į pagrindinius 2016 m. Visuotinės ES strategijos principus;

| (7) | 2010 m. liepos 26 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/430/BUSP (1), kuriuo sukurtas Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklas ir kuriame numatyta, kad to sprendimo techninį įgyvendinimą vykdo ES konsorciumas masinio naikinimo ginklų neplatinimo klausimais (toliau – Konsorciumas); |
| --- | --- |

(7)

2010 m. liepos 26 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/430/BUSP (1), kuriuo sukurtas Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklas ir kuriame numatyta, kad to sprendimo techninį įgyvendinimą vykdo ES konsorciumas masinio naikinimo ginklų neplatinimo klausimais (toliau – Konsorciumas);

| (8) | tai, kad Konsorciumas pasirinktas vieninteliu dotacijos gavėju šiuo atveju, pateisinama dėl Sąjungos pasiryžimo, remiant jos valstybėms narėms, tęsti produktyvų bendradarbiavimą su Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklu – tai prisideda prie bendros Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo kultūros kūrimo, Sąjungai padeda plėtoti bei formuoti politiką tose srityse ir padidinti Sąjungos matomumą. Šiuo atveju 100 % finansavimo reikia dėl paties Konsorciumo pobūdžio – jis yra sukurtas Sąjungos ir visiškai priklausomas nuo Sąjungos paramos. Konsorciumas neturi jokių nepriklausomų finansinių išteklių ar teisinių įgaliojimų gauti kitų lėšų. Be to, Konsorciumas sukūrė šešių mokslinių institutų valdomą tinklą, kuriame sutelkta daugiau kaip 100 mokslinių institutų, mokslinių tyrimų centrų bei universitetų fakultetų ir kuris apima beveik visas nevyriausybines ekspertines žinias ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais Sąjungoje, įskaitant subjektus visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(8)

tai, kad Konsorciumas pasirinktas vieninteliu dotacijos gavėju šiuo atveju, pateisinama dėl Sąjungos pasiryžimo, remiant jos valstybėms narėms, tęsti produktyvų bendradarbiavimą su Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklu – tai prisideda prie bendros Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo kultūros kūrimo, Sąjungai padeda plėtoti bei formuoti politiką tose srityse ir padidinti Sąjungos matomumą. Šiuo atveju 100 % finansavimo reikia dėl paties Konsorciumo pobūdžio – jis yra sukurtas Sąjungos ir visiškai priklausomas nuo Sąjungos paramos. Konsorciumas neturi jokių nepriklausomų finansinių išteklių ar teisinių įgaliojimų gauti kitų lėšų. Be to, Konsorciumas sukūrė šešių mokslinių institutų valdomą tinklą, kuriame sutelkta daugiau kaip 100 mokslinių institutų, mokslinių tyrimų centrų bei universitetų fakultetų ir kuris apima beveik visas nevyriausybines ekspertines žinias ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais Sąjungoje, įskaitant subjektus visose valstybėse narėse;

| (9) | 2014 m. kovo 10 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/129/BUSP (2), kuriuo Sąjungos vykdomas Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo veiklos tęstinis skatinimas ir finansinė parama tai veiklai buvo pratęsti 3 metams, o Konsorciumui pavestas to sprendimo techninis įgyvendinimas; |
| --- | --- |

(9)

2014 m. kovo 10 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/129/BUSP (2), kuriuo Sąjungos vykdomas Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo veiklos tęstinis skatinimas ir finansinė parama tai veiklai buvo pratęsti 3 metams, o Konsorciumui pavestas to sprendimo techninis įgyvendinimas;

| (10) | 2017 m. balandžio 3 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2017/632 (3), kuriuo numatyta pratęsti Sprendimo 2014/129/BUSP galiojimo laikotarpį, kad būtų galima toliau įgyvendinti veiklą iki 2017 m. liepos 2 d.; |
| --- | --- |

(10)

2017 m. balandžio 3 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2017/632 (3), kuriuo numatyta pratęsti Sprendimo 2014/129/BUSP galiojimo laikotarpį, kad būtų galima toliau įgyvendinti veiklą iki 2017 m. liepos 2 d.;

| (11) | 2017 m. liepos 4 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2017/1195 (4), kuriuo Sprendimo 2014/129/BUSP įgyvendinimo laikotarpis pratęsiamas nuo 2017 m. liepos 3 d. iki gruodžio 31 d., kad 2017 m. būtų galima surengti vieną pagrindinę metinę konferenciją ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais ir toliau vykdyti Konsorciumo interneto platformos techninę priežiūrą ir atnaujinimą; |
| --- | --- |

(11)

2017 m. liepos 4 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2017/1195 (4), kuriuo Sprendimo 2014/129/BUSP įgyvendinimo laikotarpis pratęsiamas nuo 2017 m. liepos 3 d. iki gruodžio 31 d., kad 2017 m. būtų galima surengti vieną pagrindinę metinę konferenciją ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais ir toliau vykdyti Konsorciumo interneto platformos techninę priežiūrą ir atnaujinimą;

| (12) | 2018 m. vasario 26 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2018/299 (5), kuriuo Sąjungos vykdomas Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo veiklos tęstinis skatinimas ir finansinė parama tai veiklai buvo pratęsti 3 metams, o Konsorciumui pavestas to sprendimo techninis įgyvendinimas; |
| --- | --- |

(12)

2018 m. vasario 26 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2018/299 (5), kuriuo Sąjungos vykdomas Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo veiklos tęstinis skatinimas ir finansinė parama tai veiklai buvo pratęsti 3 metams, o Konsorciumui pavestas to sprendimo techninis įgyvendinimas;

| (13) | 2021 m. balandžio 16 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2021/648 (6), kuriuo dėl įgyvendinimo iššūkių, kylančių dėl tebesitęsiančios COVID-19 pandemijos, Sprendimo (BUSP) 2018/299 įgyvendinimo laikotarpis pratęsiamas iki 2022 m. gegužės 17 d., |
| --- | --- |

(13)

2021 m. balandžio 16 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2021/648 (6), kuriuo dėl įgyvendinimo iššūkių, kylančių dėl tebesitęsiančios COVID-19 pandemijos, Sprendimo (BUSP) 2018/299 įgyvendinimo laikotarpis pratęsiamas iki 2022 m. gegužės 17 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Siekiant prisidėti prie ES MNG neplatinimo strategijos ir ES ŠLG strategijos, kurios yra grindžiamos veiksmingo daugiašališkumo, prevencijos ir bendradarbiavimo su trečiosiomis valstybėmis principais, geresnio įgyvendinimo, Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo veiklos tęstinis skatinimas ir parama tai veiklai pratęsiami, kad būtų įgyvendinami šie tikslai:

| a) | skatinti politinį ir su saugumu susijusį dialogą bei ilgalaikę diskusiją dėl kovos su MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu priemonių pilietinėse visuomenėse ir visų pirma tarp ekspertų, tyrėjų ir akademinės bendruomenės narių; |
| --- | --- |

a)

skatinti politinį ir su saugumu susijusį dialogą bei ilgalaikę diskusiją dėl kovos su MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu priemonių pilietinėse visuomenėse ir visų pirma tarp ekspertų, tyrėjų ir akademinės bendruomenės narių;

| b) | sudaryti galimybę atitinkamų Tarybos parengiamųjų organų dalyviams konsultuotis su tinklu ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir ginklų eksporto kontrolės klausimais, o valstybių narių atstovams – dalyvauti Konsorciumo posėdžiuose; |
| --- | --- |

b)

sudaryti galimybę atitinkamų Tarybos parengiamųjų organų dalyviams konsultuotis su tinklu ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir ginklų eksporto kontrolės klausimais, o valstybių narių atstovams – dalyvauti Konsorciumo posėdžiuose;

| c) | būti naudingu pagrindu Sąjungos ir tarptautinės bendruomenės veiksmams ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje, visų pirma teikiant ataskaitas ir (arba) rekomendacijas Sąjungos vyriausiojo įgaliotino užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) atstovams; |
| --- | --- |

c)

būti naudingu pagrindu Sąjungos ir tarptautinės bendruomenės veiksmams ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje, visų pirma teikiant ataskaitas ir (arba) rekomendacijas Sąjungos vyriausiojo įgaliotino užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) atstovams;

| d) | padėti didinti trečiųjų valstybių informuotumą apie su ginklų platinimu ir nusiginklavimu susijusius iššūkius ir poreikį dirbti bendradarbiaujant su Sąjunga ir daugiašaliuose forumuose, visų pirma Jungtinėse Tautose, siekiant užkirsti kelią pasauliniu mastu susirūpinimą keliančioms ginklų platinimo programoms, atgrasyti nuo jų, sustabdyti jas ir, jei įmanoma, jas eliminuoti; |
| --- | --- |

d)

padėti didinti trečiųjų valstybių informuotumą apie su ginklų platinimu ir nusiginklavimu susijusius iššūkius ir poreikį dirbti bendradarbiaujant su Sąjunga ir daugiašaliuose forumuose, visų pirma Jungtinėse Tautose, siekiant užkirsti kelią pasauliniu mastu susirūpinimą keliančioms ginklų platinimo programoms, atgrasyti nuo jų, sustabdyti jas ir, jei įmanoma, jas eliminuoti;

| e) | prisidėti prie Sąjungos ir trečiųjų valstybių mokslinių institutų ir vyriausybių ekspertinių žinių bei institucinių gebėjimų ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityse plėtojimo, be kita ko, stiprinant švietimą ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, didinant jaunesniųjų kartų informuotumą šiais klausimais ir skatinant naujos kartos tyrėjus ir specialistus šioje srityje, ypač moteris, ir gamtos ir techninių mokslų srityje. |
| --- | --- |

e)

prisidėti prie Sąjungos ir trečiųjų valstybių mokslinių institutų ir vyriausybių ekspertinių žinių bei institucinių gebėjimų ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityse plėtojimo, be kita ko, stiprinant švietimą ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, didinant jaunesniųjų kartų informuotumą šiais klausimais ir skatinant naujos kartos tyrėjus ir specialistus šioje srityje, ypač moteris, ir gamtos ir techninių mokslų srityje.

2.   Projektais, kuriuos ketina remti Sąjunga, vykdoma, be kita ko, ši konkreti veikla:

| a) | suteikiamos priemonės rengti pagrindines kasmetines konferencijas su trečiosiomis valstybėmis ir pilietine visuomene ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, siekiant aptarti ir nustatyti tolesnes kovos su MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu priemones ir tarpusavyje susijusius nusiginklavimo tikslus, taip pat nagrinėti su įprastiniais ginklais susijusius iššūkius, įskaitant kovą su neteisėta prekyba ŠLG bei jų šaudmenimis ir pertekliniu jų kaupimu. Konferencijose taip pat bus tarptautiniu mastu propaguojama ES MNG neplatinimo strategija ir ES ŠLG strategija, taip pat Sąjungos institucijų ir mokslinių institutų vaidmuo Sąjungoje šioje srityje, siekiant didinti Sąjungos politikos šioje srityje matomumą ir teikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas vyriausiojo įgaliotinio atstovams; |
| --- | --- |

a)

suteikiamos priemonės rengti pagrindines kasmetines konferencijas su trečiosiomis valstybėmis ir pilietine visuomene ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, siekiant aptarti ir nustatyti tolesnes kovos su MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu priemones ir tarpusavyje susijusius nusiginklavimo tikslus, taip pat nagrinėti su įprastiniais ginklais susijusius iššūkius, įskaitant kovą su neteisėta prekyba ŠLG bei jų šaudmenimis ir pertekliniu jų kaupimu. Konferencijose taip pat bus tarptautiniu mastu propaguojama ES MNG neplatinimo strategija ir ES ŠLG strategija, taip pat Sąjungos institucijų ir mokslinių institutų vaidmuo Sąjungoje šioje srityje, siekiant didinti Sąjungos politikos šioje srityje matomumą ir teikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas vyriausiojo įgaliotinio atstovams;

| b) | suteikiamos priemonės rengti Sąjungos institucijų atstovų, valstybių narių atstovų ir ekspertų kasmetinius konsultacinius susitikimus, kad būtų pasikeista nuomonėmis apie pagrindines problemas ir svarbiausius pokyčius nusiginklavimo, ginklų neplatinimo ir ginklų eksporto kontrolės srityse, siekiant teikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas vyriausiojo įgaliotinio atstovams; |
| --- | --- |

b)

suteikiamos priemonės rengti Sąjungos institucijų atstovų, valstybių narių atstovų ir ekspertų kasmetinius konsultacinius susitikimus, kad būtų pasikeista nuomonėmis apie pagrindines problemas ir svarbiausius pokyčius nusiginklavimo, ginklų neplatinimo ir ginklų eksporto kontrolės srityse, siekiant teikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas vyriausiojo įgaliotinio atstovams;

| c) | suteikiamos priemonės rengti ad hoc ekspertų ir specialistų seminarus įvairiausiais ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, tiek neįprastinės, tiek įprastinės ginkluotės srityse, siekiant teikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas vyriausiojo įgaliotinio atstovams; |
| --- | --- |

c)

suteikiamos priemonės rengti ad hoc ekspertų ir specialistų seminarus įvairiausiais ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, tiek neįprastinės, tiek įprastinės ginkluotės srityse, siekiant teikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas vyriausiojo įgaliotinio atstovams;

| d) | suteikiamos priemonės parengti ir paskelbti politikos dokumentus, kuriuose būtų nagrinėjamos į Konsorciumo įgaliojimų sritį patenkančios temos ir pasiūloma tolesnių politinių ir (arba) veiklos lygmens politikos galimybių; |
| --- | --- |

d)

suteikiamos priemonės parengti ir paskelbti politikos dokumentus, kuriuose būtų nagrinėjamos į Konsorciumo įgaliojimų sritį patenkančios temos ir pasiūloma tolesnių politinių ir (arba) veiklos lygmens politikos galimybių;

| e) | suteikiamos priemonės toliau didinti Sąjungos ir trečiųjų valstybių mokslinių institutų ir vyriausybių informuotumą, tęsti jų švietimą ir toliau plėtoti jų ekspertines žinias bei institucinius gebėjimus ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje:






  — | prižiūrint ir toliau plėtojant e. mokymosi kursą, kuris apimtų visus aktualius ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo aspektus, |
| --- | --- | --- |

e)

suteikiamos priemonės toliau didinti Sąjungos ir trečiųjų valstybių mokslinių institutų ir vyriausybių informuotumą, tęsti jų švietimą ir toliau plėtoti jų ekspertines žinias bei institucinius gebėjimus ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje:

—

prižiūrint ir toliau plėtojant e. mokymosi kursą, kuris apimtų visus aktualius ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo aspektus,

| — | sukuriant stažuotes ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje antrosios studijų pakopos studentams arba jauniems diplomatams iš Sąjungos ir trečiųjų valstybių, |
| --- | --- |

—

sukuriant stažuotes ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje antrosios studijų pakopos studentams arba jauniems diplomatams iš Sąjungos ir trečiųjų valstybių,

| — | tęsiant Jaunų moterų ir naujos kartos iniciatyvos veiklą ir mentorystės programą, |
| --- | --- |

—

tęsiant Jaunų moterų ir naujos kartos iniciatyvos veiklą ir mentorystės programą,

| — | rengiant metinius pažintinius vizitus Briuselyje JT nusiginklavimo studijų stipendijų programos dalyviams, siekiant skatinti ir didinti Sąjungos politikos ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir ginklų eksporto kontrolės srityse matomumą, |
| --- | --- |

—

rengiant metinius pažintinius vizitus Briuselyje JT nusiginklavimo studijų stipendijų programos dalyviams, siekiant skatinti ir didinti Sąjungos politikos ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir ginklų eksporto kontrolės srityse matomumą,

| — | organizuojant mokymo kursą siekiant didinti gamtos mokslų studijų studentų informuotumą apie ginklų platinimo grėsmes, be kita ko, kylančias dėl mokslo ir technologijų vystymosi; |
| --- | --- |

—

organizuojant mokymo kursą siekiant didinti gamtos mokslų studijų studentų informuotumą apie ginklų platinimo grėsmes, be kita ko, kylančias dėl mokslo ir technologijų vystymosi;

| f) | suteikiamos priemonės toliau prižiūrėti, valdyti ir plėtoti interneto platformą ir susijusius profilius socialiniuose tinkluose siekiant sudaryti palankesnes sąlygas ryšiams palaikyti, suteikti unikalų forumą Europos tyrimams ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje, propaguoti Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklą, užmegzti ryšius su pasaulio ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srities bendruomene ir propaguoti Konsorciumo teikiamus mokymo pasiūlymus – tiek mokymą vietoje, tiek e. mokymąsi. |
| --- | --- |

f)

suteikiamos priemonės toliau prižiūrėti, valdyti ir plėtoti interneto platformą ir susijusius profilius socialiniuose tinkluose siekiant sudaryti palankesnes sąlygas ryšiams palaikyti, suteikti unikalų forumą Europos tyrimams ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje, propaguoti Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklą, užmegzti ryšius su pasaulio ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srities bendruomene ir propaguoti Konsorciumo teikiamus mokymo pasiūlymus – tiek mokymą vietoje, tiek e. mokymąsi.

Išsamus projektų aprašymas pateiktas priede.

2 straipsnis

1.   Už šio sprendimo įgyvendinimą atsako vyriausiasis įgaliotinis.

2.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytos veiklos techninį įgyvendinimą vykdo Konsorciumas, kurį sudaro Strateginių mokslinių tyrimų fondas (Fondation pour la recherche stratégique (FRS)), Frankfurto taikos tyrimų institutas (HSFK/PRIF), Europos tarptautinis strateginių tyrimų institutas (IISS-Europe), Stokholmo tarptautinis taikos tyrimų institutas (SIPRI), Tarptautinių reikalų institutas (IAI) Romoje bei Vienos nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo centras (VCDNP). Konsorciumas vykdo šią užduotį vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Šiuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis ir Konsorciumas sudaro būtinus susitarimus.

3.   Valstybės narės ir Europos išorės veiksmų tarnyba siūlo prioritetus ir konkrečias jas dominančias temas, kurie turėtų būti įvertinti Konsorciumo mokslinių tyrimų programose ir nagrinėjami darbiniuose dokumentuose ir seminaruose, laikantis Sąjungos politikos.

3 straipsnis

1.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytą veiklą apimantiems projektams įgyvendinti skiriama finansinė orientacinė suma yra 4 700 000 EUR.

2.   Iš 1 dalyje nustatytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.

3.   Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodytos išlaidos būtų tinkamai tvarkomos. Šiuo tikslu ji sudaro dotacijos susitarimą su Konsorciumu. Susitarime numatoma, kad Konsorciumas turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, proporcingą jo dydžiui.

4.   Po šio sprendimo įsigaliojimo Komisija stengiasi kuo greičiau sudaryti 3 dalyje nurodytą susitarimą. Ji Tarybą informuoja apie sunkumus, kurie kyla minėto proceso metu, ir praneša apie susitarimo sudarymo datą.

4 straipsnis

1.   Vyriausiasis įgaliotinis Tarybai pateikia šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą, parengtą remiantis reguliariomis Konsorciumo rengiamomis ataskaitomis. Taryba atlieka įvertinimą tų ataskaitų pagrindu.

2.   Komisija teikia ataskaitas dėl 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų finansinių aspektų.

5 straipsnis

1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

2.   Šis sprendimas nustoja galioti po 36 mėnesių nuo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto susitarimo sudarymo dienos. Tačiau jis nustoja galioti po 6 mėnesių nuo jo įsigaliojimo, jeigu iki to laiko tas susitarimas nesudaromas.

Priimta Liuksemburge 2022 m. balandžio 11 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/430/BUSP dėl Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo sukūrimo remiant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą (OL L 202, 2010 8 4, p. 5).

1

(2)  
  2014 m. kovo 10 d. Tarybos sprendimas 2014/129/BUSP dėl Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo remiant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą, veiklos skatinimo (OL L 71, 2014 3 12, p. 3).

2

(3)  
  2017 m. balandžio 3 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2017/632, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/129/BUSP dėl Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo remiant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą veiklos skatinimo (OL L 90, 2017 4 4, p. 10).

3

(4)  
  2017 m. liepos 4 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2017/1195, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2014/129/BUSP dėl Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo, remiant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą, veiklos skatinimo (OL L 172, 2017 7 5, p. 14).

4

(5)  
  2018 m. vasario 26 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/299 dėl Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo, remiant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą, veiklos skatinimo (OL L 56, 2018 2 28, p. 46).

5

(6)  
  2021 m. balandžio 16 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2021/648, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2018/299 dėl Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo, remiant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą, veiklos skatinimo (OL L 133, 2021 4 20, p. 57).

6

---

PRIEDAS

PROJEKTŲ DOKUMENTAS

ES konsorciumas masinio naikinimo ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais (IV etapas) – HR(2022) 34

2022 m. sausio 17 d.

ES konsorciumą masinio naikinimo ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais (EUNPDC) Europos Sąjungos Taryba įsteigė siekdama sukurti Europos nepriklausomų mokslinių institutų tinklą, kad būtų skatinamas politinis ir su saugumu susijęs dialogas bei ilgalaikė diskusija dėl kovos su masinio naikinimo ginklų (MNG) ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu priemonių. Toks dialogas apima ir klausimus, susijusius su įprastiniais ginklais, įskaitant šaulių ir lengvuosius ginklus (ŠLG). Paramą šiam projektui, kuri 2010 m. pradėta teikti pagal Tarybos sprendimą 2010/430/BUSP, ES atnaujino dar dviem etapams: 2014 m. (ES Tarybos sprendimu 2014/129/BUSP) ir 2018 m. (ES Tarybos sprendimu (BUSP) 2018/299). III etapo įgyvendinimas bus užbaigtas 2022 m. gegužės mėn.

EUNPDC šiuo metu sudaro Strateginių mokslinių tyrimų fondas (Fondation pour la Recherche Stratégique (FRS)), Tarptautinių reikalų institutas (Istituto Affari Internazionali (IAI)), Tarptautinis strateginių tyrimų institutas (IISS), Frankfurto taikos tyrimų institutas (HSFK/PRIF), Stokholmo tarptautinis taikos tyrimų institutas (SIPRI) ir Vienos nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo centras (VCDNP). Per keletą metų tinklas išsiplėtė ir dabar apima 104 narius – mokslinius institutus, mokslinių tyrimų centrus ir universitetų fakultetus, įsikūrusius visose ES valstybėse narėse ir šešiose kitose šalyse (Jungtinėje Karalystėje, Norvegijoje, Serbijoje, Šveicarijoje, Turkijoje, Ukrainoje).

Konsorciumo vaidmuo – koordinuoti ir skatinti tinklo veiklą, taip pat teikti jo ekspertines žinias Europos Sąjungai, kad jos atitinkamų organų diskusijos ginklų neplatinimo, ginkluotės kontrolės ir nusiginklavimo politikos klausimais būtų pagrįstos informacija ir kad būtų teikiamos idėjos, analizės ir rekomendacijos. Konsorciumas atliko šią užduotį vykdydamas įvairią veiklą, įskaitant tarptautines konferencijas ir susitikimus, švietimo veiklą, leidinius ir informavimo veiklą. Projekto III etape konsorciumo darbo aprėptis buvo palaipsniui plečiama, kad būtų atsižvelgta į poreikį didinti naujos kartos specialistų ir mokslininkų, taip pat gamtos mokslų srities specialistų gebėjimus, informuotumą ir galimybes nusiginklavimo, ginklų neplatinimo ir ginkluotės kontrolės srityse. Taip pat ypač daug dėmesio buvo skiriama poreikiui į šią sritį įtraukti daugiau moterų.

Dėl nuolatinių pokyčių ir iššūkių nusiginklavimo, ginklų neplatinimo ir ginkluotės kontrolės srityje konsorciumo ir tinklo vykdoma sušaukimo, mokslinių tyrimų ir informavimo veikla yra ypač svarbi ES ir jos valstybėms narėms. Remiantis ankstesniuose projekto etapuose atliktu darbu, EUNPDC IV etapas, kaip apibūdinta šiame dokumente, atspindi, kaip jame vykdoma veikla gali ir toliau sudaryti sąlygas konsorciumui ir tinklui užtikrinti, kad ES darbas šioje svarbioje srityje būtų pagrįstas informacija.

1.   Bendras administravimas

Kalbant apie bendrą administravimą, SIPRI institutas toliau prižiūrės ir koordinuos konsorciumo ir Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo (toliau – tinklas) veiklą, be kita ko, organizuodamas Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT), Europos Komisijos ir konsorciumo atstovų iniciatyvinio komiteto posėdžius ir vykdydamas ataskaitų teikimo pareigas. Tai apima ir užduotį toliau didinti tinklo įvairovę akademinių disciplinų, geografijos, lyties ir amžiaus požiūriu. Vykdant bendrą administravimą taip pat suteikiama laiko, kad visi konsorciumo nariai galėtų atlikti bendrąsias administravimo užduotis (pvz., dalyvauti koordinavimo susitikimuose, teikti koordinatoriui informaciją), ir skiriamos išlaidos matomumui.

IV etape (2022–2025 m.) taip pat bus:

| — | įsteigtas iš konsorciumo narių, EIVT ir Europos Komisijos atstovų sudarytas EUNPDC programos komitetas, kad teiktų informaciją apie metinės konferencijos ir kitų projektų (pvz., konsultacinio susitikimo, leidinių serijos ir ad hoc seminarų) turinį ir organizavimą; |
| --- | --- |

—

įsteigtas iš konsorciumo narių, EIVT ir Europos Komisijos atstovų sudarytas EUNPDC programos komitetas, kad teiktų informaciją apie metinės konferencijos ir kitų projektų (pvz., konsultacinio susitikimo, leidinių serijos ir ad hoc seminarų) turinį ir organizavimą;

| — | surengti šeši žodiniai (virtualūs arba dalyvaujant fiziškai) instruktažai atitinkamai Ginklų neplatinimo ir eksporto (CONOP) darbo grupei, Įprastinės ginkluotės eksporto (COARM) darbo grupei ir kitiems ES organams – EIVT prašymu juos rengs su tinklo arba konsorciumo nariais susiję ekspertai (anksčiau jie buvo rengiami pagal Pagalbos tarnybos projektą). |
| --- | --- |

—

surengti šeši žodiniai (virtualūs arba dalyvaujant fiziškai) instruktažai atitinkamai Ginklų neplatinimo ir eksporto (CONOP) darbo grupei, Įprastinės ginkluotės eksporto (COARM) darbo grupei ir kitiems ES organams – EIVT prašymu juos rengs su tinklo arba konsorciumo nariais susiję ekspertai (anksčiau jie buvo rengiami pagal Pagalbos tarnybos projektą).

2.   Projektų aprašymas

Horizontalieji visų projektų tikslai yra šie:

| — | užtikrinti lyčių ir geografinę įvairovę visose veiklos srityse; |
| --- | --- |

—

užtikrinti lyčių ir geografinę įvairovę visose veiklos srityse;

| — | remti naujos kartos ekspertus ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais. |
| --- | --- |

—

remti naujos kartos ekspertus ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais.

2.1   Metinės ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo konferencijos organizavimas (vadovauja: IAI)

Projekto tikslas ir aprašymas

Metinėje konferencijoje, kurioje dalyvauja vyriausybių ekspertai ir ES, asocijuotųjų valstybių ir trečiųjų valstybių nepriklausomi moksliniai institutai bei kiti akademinės bendruomenės ekspertai, bus aptariamos ir nustatomos tolesnės kovos su MNG bei jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu priemonės ir tarpusavyje susiję nusiginklavimo tikslai, taip pat nagrinėjami su įprastiniais ginklais susiję iššūkiai, įskaitant kovą su neteisėta prekyba ŠLG bei jų šaudmenimis ir pertekliniu jų kaupimu, taip pat susijusi besiformuojančių technologijų rizika ir jų teikiamos galimybės.

IV etape (2022–2025 m.) ši veikla apima vienos metinės konferencijos organizavimą per metus. Konsorciumas siekia konferenciją surengti fiziškai, tačiau numatant galimybę dalį renginio arba jį visą transliuoti tiesiogiai. Jei ir toliau bus taikomi su COVID-19 pandemija susiję kelionių ir susitikimų apribojimai, konsorciumas yra pasirengęs pakoreguoti renginio formatą, kaip tai jis jau padarė III etape. Papildomai:

| — | kartu su metine konferencija bus surengtas tinklo posėdis dalyvaujant fiziškai. Visus metus bus rengiami papildomi virtualūs tinklo posėdžiai. |
| --- | --- |

—

kartu su metine konferencija bus surengtas tinklo posėdis dalyvaujant fiziškai. Visus metus bus rengiami papildomi virtualūs tinklo posėdžiai.

| — | Naujos kartos iniciatyvai skirtas posėdis bus rengiamas kartu su metine konferencija, tačiau jis bus susietas su kita veikla, kurioje dalyvauja jauni ekspertai (žr. šio dokumento 2.6 antraštinę dalį). |
| --- | --- |

—

Naujos kartos iniciatyvai skirtas posėdis bus rengiamas kartu su metine konferencija, tačiau jis bus susietas su kita veikla, kurioje dalyvauja jauni ekspertai (žr. šio dokumento 2.6 antraštinę dalį).

| — | Konferencijoje bus pakviesti dalyvauti EUNPDC mentorystės programoje dalyvaujantys kuruojamieji asmenys. |
| --- | --- |

—

Konferencijoje bus pakviesti dalyvauti EUNPDC mentorystės programoje dalyvaujantys kuruojamieji asmenys.

Projekto rezultatai

| — | Pagrindinės Europos vadovaujamos tarptautinės ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo konferencijos, kuri ir toliau bus viena iš svarbiausių vietų, kuriose bus skatinamos strateginės diskusijos dėl kovos su MNG bei jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu priemonių ir tarpusavyje susijusių nusiginklavimo tikslų, siekiant nagrinėti su įprastiniais ginklais susijusius iššūkius, įskaitant kovą su neteisėta prekyba ŠLG bei jų šaudmenimis ir pertekliniu jų kaupimu, tolesnis rengimas. |
| --- | --- |

—

Pagrindinės Europos vadovaujamos tarptautinės ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo konferencijos, kuri ir toliau bus viena iš svarbiausių vietų, kuriose bus skatinamos strateginės diskusijos dėl kovos su MNG bei jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu priemonių ir tarpusavyje susijusių nusiginklavimo tikslų, siekiant nagrinėti su įprastiniais ginklais susijusius iššūkius, įskaitant kovą su neteisėta prekyba ŠLG bei jų šaudmenimis ir pertekliniu jų kaupimu, tolesnis rengimas.

| — | Sąjungos politikos MNG bei ŠLG neplatinimo srityje ir cheminių, biologinių, radiologinių ar branduolinių (ChBRB) veiksmų srityje matomumo tarp trečiųjų valstybių vyriausybių pareigūnų, akademinės bendruomenės narių bei pilietinės visuomenės atstovų ir jų informuotumo apie šią politiką didinimas. |
| --- | --- |

—

Sąjungos politikos MNG bei ŠLG neplatinimo srityje ir cheminių, biologinių, radiologinių ar branduolinių (ChBRB) veiksmų srityje matomumo tarp trečiųjų valstybių vyriausybių pareigūnų, akademinės bendruomenės narių bei pilietinės visuomenės atstovų ir jų informuotumo apie šią politiką didinimas.

| — | Tinklo vaidmens bei sanglaudos ir Sąjungos vaidmens šioje srityje skatinimas. |
| --- | --- |

—

Tinklo vaidmens bei sanglaudos ir Sąjungos vaidmens šioje srityje skatinimas.

| — | Ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srities ekspertinių žinių tose valstybėse, kuriose jų nepakanka, įskaitant trečiąsias valstybes, kaupimas, ypač daug dėmesio skiriant naujos kartos rėmimui. |
| --- | --- |

—

Ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srities ekspertinių žinių tose valstybėse, kuriose jų nepakanka, įskaitant trečiąsias valstybes, kaupimas, ypač daug dėmesio skiriant naujos kartos rėmimui.

| — | Į veiksmus orientuotų rekomendacijų, kurios sustiprintų ES MNG neplatinimo strategijos ir ES ŠLG strategijos įgyvendinimą ir būtų naudingas pagrindas Sąjungos ir tarptautinės bendruomenės veiksmams, susijusiems su ginklų neplatinimu ir įprastiniais ginklais, teikimas. |
| --- | --- |

—

Į veiksmus orientuotų rekomendacijų, kurios sustiprintų ES MNG neplatinimo strategijos ir ES ŠLG strategijos įgyvendinimą ir būtų naudingas pagrindas Sąjungos ir tarptautinės bendruomenės veiksmams, susijusiems su ginklų neplatinimu ir įprastiniais ginklais, teikimas.

| — | Sąjungos institucijų, valstybių narių, pilietinės visuomenės ir trečiųjų valstybių informuotumo ir žinių apie grėsmes, susijusias su MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonėmis, didinimas, kad jos galėtų geriau numatyti šias grėsmes. |
| --- | --- |

—

Sąjungos institucijų, valstybių narių, pilietinės visuomenės ir trečiųjų valstybių informuotumo ir žinių apie grėsmes, susijusias su MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonėmis, didinimas, kad jos galėtų geriau numatyti šias grėsmes.

2.2   Metinio ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo konsultacinio susitikimo organizavimas (vadovauja: FRS)

Projekto tikslas ir aprašymas

Konsultaciniuose susitikimuose, kuriuose dalyvauja ES, valstybių narių ir mokslinių institutų atstovai, nagrinėjami tiek trumpojo, tiek vidutinio laikotarpio iššūkiai Sąjungai ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityse, visų pirma MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonių, įprastinių ginklų, įskaitant ŠLG, ir naujų rūšių ginklų bei siuntimo į taikinį sistemų srityse.

Projekto IV etape ši veikla apima vieno į dvi dalis padalyto vieno konsultacinio susitikimo per metus organizavimą; abi dalys apima su CONOP darbo grupe ir COARM darbo grupe susijusius klausimus, taip pat susijusių ataskaitų ir (arba) rekomendacijų rengimą. Šių renginių darbotvarkės bus rengiamos glaudžiai bendradarbiaujant su EIVT ir Tarybos darbo grupėmis, atsakingomis už BUSP klausimus ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje (CONOP) ir įprastinės ginkluotės eksporto srityje (COARM). Kai aktualu, bus konsultuojamasi su papildomais organais (pvz., EIVT kosmoso darbo grupe). Konkrečiai:

| — | metinis konsultacinis susitikimas truks ne ilgiau kaip 2 dienas – laikas bus padalytas į CONOP darbo grupės ir COARM darbo grupės posėdžius. Bus numatyta, kad kiekviename iš šių dviejų į CONOP ir COARM orientuotų posėdžių fiziškai dalyvaus ne daugiau kaip 50 asmenų iš Europos mokslinių institutų, ES valstybių narių ir ES institucijų, kurių specializacija – nusiginklavimas MNG srityje bei MNG neplatinimas ir įprastinių ginklų klausimai, įskaitant ŠLG, taip pat besiformuojančios technologijos. |
| --- | --- |

—

metinis konsultacinis susitikimas truks ne ilgiau kaip 2 dienas – laikas bus padalytas į CONOP darbo grupės ir COARM darbo grupės posėdžius. Bus numatyta, kad kiekviename iš šių dviejų į CONOP ir COARM orientuotų posėdžių fiziškai dalyvaus ne daugiau kaip 50 asmenų iš Europos mokslinių institutų, ES valstybių narių ir ES institucijų, kurių specializacija – nusiginklavimas MNG srityje bei MNG neplatinimas ir įprastinių ginklų klausimai, įskaitant ŠLG, taip pat besiformuojančios technologijos.

| — | Kad dalyviai kuo aktyviau keistųsi informacija, konsultacinis susitikimas vyks 2 dienas dalyvaujant fiziškai. |
| --- | --- |

—

Kad dalyviai kuo aktyviau keistųsi informacija, konsultacinis susitikimas vyks 2 dienas dalyvaujant fiziškai.

Projekto rezultatai

| — | Politikos specialistų ir akademinės bendruomenės ekspertų iš valstybių narių, taip pat EIVT ir Sąjungos institucijų specialistų keitimasis informacija tarpusavyje apie dabartines ginklų platinimo tendencijas ir jų analizė. |
| --- | --- |

—

Politikos specialistų ir akademinės bendruomenės ekspertų iš valstybių narių, taip pat EIVT ir Sąjungos institucijų specialistų keitimasis informacija tarpusavyje apie dabartines ginklų platinimo tendencijas ir jų analizė.

| — | Diskusijos apie tai, kokiais būdais ir priemonėmis geriausia įgyvendinti Sąjungos kovos su ginklų platinimu politiką. |
| --- | --- |

—

Diskusijos apie tai, kokiais būdais ir priemonėmis geriausia įgyvendinti Sąjungos kovos su ginklų platinimu politiką.

| — | Nepriklausomų Europos mokslinių institutų konstruktyvios grįžtamosios informacijos apie kovos su MNG ir ŠLG platinimu strategijas teikimas Sąjungai ir specialistų pasiūlymų dėl tolesniems moksliniams tyrimams skirtų aktualiausių politikos temų teikimas tyrėjams. |
| --- | --- |

—

Nepriklausomų Europos mokslinių institutų konstruktyvios grįžtamosios informacijos apie kovos su MNG ir ŠLG platinimu strategijas teikimas Sąjungai ir specialistų pasiūlymų dėl tolesniems moksliniams tyrimams skirtų aktualiausių politikos temų teikimas tyrėjams.

| — | Politinėms ataskaitoms skirtų aktualių klausimų ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje nustatymas. |
| --- | --- |

—

Politinėms ataskaitoms skirtų aktualių klausimų ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje nustatymas.

| — | Vyriausiojo įgaliotinio atstovams teiktinų politinių ataskaitų, taip pat rekomendacijų dėl veiksmų rengimas. |
| --- | --- |

—

Vyriausiojo įgaliotinio atstovams teiktinų politinių ataskaitų, taip pat rekomendacijų dėl veiksmų rengimas.

2.3   Devynių ad hoc seminarų ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais organizavimas

Projekto tikslas ir aprašymas

Ad hoc seminarai turėtų būti rengiami siekiant sudaryti galimybę tinklui, Sąjungai bei jos valstybėms narėms ad hoc pagrindu konsultuotis tarpusavyje, kad būtų galima apsvarstyti pagrindinius įvykius ir ES politikos galimybes, taip pat jais turėtų būti sudaroma galimybė tinklui, valstybėms narėms ir ES institucijoms platinti informaciją tikslinei auditorijai Sąjungoje ir už jos ribų.

Projektu numatoma surengti iki devynių ad hoc ekspertų seminarų ir parengti susijusius rašytinius informacinius pranešimus. IV etapas:

| — | Trys seminarai bus surengti dalyvaujant fiziškai, o šeši – virtualiu formatu. |
| --- | --- |

—

Trys seminarai bus surengti dalyvaujant fiziškai, o šeši – virtualiu formatu.

| — | Rengiant seminarus, atitinkamiems ekspertams, dalyvaujantiems tinklo, konsorciumo arba prireikus kitų institutų veikloje, bus pavesta parengti ad hoc rašytinį informacinį pranešimą, jame daugiausia dėmesio skiriant seminaro temai. Šie informaciniai pranešimai bus išplatinti prieš seminarą kaip informacinis dokumentas arba išplatinti po seminaro, kad būtų pateikta pagrindinių išvadų apžvalga. Ad hoc informaciniai pranešimai bus paskelbti konsorciumo interneto svetainėje. |
| --- | --- |

—

Rengiant seminarus, atitinkamiems ekspertams, dalyvaujantiems tinklo, konsorciumo arba prireikus kitų institutų veikloje, bus pavesta parengti ad hoc rašytinį informacinį pranešimą, jame daugiausia dėmesio skiriant seminaro temai. Šie informaciniai pranešimai bus išplatinti prieš seminarą kaip informacinis dokumentas arba išplatinti po seminaro, kad būtų pateikta pagrindinių išvadų apžvalga. Ad hoc informaciniai pranešimai bus paskelbti konsorciumo interneto svetainėje.

| — | EIVT taip pat gali paprašyti vietoj rašytinio informacinio pranešimo, kuriame daugiausia dėmesio skiriama ad hoc seminaro temai, parengti atskirus informacinius pranešimus (anksčiau – pagalbos tarnybos dokumentus). |
| --- | --- |

—

EIVT taip pat gali paprašyti vietoj rašytinio informacinio pranešimo, kuriame daugiausia dėmesio skiriama ad hoc seminaro temai, parengti atskirus informacinius pranešimus (anksčiau – pagalbos tarnybos dokumentus).

Projekto rezultatai

| — | Politikos specialistų ir akademinės bendruomenės ekspertų iš valstybių narių, taip pat EIVT ir Sąjungos institucijų specialistų keitimasis informacija tarpusavyje apie dabartines ginklų platinimo tendencijas ir jų analizė. |
| --- | --- |

—

Politikos specialistų ir akademinės bendruomenės ekspertų iš valstybių narių, taip pat EIVT ir Sąjungos institucijų specialistų keitimasis informacija tarpusavyje apie dabartines ginklų platinimo tendencijas ir jų analizė.

| — | Diskusijos apie tai, kokiais būdais ir priemonėmis geriausia įgyvendinti Sąjungos kovos su ginklų platinimu politiką. |
| --- | --- |

—

Diskusijos apie tai, kokiais būdais ir priemonėmis geriausia įgyvendinti Sąjungos kovos su ginklų platinimu politiką.

| — | Nepriklausomų Sąjungos mokslinių institutų konstruktyvios grįžtamosios informacijos apie kovos su MNG ir ŠLG platinimu strategijas teikimas Sąjungai ir specialistų pasiūlymų dėl tolesniems moksliniams tyrimams skirtų aktualiausių politikos temų teikimas moksliniams institutams. |
| --- | --- |

—

Nepriklausomų Sąjungos mokslinių institutų konstruktyvios grįžtamosios informacijos apie kovos su MNG ir ŠLG platinimu strategijas teikimas Sąjungai ir specialistų pasiūlymų dėl tolesniems moksliniams tyrimams skirtų aktualiausių politikos temų teikimas moksliniams institutams.

| — | Politinėms ataskaitoms skirtų aktualių klausimų ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje nustatymas. |
| --- | --- |

—

Politinėms ataskaitoms skirtų aktualių klausimų ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje nustatymas.

| — | Vyriausiojo įgaliotinio atstovams teiktinų politinių ataskaitų, taip pat rekomendacijų dėl veiksmų rengimas. Tos ataskaitos bus išplatintos atitinkamoms Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

—

Vyriausiojo įgaliotinio atstovams teiktinų politinių ataskaitų, taip pat rekomendacijų dėl veiksmų rengimas. Tos ataskaitos bus išplatintos atitinkamoms Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms.

2.4   15 ES politikos dokumentų ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais paskelbimas (vadovauja: SIPRI)

Projekto tikslas ir aprašymas

Projektu numatoma parengti ir paskelbti iki 15 politikos dokumentų. Parengti politikos dokumentus paves konsorciumas, o juos rengs visų pirma konsorciumas arba tinklas, siekiant užtikrinti subalansuotą įvairių nuomonių atstovavimą atsižvelgiant į lytį ir temines bei regionines ekspertines žinias. Kai įmanoma, politikos dokumentuose bus paprašyta pateikti „naujos kartos“ specialistų nuomones, kad būtų prisidedama prie jų profesinio tobulėjimo. Tuose dokumentuose bus aptariami klausimai, kuriuos pavesta spręsti konsorciumui. Kiekviename dokumente bus siūlomos rekomendacijos ir (arba) politikos galimybės. Visi politikos dokumentai bus paskelbti konsorciumo interneto svetainėje.

Projekto rezultatai

| — | Sustiprintas politinis ir su saugumu susijęs dialogas dėl kovos su MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu priemonių, ginkluotės kontrolės ir nusiginklavimo, visų pirma tarp ekspertų, tyrėjų ir akademinės bendruomenės narių. |
| --- | --- |

—

Sustiprintas politinis ir su saugumu susijęs dialogas dėl kovos su MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu priemonių, ginkluotės kontrolės ir nusiginklavimo, visų pirma tarp ekspertų, tyrėjų ir akademinės bendruomenės narių.

| — | Pilietinės visuomenės, Europos nepriklausomų ginklų neplatinimo mokslinių institutų tinklo ir vyriausybių didesnis informuotumas, gilesnės žinios ir supratimas klausimais, susijusiais su Sąjungos ginklų neplatinimo, ginkluotės kontrolės ir nusiginklavimo politika. |
| --- | --- |

—

Pilietinės visuomenės, Europos nepriklausomų ginklų neplatinimo mokslinių institutų tinklo ir vyriausybių didesnis informuotumas, gilesnės žinios ir supratimas klausimais, susijusiais su Sąjungos ginklų neplatinimo, ginkluotės kontrolės ir nusiginklavimo politika.

| — | Politinių ir (arba) veiklos lygmens politikos galimybių pateikimas vyriausiajam įgaliotiniui, Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

—

Politinių ir (arba) veiklos lygmens politikos galimybių pateikimas vyriausiajam įgaliotiniui, Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms.

| — | Sąjungos lygmens veiksmų ginklų neplatinimo, ginkluotės kontrolės ir nusiginklavimo srityse rengimas pasinaudojant idėjomis, informacija ir analizės rezultatais. |
| --- | --- |

—

Sąjungos lygmens veiksmų ginklų neplatinimo, ginkluotės kontrolės ir nusiginklavimo srityse rengimas pasinaudojant idėjomis, informacija ir analizės rezultatais.

2.5   Švietimo ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais skatinimas ir stiprinimas

Projektą sudaro ši veikla:

2.5.1   
  EUNPD e. mokymosi infrastruktūros ir kursų atnaujinimas (vadovauja: PRIF)

Projekto tikslas ir aprašymas

Vykdant šią veiklą daugiausia dėmesio bus skirta e. mokymosi priemonės, kuri buvo sukurta II ir III etapais, platinimui ir naudojimui pasauliniu mastu. Šiuo metu kursą sudaro 20 mokymosi modulių visais svarbiais klausimais, susijusiais su ginklų neplatinimu ir nusiginklavimu. IV etape visi 20 modulių bus reguliariai atnaujinami, kad besimokantiems asmenims būtų pateikti naujausi faktai ir skaičiai. Dėl didelių poslinkių ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje pastaraisiais metais, šiame etape daugiausia dėmesio skiriama siekiui iš esmės atnaujinti 15 pradinių mokymosi modulių, kurie buvo parengti 2014–2017 m., turinio, patogumo naudotojui bei naudotojo sąsajos ir grafinio bei vaizdo dizaino atžvilgiais. Atlikus šiuos pakeitimus bus lengviau užtikrinti, kad mokymosi moduliai būtų nuolat atnaujinami.

Ypatingas dėmesys vėl bus skiriamas prieinamumui, t. y. modernizavimui regos ar klausos sutrikimų turintiems naudotojams. Specialistams, kuriems anglų kalba yra gimtoji, atlikus išsamią kalbinę peržiūrą, bus padidintas viso kurso suprantamumas. Informavimo veiklos ir paramos švietimo įstaigoms tąsa suteiks galimybę e. mokymąsi nesunkiai integruoti į universitetų magistro studijų programas bei kitas siūlomas mokymo programas ir paskatins e. mokymosi kursą naudoti visame pasaulyje.

Projekto rezultatai

| — | Esamo EUNPD e. mokymosi kurso, apimančio visus aktualius ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo aspektus, priežiūra, optimizavimas ir atnaujinimas. |
| --- | --- |

—

Esamo EUNPD e. mokymosi kurso, apimančio visus aktualius ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo aspektus, priežiūra, optimizavimas ir atnaujinimas.

| — | Informavimo veikla ir pagalba švietimo srities specialistams, dėstytojų rengėjams, kad jie naudotųsi su ginklų neplatinimu ir nusiginklavimu susijusiais ES švietimo ištekliais. |
| --- | --- |

—

Informavimo veikla ir pagalba švietimo srities specialistams, dėstytojų rengėjams, kad jie naudotųsi su ginklų neplatinimu ir nusiginklavimu susijusiais ES švietimo ištekliais.

| — | Informavimo veikla ir pagalba žurnalistams ir žemesnio rango diplomatams, kad jie naudotųsi su ginklų neplatinimu ir nusiginklavimu susijusiais ES švietimo ištekliais. |
| --- | --- |

—

Informavimo veikla ir pagalba žurnalistams ir žemesnio rango diplomatams, kad jie naudotųsi su ginklų neplatinimu ir nusiginklavimu susijusiais ES švietimo ištekliais.

| — | Paramos mokymui ginkluotės kontrolės, neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais universitetų rengiamuose seminaruose teikimas. |
| --- | --- |

—

Paramos mokymui ginkluotės kontrolės, neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais universitetų rengiamuose seminaruose teikimas.

| — | Paramos e. mokymosi ir mokymosi klasėje derinimui („mišriajam mokymuisi“) teikimas. |
| --- | --- |

—

Paramos e. mokymosi ir mokymosi klasėje derinimui („mišriajam mokymuisi“) teikimas.

| — | Išsamių žinių apie ES ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo politiką gilinimas Sąjungoje ir trečiosiose valstybėse. |
| --- | --- |

—

Išsamių žinių apie ES ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo politiką gilinimas Sąjungoje ir trečiosiose valstybėse.

| — | Nuolat atnaujinamų atvirųjų švietimo išteklių teikimas visiems suinteresuotiesiems subjektams, dalyvaujantiems vykdant ginklų neplatinimo mokslinius tyrimus ir programavimą. |
| --- | --- |

—

Nuolat atnaujinamų atvirųjų švietimo išteklių teikimas visiems suinteresuotiesiems subjektams, dalyvaujantiems vykdant ginklų neplatinimo mokslinius tyrimus ir programavimą.

| — | Kritiškai svarbių pagalbinių žinių ginklų neplatinimo srities specialistams ir mokslininkams teikimas. |
| --- | --- |

—

Kritiškai svarbių pagalbinių žinių ginklų neplatinimo srities specialistams ir mokslininkams teikimas.

2.5.2   

  „Mokymo klinika“ (mokymo išteklių centras) (vadovauja: PRIF)

Projekto tikslas ir aprašymas

Vykdant šią veiklą bus tęsiama 2021–2022 m. pradėtas darbas, kuriuo siekiama sustiprinti švietimą nusiginklavimo, ginkluotės kontrolės ir ginklų neplatinimo klausimais ES. Iki šiol vykdant išsamią paiešką internete buvo nustatyti 59 neseniai universitetuose ES dėstyti aktualūs kursai. Su atitinkamais dėstytojais buvo susisiekta individualiai. Rezultatas – pateiktos 24 mokymo programos. Atlikus preliminarų vertinimą buvo parengtos dvi magistro pakopos mokymo programos ir trumpos pagrindinių tekstų santraukos. IV etape vykdant projektą bus rengiami kursai Europos ir Šiaurės Amerikos universitetuose ir ieškoma galimybės plėstis į ne Vakarų šalis. Statistinė analizė bus nuolat tobulinama ir atnaujinama. Dėstytojams ir mokytojams bus siūloma papildomos medžiagos.

Projekto rezultatai

| — | Konsorciumo interneto svetainėje pateikiamos įvairios mokymosi renginių programos kaip pavyzdžiai ir įkvėpimo šaltinis. |
| --- | --- |

—

Konsorciumo interneto svetainėje pateikiamos įvairios mokymosi renginių programos kaip pavyzdžiai ir įkvėpimo šaltinis.

| — | Konsorciumo interneto svetainėje bus skelbiamas ir konferencijose ar praktiniuose seminaruose pristatomas esamų kursų statistinis vertinimas, susijęs su, pavyzdžiui, mokomomis temomis, teoriniais metodais ar lyčių pusiausvyra. |
| --- | --- |

—

Konsorciumo interneto svetainėje bus skelbiamas ir konferencijose ar praktiniuose seminaruose pristatomas esamų kursų statistinis vertinimas, susijęs su, pavyzdžiui, mokomomis temomis, teoriniais metodais ar lyčių pusiausvyra.

| — | Sukurtos ir atnaujinamos dvi „magistro pakopos mokymo programos“ pirmą kartą mokantiems mokytojams. |
| --- | --- |

—

Sukurtos ir atnaujinamos dvi „magistro pakopos mokymo programos“ pirmą kartą mokantiems mokytojams.

| — | Konsorciumo interneto svetainėje skelbiamos trumpos aktualios ar trūkstamos literatūros santraukos. |
| --- | --- |

—

Konsorciumo interneto svetainėje skelbiamos trumpos aktualios ar trūkstamos literatūros santraukos.

2.5.3   
  Informuotumui apie ginklų platinimą skirti mokymo kursai (vadovauja: SIPRI)

Projekto tikslas ir aprašymas

Vykdant šią veiklą bus parengti 6 mokymo kursai, skirti didinti gamtos mokslų ir kitų susijusių sričių antrosios ir trečiosios pakopos studijų studentų informuotumą apie ginklų platinimo pavojus. Taip pat bus sukurtas socialinius ir gamtos mokslus jungiantis tiltas – paskutiniame etape tai buvo nustatyta kaip neatidėliotinas poreikis. Tai apims, be kita ko, konkrečiai pritaikytos mokymo programos skirtingoms besimokančiųjų grupėms (pvz., biomedicinos, inžinerijos arba branduolinėje srityse) parengimą ir dviejų kursų dėstymą per metus. IV etape trys iš šių kursų bus surengti dalyvaujant fiziškai Stokholme, o trys vyks virtualiai.

Projekto rezultatai

| — | Didesni naujos kartos mokslininkų, dirbančių gamtos mokslų ir kitose susijusiose srityse, gebėjimai ginklų neplatinimo priemonių ir politikos srityje. |
| --- | --- |

—

Didesni naujos kartos mokslininkų, dirbančių gamtos mokslų ir kitose susijusiose srityse, gebėjimai ginklų neplatinimo priemonių ir politikos srityje.

| — | Bus prisidėta prie Sąjungos ginklų neplatinimo politikos tikslų įgyvendinimo, padidinus disciplinų, kuriose kyla didžiausi ginklų platinimo pavojai ir vyksta didžiausi technologiniai pokyčiai, atstovų informuotumą apie ginklų platinimo pavojus, taip pat galimybes šalinti ginklų platinimo riziką pasitelkiant technologinę plėtrą. |
| --- | --- |

—

Bus prisidėta prie Sąjungos ginklų neplatinimo politikos tikslų įgyvendinimo, padidinus disciplinų, kuriose kyla didžiausi ginklų platinimo pavojai ir vyksta didžiausi technologiniai pokyčiai, atstovų informuotumą apie ginklų platinimo pavojus, taip pat galimybes šalinti ginklų platinimo riziką pasitelkiant technologinę plėtrą.

| — | Nuotolinio mokymosi (e. mokymosi) ir mokymo vietoje derinimas („mišrusis mokymasis“). |
| --- | --- |

—

Nuotolinio mokymosi (e. mokymosi) ir mokymo vietoje derinimas („mišrusis mokymasis“).

2.6   Su ginklų neplatinimu ir nusiginklavimu susijusių klausimų propagavimas jaunoms moterims ir naujai kartai

Projektą sudaro ši veikla:

2.6.1   
  Stažuočių programa (vadovauja: PRIF)

Projekto tikslas ir aprašymas

Vykdant šią veiklą numatoma, kad bus rengiamos stažuotės antrosios studijų pakopos studentams ar jauniems diplomatams (iki 30 asmenų); kiekvienos tokios stažuotės trukmė – iki trijų mėnesių. Stažuotes rengs ir dokumentuos konsorciumas, jomis bus derinamas dalyvavimas renginiuose ir praktiniuose seminaruose, skaitymo ir rašymo užduotys ir projekto integravimas. Kaip priimantieji institutai gali dalyvauti visi institutai, priklausantys tinklui. 24 iš 30 šių stažuočių skiriamos kandidatams iš Europos, o likusios šešios stažuotės – kandidatams iš Europai nepriklausančių šalių. Visi stažuotojai, kiek tai įmanoma, bus kviečiami į konferencijas ir seminarus, kurias jų stažuotės laikotarpiu rengs konsorciumas.

Projekto rezultatai

| — | Didesni naujos kartos mokslininkų ir specialistų gebėjimai ginklų neplatinimo politikos ir programavimo srityje. |
| --- | --- |

—

Didesni naujos kartos mokslininkų ir specialistų gebėjimai ginklų neplatinimo politikos ir programavimo srityje.

| — | Didesnės išsamios žinios apie Sąjungos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo politiką visoje Sąjungoje. |
| --- | --- |

—

Didesnės išsamios žinios apie Sąjungos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo politiką visoje Sąjungoje.

| — | Geresnis supratimas trečiosiose valstybėse apie Sąjungos strategijas, politiką ir veikimo būdus ginklų neplatinimo srityje. |
| --- | --- |

—

Geresnis supratimas trečiosiose valstybėse apie Sąjungos strategijas, politiką ir veikimo būdus ginklų neplatinimo srityje.

| — | Jaunųjų specialistų ir akademinės bendruomenės narių tinklų kūrimas ir palankesnių sąlygų praktiniam bendradarbiavimui sudarymas. |
| --- | --- |

—

Jaunųjų specialistų ir akademinės bendruomenės narių tinklų kūrimas ir palankesnių sąlygų praktiniam bendradarbiavimui sudarymas.

| — | Tinklo gebėjimų, susijusių su Sąjungos politika MNG ir ŠLG srityse, stiprinimas. |
| --- | --- |

—

Tinklo gebėjimų, susijusių su Sąjungos politika MNG ir ŠLG srityse, stiprinimas.

2.6.2   
  Naujos kartos ir jaunų moterų veiklos ir mentorystės programa (vadovauja: VCDNP)

Projekto tikslas ir aprašymas

Kadangi, daugelio manymu, pastebimas ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir ginkluotės kontrolės srities ekspertų ir specialistų amžiaus ir lyčių pusiausvyros trūkumas, projektu siekiama supažindinti pirmosios, antrosios ir trečiosios pakopos studijų studentus su ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir ginkluotės kontrolės klausimais, didinant jų informuotumą apie juos ir skatinant juos dalyvauti renginiuose ir praktiniuose seminaruose atitinkamomis temomis. IV etape vykdant šią veiklą per metus bus surengti du informavimo veiklos vizitai į Europos universitetus dalyvaujant fiziškai, siekiant didinti šios srities matomumą ir suteikti daugiau galimybių jauniesiems mokslininkams. Vykdant šią veiklą toliau bus organizuojami internetiniai seminarai teminiais klausimais, visais atvejais įtraukiant informaciją apie karjeros galimybes ar kelius jaunimui.

Siekiant padidinti moterų dalyvavimą šioje srityje, IV etape pagal projektą taip pat kasmet bus vykdoma oficiali mentorystės programa (1 metų trukmės), pagal kurią 20-čiai jaunų moterų bus paskirta 20 mentorių, siekiant joms padėti gerinti asmeninius tinklus, didinti supratimą apie šią sritį ir gauti patarimų karjeros klausimais. Kartu su mentorystės programa bus rengiamos ekspertų sesijos, socialinio pobūdžio renginiai ir įgūdžių ugdymo praktiniai seminarai.

Projekto rezultatai

| — | Sustiprinti naujos kartos mokslininkų ir specialistų gebėjimai ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir ginkluotės kontrolės srityje. |
| --- | --- |

—

Sustiprinti naujos kartos mokslininkų ir specialistų gebėjimai ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir ginkluotės kontrolės srityje.

| — | Geresnis šios srities ir atitinkamos ES politikos supratimas. |
| --- | --- |

—

Geresnis šios srities ir atitinkamos ES politikos supratimas.

| — | Didesnis informuotumas apie galimybes jauniesiems mokslininkams, ypač moterims, aktyviau veikti ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir ginkluotės kontrolės srityje. |
| --- | --- |

—

Didesnis informuotumas apie galimybes jauniesiems mokslininkams, ypač moterims, aktyviau veikti ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir ginkluotės kontrolės srityje.

| — | Sustiprinti jaunųjų specialistų tarpusavio ir jaunųjų specialistų bei pripažintų ekspertų tinklai. |
| --- | --- |

—

Sustiprinti jaunųjų specialistų tarpusavio ir jaunųjų specialistų bei pripažintų ekspertų tinklai.

| — | Aktyvesnis bendradarbiavimas su jaunaisiais mokslininkais, norinčiais daugiau sužinoti apie šią sritį ir pradėti joje dirbti. |
| --- | --- |

—

Aktyvesnis bendradarbiavimas su jaunaisiais mokslininkais, norinčiais daugiau sužinoti apie šią sritį ir pradėti joje dirbti.

2.7   JT nusiginklavimo studijų programos dalyvių vizitai Briuselyje (vadovauja: VCDNP)

Projekto tikslas ir aprašymas

Pagal šį projektą, vykdomą pagal JT nusiginklavimo studijų programą, rengiami 2–3 dienų pažintiniai vizitai į Briuselį (Belgija), kad dalyviai galėtų daugiau sužinoti apie ES, jos politiką, veikimą bei institucijas. Vizito tvarkaraštis bus parengtas taip, kad atitiktų studijų stipendijų programos Europos komponentą. Programos tikslas – pateikti išsamią ES pagrindinių institucijų ir politikos sprendimus priimančių organų, ypač susijusių su ginklų neplatinimu ir nusiginklavimu, apžvalgą; ją vykdant daromi teminiai ES darbo šioje srityje pristatymai, įskaitant paramos programas, kuriose siūloma dalyvauti trečiosioms valstybėms.

Projekto rezultatai

| — | Gilesnės žinios apie ES veikimą ir jos institucijas bei jos politiką, taip pat paramos programas ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje trečiosiose valstybėse, ir didesnis šių aspektų matomumas. |
| --- | --- |

—

Gilesnės žinios apie ES veikimą ir jos institucijas bei jos politiką, taip pat paramos programas ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje trečiosiose valstybėse, ir didesnis šių aspektų matomumas.

| — | Geresnės ekspertinės žinios MNG ir ŠLG klausimais šalyse partnerėse ir trečiosiose valstybėse. |
| --- | --- |

—

Geresnės ekspertinės žinios MNG ir ŠLG klausimais šalyse partnerėse ir trečiosiose valstybėse.

| — | Glaudesnis bendradarbiavimas su JT nusiginklavimo reikalų biuru ir indėlis į pastangas švietimo srityje pagal JT nusiginklavimo studijų stipendijų programą. |
| --- | --- |

—

Glaudesnis bendradarbiavimas su JT nusiginklavimo reikalų biuru ir indėlis į pastangas švietimo srityje pagal JT nusiginklavimo studijų stipendijų programą.

2.8   Informavimo veikla ir komunikacija (vadovauja: FRS)

Projektą sudaro ši veikla:

Interneto svetainė, tinklo platforma ir informavimo veikla (vadovauja: FRS)

Projekto tikslas ir aprašymas

Vykdant šią veiklą suteikiamos priemonės konsorciumo interneto svetainės ir socialinių tinklų („Twitter“, „LinkedIn“, „Youtube“) prieglobai, dizainui ir techninei priežiūrai. Ankstesniame etape sukūrus skaitmeninę bendradarbiavimo platformą, skirtą tinklo ryšiams, bendradarbiavimui ir dalijimuisi geriausios praktikos pavyzdžiais palengvinti, ši veikla apims platformos bendruomenės valdymą, atnaujinimus ir techninę priežiūrą. Pasitelkiant šią skaitmeninę bendradarbiavimo platformą tinklo nariai dalyvaus labiau tiesiogiai, bendraudami forume, dalydamiesi savo ištekliais ir informacija apie būsimus renginius, taip pat teikdami naujausią informaciją apie savo ekspertus ir savo institutą. Kiekvieno atskiro mokslinio tyrimo atveju bus galima sukurti jam skirtą profilį platformoje, gauti informacijos apie EUNPDC ir tinklą ir palaikyti ryšius su kitais naudotojais. Be to:

| — | toliau bus įvairiose platformose populiarinami ir remiami konsorciumo ir kitų tinklo narių leidiniai, renginiai ir darbo galimybės. |
| --- | --- |

—

toliau bus įvairiose platformose populiarinami ir remiami konsorciumo ir kitų tinklo narių leidiniai, renginiai ir darbo galimybės.

| — | Bus toliau propaguojamos ir svetainėje dokumentuojamos konsorciumo organizuojamos konferencijos (informaciniai dokumentai, darbotvarkės, pranešimai, viešų posėdžių vaizdo įrašai, kai tinkama). |
| --- | --- |

—

Bus toliau propaguojamos ir svetainėje dokumentuojamos konsorciumo organizuojamos konferencijos (informaciniai dokumentai, darbotvarkės, pranešimai, viešų posėdžių vaizdo įrašai, kai tinkama).

| — | Toliau specialioje svetainės skiltyje bus propaguojamos konsorciumo švietimo galimybės, įskaitant e. mokymosi kursą, mokymo išteklius, Jaunų moterų ir naujos kartos iniciatyvą, stipendijų ir stažuočių galimybes. |
| --- | --- |

—

Toliau specialioje svetainės skiltyje bus propaguojamos konsorciumo švietimo galimybės, įskaitant e. mokymosi kursą, mokymo išteklius, Jaunų moterų ir naujos kartos iniciatyvą, stipendijų ir stažuočių galimybes.

| — | Interneto svetainė ir platforma bus susietos, siekiant užtikrinti, kad visos konsorciumo naudojamos informavimo veiklos ir komunikacijos priemonės būtų integruotos ir reguliariai atnaujinamos. |
| --- | --- |

—

Interneto svetainė ir platforma bus susietos, siekiant užtikrinti, kad visos konsorciumo naudojamos informavimo veiklos ir komunikacijos priemonės būtų integruotos ir reguliariai atnaujinamos.

| — | Naujienlaiškis ir toliau bus skelbiamas kas mėnesį. Kiekviename jo numeryje bus: a) forumas, kuriame tinklo atstovai galės propaguoti savo mokslinių tyrimų veiklą, daugiausia dėmesio skirdami neseniai pradėtai veiklai; b) atnaujinta informacija apie konsorciumo veiklą; b) naujienos apie tinklo narių veiklą; d) redakcijos skiltis, kurioje aptariami ES politikai aktualūs ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimai. |
| --- | --- |

—

Naujienlaiškis ir toliau bus skelbiamas kas mėnesį. Kiekviename jo numeryje bus: a) forumas, kuriame tinklo atstovai galės propaguoti savo mokslinių tyrimų veiklą, daugiausia dėmesio skirdami neseniai pradėtai veiklai; b) atnaujinta informacija apie konsorciumo veiklą; b) naujienos apie tinklo narių veiklą; d) redakcijos skiltis, kurioje aptariami ES politikai aktualūs ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimai.

2.8.1   
  EUNPDC tinklalaidės gamyba (vadovauja: IISS-Europe)

Projekto tikslas ir aprašymas

Vykdant šią veiklą numatoma pradėti rengti EUNPDC tinklalaidę, kurioje būtų aptariami konsorciumo įgaliojimų sričiai priklausantys teminiai klausimai. Projekto IV etape bus parengtos 36 IISS-Europe rengiamos tinklalaidės serijos.

Projekto veiklos rezultatai

| — | Didesnis Sąjungos institucijų, valstybių narių, pilietinės visuomenės ir trečiųjų valstybių informuotumas ir gilesnės žinios apie grėsmes, susijusias su įprastiniais ginklais, MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonėmis, tokiu būdu suteikiant jiems galimybę geriau numatyti tas grėsmes. |
| --- | --- |

—

Didesnis Sąjungos institucijų, valstybių narių, pilietinės visuomenės ir trečiųjų valstybių informuotumas ir gilesnės žinios apie grėsmes, susijusias su įprastiniais ginklais, MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonėmis, tokiu būdu suteikiant jiems galimybę geriau numatyti tas grėsmes.

| — | Skatinamas geresnis pilietinės visuomenės supratimas apie ES kovos su MNG platinimu strategiją ir ES ŠLG strategiją. |
| --- | --- |

—

Skatinamas geresnis pilietinės visuomenės supratimas apie ES kovos su MNG platinimu strategiją ir ES ŠLG strategiją.

| — | Užtikrinta Sąjungos ir mokslinių institutų tinklo sąsaja. |
| --- | --- |

—

Užtikrinta Sąjungos ir mokslinių institutų tinklo sąsaja.

| — | Platformos, kurioje ginklų neplatinimo moksliniai institutai galėtų nuolat dalytis nepriklausomomis nuomonėmis dėl MNG platinimo bei įprastinių ginklų, įskaitant ŠLG, klausimų ir jų analizės rezultatais, tvarkymas. |
| --- | --- |

—

Platformos, kurioje ginklų neplatinimo moksliniai institutai galėtų nuolat dalytis nepriklausomomis nuomonėmis dėl MNG platinimo bei įprastinių ginklų, įskaitant ŠLG, klausimų ir jų analizės rezultatais, tvarkymas.

| — | Esamo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo plėtimas, valdymas ir atnaujinimas. |
| --- | --- |

—

Esamo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo plėtimas, valdymas ir atnaujinimas.

| — | Galimybė nuolat nemokamai parsisiųsti tinklo posėdžių dokumentus ir nepriklausomų mokslinių institutų, kurie pageidautų nemokamai dalytis savo mokslinių tyrimų rezultatais, dokumentus. |
| --- | --- |

—

Galimybė nuolat nemokamai parsisiųsti tinklo posėdžių dokumentus ir nepriklausomų mokslinių institutų, kurie pageidautų nemokamai dalytis savo mokslinių tyrimų rezultatais, dokumentus.

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/88 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/88

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2022/598

2022 m. balandžio 5 d.

dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos ekonominės erdvės susitarimu, dėl to susitarimo 4 protokolo dėl kilmės taisyklių pakeitimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas (ES) 2020/2058

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Sąjunga Tarybos ir Komisijos sprendimu 94/1/EAPB, EB (1) sudarė Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas) ir jis įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(1)

Sąjunga Tarybos ir Komisijos sprendimu 94/1/EAPB, EB (1) sudarė Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas) ir jis įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.;

| (2) | EEE susitarimo 4 protokole nustatytos kilmės taisyklės. Remiantis EEE susitarimo 98 straipsniu, pagal EEE susitarimo 92 straipsnį įsteigtas EEE jungtinis komitetas (toliau – Jungtinis komitetas) gali nuspręsti iš dalies pakeisti 4 protokolą; |
| --- | --- |

(2)

EEE susitarimo 4 protokole nustatytos kilmės taisyklės. Remiantis EEE susitarimo 98 straipsniu, pagal EEE susitarimo 92 straipsnį įsteigtas EEE jungtinis komitetas (toliau – Jungtinis komitetas) gali nuspręsti iš dalies pakeisti 4 protokolą;

| (3) | iki 2023 m. pabaigos Jungtinis komitetas kitame savo posėdyje priims sprendimą, kuriuo iš dalies keičiamas 4 protokolas (toliau – sprendimas); |
| --- | --- |

(3)

iki 2023 m. pabaigos Jungtinis komitetas kitame savo posėdyje priims sprendimą, kuriuo iš dalies keičiamas 4 protokolas (toliau – sprendimas);

| (4) | tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, nes tas sprendimas Sąjungoje turės teisinę galią; |
| --- | --- |

(4)

tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, nes tas sprendimas Sąjungoje turės teisinę galią;

| (5) | Sąjunga Tarybos sprendimu 2013/94/ES (2) sudarė Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regioninę konvenciją (toliau – Konvencija) ir ji Sąjungoje įsigaliojo 2012 m. gegužės 1 d. Joje išdėstytos nuostatos dėl prekių, kuriomis prekiaujama pagal atitinkamus Konvencijos Susitariančiųjų Šalių tarpusavyje sudarytus dvišalius laisvosios prekybos susitarimus, kilmės; jos taikomos nedarant poveikio tuose dvišaliuose susitarimuose nustatytiems principams; |
| --- | --- |

(5)

Sąjunga Tarybos sprendimu 2013/94/ES (2) sudarė Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regioninę konvenciją (toliau – Konvencija) ir ji Sąjungoje įsigaliojo 2012 m. gegužės 1 d. Joje išdėstytos nuostatos dėl prekių, kuriomis prekiaujama pagal atitinkamus Konvencijos Susitariančiųjų Šalių tarpusavyje sudarytus dvišalius laisvosios prekybos susitarimus, kilmės; jos taikomos nedarant poveikio tuose dvišaliuose susitarimuose nustatytiems principams;

| (6) | po diskusijų dėl Konvencijos pakeitimo nustatytos naujos modernizuotos ir lankstesnės kilmės taisyklės, kurios turi būti įtrauktos į Konvenciją. Kol bus sudaryti ir įsigalios Konvencijos daliniai pakeitimai, EEE susitarimo Susitariančios Šalys susitarė kuo greičiau pradėti taikyti alternatyvias kilmės taisykles, grindžiamas iš dalies pakeista Konvencija, kurios dvišaliu lygmeniu gali būti taikomos kaip alternatyva Konvencijoje nustatytoms kilmės taisyklėms (toliau – pereinamojo laikotarpio taisyklės) (3). Tuo tikslu sprendimu taip pat bus numatytos pereinamojo laikotarpio taisyklės; |
| --- | --- |

(6)

po diskusijų dėl Konvencijos pakeitimo nustatytos naujos modernizuotos ir lankstesnės kilmės taisyklės, kurios turi būti įtrauktos į Konvenciją. Kol bus sudaryti ir įsigalios Konvencijos daliniai pakeitimai, EEE susitarimo Susitariančios Šalys susitarė kuo greičiau pradėti taikyti alternatyvias kilmės taisykles, grindžiamas iš dalies pakeista Konvencija, kurios dvišaliu lygmeniu gali būti taikomos kaip alternatyva Konvencijoje nustatytoms kilmės taisyklėms (toliau – pereinamojo laikotarpio taisyklės) (3). Tuo tikslu sprendimu taip pat bus numatytos pereinamojo laikotarpio taisyklės;

| (7) | Europos laisvosios prekybos asociacijos valstybės EEE jungtinio pakomitečio laisvo prekių judėjimo klausimais posėdyje, vykusiame 2021 m. birželio 30 d., dėl techninių priežasčių atmetė Jungtinio komiteto sprendimo projekto tekstą, kuriuo Taryba grindė savo poziciją Sprendime (ES) 2020/2058 (4). Todėl dėl aiškumo ir teisinio tikrumo Sprendimas (ES) 2020/2058 turėtų būti panaikintas, o Taryba turėtų nustatyti naują Sąjungos poziciją Jungtiniame komitete, kiek tai susiję su 4 protokolo daliniu pakeitimu; |
| --- | --- |

(7)

Europos laisvosios prekybos asociacijos valstybės EEE jungtinio pakomitečio laisvo prekių judėjimo klausimais posėdyje, vykusiame 2021 m. birželio 30 d., dėl techninių priežasčių atmetė Jungtinio komiteto sprendimo projekto tekstą, kuriuo Taryba grindė savo poziciją Sprendime (ES) 2020/2058 (4). Todėl dėl aiškumo ir teisinio tikrumo Sprendimas (ES) 2020/2058 turėtų būti panaikintas, o Taryba turėtų nustatyti naują Sąjungos poziciją Jungtiniame komitete, kiek tai susiję su 4 protokolo daliniu pakeitimu;

| (8) | EEE susitarimo Susitariančios Šalys nuo 2021 m. rugsėjo 1 d. dvišaliu pagrindu pradėjo tarpusavyje taikyti pereinamojo laikotarpio taisykles. Todėl, siekiant užtikrinti nuoseklų kilmės taisyklių taikymą EEE, tikslinga sprendimą taikyti atgaline data nuo 2021 m. rugsėjo 1 d. sprendimo 4 straipsnyje numatytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

(8)

EEE susitarimo Susitariančios Šalys nuo 2021 m. rugsėjo 1 d. dvišaliu pagrindu pradėjo tarpusavyje taikyti pereinamojo laikotarpio taisykles. Todėl, siekiant užtikrinti nuoseklų kilmės taisyklių taikymą EEE, tikslinga sprendimą taikyti atgaline data nuo 2021 m. rugsėjo 1 d. sprendimo 4 straipsnyje numatytomis sąlygomis;

| (9) | todėl Sąjungos pozicija Jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu, |
| --- | --- |

(9)

todėl Sąjungos pozicija Jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos ekonominės erdvės susitarimu, dėl to susitarimo 4 protokolo pakeitimo, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu Jungtinio komiteto sprendimo projektu.

2 straipsnis

Sprendimas (ES) 2020/2058 panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną ir baigia galioti 2023 m. gruodžio 31 d.

Priimta Liuksemburge 2022 m. balandžio 5 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. LE MAIRE

---

(1)  
  1993 m. gruodžio 13 d. Tarybos ir Komisijos sprendimas 94/1/EAPB, EB dėl Europos ekonominės erdvės sutarties sudarymo tarp Europos Bendrijų, jų valstybių narių ir Austrijos Respublikos, Suomijos Respublikos, Islandijos Respublikos, Lichtenšteino Kunigaikštystės, Norvegijos Karalystės, Švedijos Karalystės ir Šveicarijos Konfederacijos (OL L 1, 1994 1 3, p. 1).

1

(2)  
  2012 m. kovo 26 d. Tarybos sprendimas 2013/94/ES dėl Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regioninės konvencijos sudarymo (OL L 54, 2013 2 26, p. 3).

2

(3)  Žr. 2020 m. gruodžio 7 d. Tarybos sprendimą (ES) 2020/2056 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimu, dėl to susitarimo dalinio pakeitimo, pakeičiant jo 3 protokolą „Dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų“ (OL L 424, 2020 12 15, p. 15) ir 2020 m. gruodžio 7 d. Tarybos sprendimą (ES) 2020/2057 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos Respublikos susitarimu, dėl to susitarimo dalinio pakeitimo, pakeičiant jo Protokolą Nr. 3 „Dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų“ (OL L 424, 2020 12 15, p. 17).

3

(4)  
  2020 m. gruodžio 7 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/2058 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos Ekonominės Erdvės susitarimu, dėl to susitarimo 4 protokolo (kilmės taisyklės) dalinio pakeitimo (OL L 424, 2020 12 15, p. 19).

4

---

PROJEKTAS

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. .../2022

... m. ... ... d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo 4 protokolas dėl kilmės taisyklių

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | EEE susitarimo 9 straipsnyje daroma nuoroda į EEE susitarimo 4 protokolą (toliau – 4 protokolas), kuriame nustatytos kilmės taisyklės; |
| --- | --- |

(1)

EEE susitarimo 9 straipsnyje daroma nuoroda į EEE susitarimo 4 protokolą (toliau – 4 protokolas), kuriame nustatytos kilmės taisyklės;

| (2) | Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regionine konvencija (1) (toliau – PEM konvencija) siekiama esamas dvišales kilmės taisyklių sistemas, nustatytas tarp PEM konvencijos Susitariančiųjų Šalių dvišaliais laisvosios prekybos susitarimais, perkelti į daugiašalę sistemą, nedarant poveikio tuose dvišaliuose susitarimuose nustatytiems principams; |
| --- | --- |

(2)

Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regionine konvencija (1) (toliau – PEM konvencija) siekiama esamas dvišales kilmės taisyklių sistemas, nustatytas tarp PEM konvencijos Susitariančiųjų Šalių dvišaliais laisvosios prekybos susitarimais, perkelti į daugiašalę sistemą, nedarant poveikio tuose dvišaliuose susitarimuose nustatytiems principams;

| (3) | Sąjunga, Norvegija ir Lichtenšteinas PEM konvenciją pasirašė 2011 m. birželio 15 d., o Islandija – 2011 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(3)

Sąjunga, Norvegija ir Lichtenšteinas PEM konvenciją pasirašė 2011 m. birželio 15 d., o Islandija – 2011 m. birželio 30 d.;

| (4) | Sąjunga, Norvegija, Islandija ir Lichtenšteinas savo priėmimo dokumentus PEM konvencijos depozitarui deponavo atitinkamai 2012 m. kovo 26 d.2011 m. lapkričio 9 d., 2012 m. kovo 12 d. ir 2011 m. lapkričio 28 d. Todėl PEM konvencija pagal jos 10 straipsnio 3 dalį Lichtenšteinui ir Norvegijai įsigaliojo 2012 m. sausio 1 d., o Islandijai ir Sąjungai – 2012 m. gegužės 1 d.; |
| --- | --- |

(4)

Sąjunga, Norvegija, Islandija ir Lichtenšteinas savo priėmimo dokumentus PEM konvencijos depozitarui deponavo atitinkamai 2012 m. kovo 26 d.2011 m. lapkričio 9 d., 2012 m. kovo 12 d. ir 2011 m. lapkričio 28 d. Todėl PEM konvencija pagal jos 10 straipsnio 3 dalį Lichtenšteinui ir Norvegijai įsigaliojo 2012 m. sausio 1 d., o Islandijai ir Sąjungai – 2012 m. gegužės 1 d.;

| (5) | kol bus priimti ir įsigalios PEM konvencijos daliniai pakeitimai, EEE susitarimo Susitariančiosios Šalys susitarė taikyti alternatyvias kilmės taisykles, grindžiamas iš dalies pakeista PEM konvencija, kurios dvišaliu lygmeniu gali būti taikomos kaip alternatyva PEM konvencijoje nustatytoms kilmės taisyklėms, ir tuo tikslu į 4 protokolą įtraukti A priedėlį; |
| --- | --- |

(5)

kol bus priimti ir įsigalios PEM konvencijos daliniai pakeitimai, EEE susitarimo Susitariančiosios Šalys susitarė taikyti alternatyvias kilmės taisykles, grindžiamas iš dalies pakeista PEM konvencija, kurios dvišaliu lygmeniu gali būti taikomos kaip alternatyva PEM konvencijoje nustatytoms kilmės taisyklėms, ir tuo tikslu į 4 protokolą įtraukti A priedėlį;

| (6) | todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti 4 protokolą, |
| --- | --- |

(6)

todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti 4 protokolą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

4 protokolas iš dalies keičiamas, kaip išdėstyta šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja [...], jei pateikti visi pranešimai pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (*1)Jis taikomas nuo 2021 m. rugsėjo 1 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

4 straipsnis

Šio sprendimo taikymo tikslais prekių kilmės įrodymai gali būti išduodami atgaline data eksportui, vykdytam nuo 2021 m. rugsėjo 1 d. iki šio sprendimo įsigaliojimo dienos.

Priimta ..., ... .

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas / Pirmininkė

EEE jungtinio komiteto

sekretoriai

---

(1)  
  OL L 54, 2013 2 26, p. 4.

1

(*1)  [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]

*1

---

PRIEDAS

PRIE EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMO Nr. .../...

4 protokolo pabaigoje įrašomas šis tekstas:

„A PRIEDĖLIS

ALTERNATYVIOS TAIKYTINOS KILMĖS TAISYKLĖS

Taisyklės, kurias Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regioninės konvencijos (PEM konvencijos) Susitariančiosios Šalys gali pasirinktinai taikyti, kol bus užbaigtas PEM konvencijos keitimo procesas ir pakeitimai įsigalios

(toliau – taisyklės arba pereinamojo laikotarpio taisyklės)

SĄVOKOS „KILMĖS STATUSĄ TURINTYS PRODUKTAI“ APIBRĖŽTIS IR ADMINISTRACINIO BENDRADARBIAVIMO METODAI

TURINYS

| I ANTRAŠTINĖ DALIS | BENDROSIOS NUOSTATOS |
| --- | --- |

I ANTRAŠTINĖ DALIS

| 1 straipsnis | Apibrėžtys |
| --- | --- |

1 straipsnis

| II ANTRAŠTINĖ DALIS | SĄVOKOS „KILMĖS STATUSĄ TURINTYS PRODUKTAI“ APIBRĖŽTIS |
| --- | --- |

II ANTRAŠTINĖ DALIS

| 2 straipsnis | Bendrieji reikalavimai |
| --- | --- |

2 straipsnis

| 3 straipsnis | Tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje gauti produktai |
| --- | --- |

3 straipsnis

| 4 straipsnis | Pakankamas apdorojimas ar perdirbimas |
| --- | --- |

4 straipsnis

| 5 straipsnis | Leistinojo nuokrypio taisyklė |
| --- | --- |

5 straipsnis

| 6 straipsnis | Nepakankamas apdorojimas ar perdirbimas |
| --- | --- |

6 straipsnis

| 7 straipsnis | Kilmės kumuliacija |
| --- | --- |

7 straipsnis

| 8 straipsnis | Kilmės kumuliacijos taikymo sąlygos |
| --- | --- |

8 straipsnis

| 9 straipsnis | Kvalifikacinis vienetas |
| --- | --- |

9 straipsnis

| 10 straipsnis | Rinkiniai |
| --- | --- |

10 straipsnis

| 11 straipsnis | Neutralūs elementai |
| --- | --- |

11 straipsnis

| 12 straipsnis | Apskaitos atskyrimas |
| --- | --- |

12 straipsnis

| III ANTRAŠTINĖ DALIS | TERITORINIAI REIKALAVIMAI |
| --- | --- |

III ANTRAŠTINĖ DALIS

| 13 straipsnis | Teritoriškumo principas |
| --- | --- |

13 straipsnis

| 14 straipsnis | Nekeitimas |
| --- | --- |

14 straipsnis

| 15 straipsnis | Parodos |
| --- | --- |

15 straipsnis

| IV ANTRAŠTINĖ DALIS | SĄLYGINIS APMOKESTINIMAS ARBA NEAPMOKESTINIMAS MUITAIS |
| --- | --- |

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

| 16 straipsnis | Sąlyginis apmokestinimas arba neapmokestinimas muitais |
| --- | --- |

16 straipsnis

| V ANTRAŠTINĖ DALIS | PREKIŲ KILMĖS ĮRODYMAS |
| --- | --- |

V ANTRAŠTINĖ DALIS

| 17 straipsnis | Bendrieji reikalavimai |
| --- | --- |

17 straipsnis

| 18 straipsnis | Kilmės deklaracijos surašymo sąlygos |
| --- | --- |

18 straipsnis

| 19 straipsnis | Patvirtintas eksportuotojas |
| --- | --- |

19 straipsnis

| 20 straipsnis | EUR.1 judėjimo sertifikato išdavimo tvarka |
| --- | --- |

20 straipsnis

| 21 straipsnis | EUR.1 judėjimo sertifikatų išdavimas atgaline data |
| --- | --- |

21 straipsnis

| 22 straipsnis | EUR.1 judėjimo sertifikato dublikato išdavimas |
| --- | --- |

22 straipsnis

| 23 straipsnis | Kilmės įrodymo galiojimas |
| --- | --- |

23 straipsnis

| 24 straipsnis | Laisvosios zonos |
| --- | --- |

24 straipsnis

| 25 straipsnis | Importo reikalavimai |
| --- | --- |

25 straipsnis

| 26 straipsnis | Importavimas dalimis |
| --- | --- |

26 straipsnis

| 27 straipsnis | Atleidimas nuo reikalavimo pateikti kilmės įrodymą |
| --- | --- |

27 straipsnis

| 28 straipsnis | Neatitikimai ir formalios klaidos |
| --- | --- |

28 straipsnis

| 29 straipsnis | Tiekėjo deklaracijos |
| --- | --- |

29 straipsnis

| 30 straipsnis | Eurais apskaičiuotos sumos |
| --- | --- |

30 straipsnis

| VI ANTRAŠTINĖ DALIS | BENDRADARBIAVIMO PRINCIPAI IR PATVIRTINAMIEJI DOKUMENTAI |
| --- | --- |

VI ANTRAŠTINĖ DALIS

| 31 straipsnis | Patvirtinamieji dokumentai, kilmės įrodymų ir papildomų dokumentų saugojimas |
| --- | --- |

31 straipsnis

| 32 straipsnis | Ginčų sprendimas |
| --- | --- |

32 straipsnis

| VII ANTRAŠTINĖ DALIS | ADMINISTRACINIS BENDRADARBIAVIMAS |
| --- | --- |

VII ANTRAŠTINĖ DALIS

| 33 straipsnis | Pranešimas ir bendradarbiavimas |
| --- | --- |

33 straipsnis

| 34 straipsnis | Kilmės įrodymų tikrinimas |
| --- | --- |

34 straipsnis

| 35 straipsnis | Tiekėjo deklaracijų tikrinimas |
| --- | --- |

35 straipsnis

| 36 straipsnis | Sankcijos |
| --- | --- |

36 straipsnis

| VIII ANTRAŠTINĖ DALIS | A PRIEDĖLIO TAIKYMAS |
| --- | --- |

VIII ANTRAŠTINĖ DALIS

| 37 straipsnis | Lichtenšteinas |
| --- | --- |

37 straipsnis

| 38 straipsnis | San Marino Respublika |
| --- | --- |

38 straipsnis

| 39 straipsnis | Andoros Kunigaikštystė |
| --- | --- |

39 straipsnis

| 40 straipsnis | Seuta ir Melilja |
| --- | --- |

40 straipsnis

Priedų sąrašas

| I PRIEDAS | II priedo sąrašo įvadinės pastabos |
| --- | --- |

I PRIEDAS

| II PRIEDAS | Apdorojimo ar perdirbimo operacijų, kurias reikia atlikti su kilmės statuso neturinčiomis medžiagomis, kad pagamintas produktas įgytų kilmės statusą, sąrašas |
| --- | --- |

II PRIEDAS

| III PRIEDAS | Kilmės deklaracijos tekstas |
| --- | --- |

III PRIEDAS

| IV PRIEDAS | EUR.1 judėjimo sertifikato ir prašymo išduoti EUR.1 judėjimo sertifikatą pavyzdžiai |
| --- | --- |

IV PRIEDAS

| V PRIEDAS | Su Seutos ir Meliljos kilmės produktais susijusios specialios sąlygos |
| --- | --- |

V PRIEDAS

| VI PRIEDAS | Tiekėjo deklaracija |
| --- | --- |

VI PRIEDAS

| VII PRIEDAS | Ilgalaikė tiekėjo deklaracija |
| --- | --- |

VII PRIEDAS

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Apibrėžtys

Šiose taisyklėse vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | taikančioji Susitariančioji Šalis – PEM konvencijos Susitariančioji Šalis, šias taisykles įtraukusi į savo dvišalius lengvatinio prekybos režimo susitarimus su kita PEM konvencijos Susitariančiąja Šalimi, ir apima EEE susitarimo Susitariančiąją Šalį; |
| --- | --- |

a)

taikančioji Susitariančioji Šalis – PEM konvencijos Susitariančioji Šalis, šias taisykles įtraukusi į savo dvišalius lengvatinio prekybos režimo susitarimus su kita PEM konvencijos Susitariančiąja Šalimi, ir apima EEE susitarimo Susitariančiąją Šalį;

| b) | skirsniai, pozicijos ir subpozicijos – skirsniai, pozicijos ir subpozicijos (žymimos keturių ar šešių skaitmenų kodais), į kuriuos suskirstyta Suderintą prekių aprašymo ir kodavimo sistemą (toliau – Suderinta sistema) sudaranti nomenklatūra, iš dalies pakeista remiantis 2004 m. birželio 26 d. Muitinių bendradarbiavimo tarybos rekomendacija; |
| --- | --- |

b)

skirsniai, pozicijos ir subpozicijos – skirsniai, pozicijos ir subpozicijos (žymimos keturių ar šešių skaitmenų kodais), į kuriuos suskirstyta Suderintą prekių aprašymo ir kodavimo sistemą (toliau – Suderinta sistema) sudaranti nomenklatūra, iš dalies pakeista remiantis 2004 m. birželio 26 d. Muitinių bendradarbiavimo tarybos rekomendacija;

| c) | žodis „klasifikuojama“ reiškia, kad prekė yra priskiriama tam tikrai Suderintos sistemos pozicijai ar subpozicijai; |
| --- | --- |

c)

žodis „klasifikuojama“ reiškia, kad prekė yra priskiriama tam tikrai Suderintos sistemos pozicijai ar subpozicijai;

| d) | siunta – produktai, kurie:






  i) | vieno eksportuotojo vienu metu siunčiami vienam gavėjui arba |
| --- | --- | --- |

d)

siunta – produktai, kurie:

i)

vieno eksportuotojo vienu metu siunčiami vienam gavėjui arba

| ii) | siunčiami su vienu transporto dokumentu, su kuriuo jie vežami nuo eksportuotojo iki gavėjo, arba, jei tokio dokumento nėra, su viena sąskaita faktūra; |
| --- | --- |

ii)

siunčiami su vienu transporto dokumentu, su kuriuo jie vežami nuo eksportuotojo iki gavėjo, arba, jei tokio dokumento nėra, su viena sąskaita faktūra;

| e) | terminas „Šalies arba taikančiosios Susitariančiosios Šalies muitinė“ Europos Sąjungos atveju reiškia bet kurią Europos Sąjungos valstybių narių muitinę; |
| --- | --- |

e)

terminas „Šalies arba taikančiosios Susitariančiosios Šalies muitinė“ Europos Sąjungos atveju reiškia bet kurią Europos Sąjungos valstybių narių muitinę;

| f) | muitinė vertė – vertė, nustatyta pagal 1994 m. Susitarimą dėl Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VII straipsnio įgyvendinimo (PPO susitarimą dėl muitinio įvertinimo); |
| --- | --- |

f)

muitinė vertė – vertė, nustatyta pagal 1994 m. Susitarimą dėl Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VII straipsnio įgyvendinimo (PPO susitarimą dėl muitinio įvertinimo);

| g) | gamintojo kaina (ex-works kaina) – kaina, ex-works sąlygomis už produktą sumokėta EEE gamintojui, kurio įmonėje atlikta paskutinė apdorojimo arba perdirbimo operacija, jeigu į šią kainą įtraukta visų panaudotų medžiagų vertė ir visos kitos su produkto gamyba susijusios sąnaudos ir iš jos išskaičiuoti visi vidaus mokesčiai, kurie yra arba gali būti grąžinti gautąjį produktą eksportavus. Jei paskutinė apdorojimo ar perdirbimo operacija atliekama pagal subrangos sutartį su gamintoju, terminas „gamintojas“ reiškia subrangovą įdarbinusią įmonę.
  Jei į sumokėtą faktinę kainą nėra įtrauktos visos su produkto gamyba susijusios sąnaudos, faktiškai patirtos EEE, gamintojo kaina (ex-works kaina) yra lygi visų šių sąnaudų sumai, iš kurios išskaičiuoti visi vidaus mokesčiai, kurie yra ar gali būti grąžinti gautąjį produktą eksportavus; |
| --- | --- |

g)

gamintojo kaina (ex-works kaina) – kaina, ex-works sąlygomis už produktą sumokėta EEE gamintojui, kurio įmonėje atlikta paskutinė apdorojimo arba perdirbimo operacija, jeigu į šią kainą įtraukta visų panaudotų medžiagų vertė ir visos kitos su produkto gamyba susijusios sąnaudos ir iš jos išskaičiuoti visi vidaus mokesčiai, kurie yra arba gali būti grąžinti gautąjį produktą eksportavus. Jei paskutinė apdorojimo ar perdirbimo operacija atliekama pagal subrangos sutartį su gamintoju, terminas „gamintojas“ reiškia subrangovą įdarbinusią įmonę.

Jei į sumokėtą faktinę kainą nėra įtrauktos visos su produkto gamyba susijusios sąnaudos, faktiškai patirtos EEE, gamintojo kaina (ex-works kaina) yra lygi visų šių sąnaudų sumai, iš kurios išskaičiuoti visi vidaus mokesčiai, kurie yra ar gali būti grąžinti gautąjį produktą eksportavus;

| h) | pakeičiamos medžiagos, arba pakeičiami produktai, – tos pačios rūšies ir prekinės kokybės medžiagos arba produktai, kurių techninės ir fizinės charakteristikos yra vienodos ir kurių negalima atskirti vienų nuo kitų; |
| --- | --- |

h)

pakeičiamos medžiagos, arba pakeičiami produktai, – tos pačios rūšies ir prekinės kokybės medžiagos arba produktai, kurių techninės ir fizinės charakteristikos yra vienodos ir kurių negalima atskirti vienų nuo kitų;

| i) | prekė – medžiaga ir produktas; |
| --- | --- |

i)

prekė – medžiaga ir produktas;

| j) | gamyba – apdorojimas ar perdirbimas, įskaitant surinkimą; |
| --- | --- |

j)

gamyba – apdorojimas ar perdirbimas, įskaitant surinkimą;

| k) | medžiaga – produkto gamyboje naudojama sudedamoji dalis, žaliava, komponentas, detalė ir kt.; |
| --- | --- |

k)

medžiaga – produkto gamyboje naudojama sudedamoji dalis, žaliava, komponentas, detalė ir kt.;

| l) | didžiausias kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekis – didžiausias leidžiamas kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekis, kurį panaudojus gamyba laikoma pakankamu apdorojimu ar perdirbimu, kad produktas įgytų kilmės statusą. Šis kiekis gali būti išreikštas produkto gamintojo kainos (ex-works kainos) procentine dalimi arba tokių panaudotų medžiagų, priskiriamų nurodytai skirsnių grupei, skirsniui, pozicijai ar subpozicijai, neto masės procentine dalimi; |
| --- | --- |

l)

didžiausias kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekis – didžiausias leidžiamas kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekis, kurį panaudojus gamyba laikoma pakankamu apdorojimu ar perdirbimu, kad produktas įgytų kilmės statusą. Šis kiekis gali būti išreikštas produkto gamintojo kainos (ex-works kainos) procentine dalimi arba tokių panaudotų medžiagų, priskiriamų nurodytai skirsnių grupei, skirsniui, pozicijai ar subpozicijai, neto masės procentine dalimi;

| m) | produktas – gaminamas produktas, net jei jis skirtas vėliau naudoti atliekant kitą gamybos operaciją; |
| --- | --- |

m)

produktas – gaminamas produktas, net jei jis skirtas vėliau naudoti atliekant kitą gamybos operaciją;

| n) | teritorija – EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies, kuriai taikomas EEE susitarimas, sausumos teritorija, vidaus vandenys ir teritorinė jūra; |
| --- | --- |

n)

teritorija – EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies, kuriai taikomas EEE susitarimas, sausumos teritorija, vidaus vandenys ir teritorinė jūra;

| o) | pridėtinė vertė – gamintojo kaina (ex-works kaina), iš kurios išskaičiuota visų panaudotų kitų taikančiųjų Susitariančiųjų Šalių, su kuriomis taikoma kumuliacija, kilmės medžiagų muitinė vertė, arba, jei muitinė vertė nežinoma ir negali būti nustatyta, pirmoji galima nustatyti kaina, sumokėta už medžiagas EEE; |
| --- | --- |

o)

pridėtinė vertė – gamintojo kaina (ex-works kaina), iš kurios išskaičiuota visų panaudotų kitų taikančiųjų Susitariančiųjų Šalių, su kuriomis taikoma kumuliacija, kilmės medžiagų muitinė vertė, arba, jei muitinė vertė nežinoma ir negali būti nustatyta, pirmoji galima nustatyti kaina, sumokėta už medžiagas EEE;

| p) | medžiagų vertė – panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų muitinė vertė importo metu arba, jei ji nežinoma ir negali būti nustatyta, pirmoji galima nustatyti kaina, sumokėta už medžiagas EEE. Jei reikia nustatyti panaudotų kilmės statusą turinčių medžiagų vertę, šis punktas taikomas mutatis mutandis. |
| --- | --- |

p)

medžiagų vertė – panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų muitinė vertė importo metu arba, jei ji nežinoma ir negali būti nustatyta, pirmoji galima nustatyti kaina, sumokėta už medžiagas EEE. Jei reikia nustatyti panaudotų kilmės statusą turinčių medžiagų vertę, šis punktas taikomas mutatis mutandis.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

II ANTRAŠTINĖ DALIS

SĄVOKOS „KILMĖS STATUSĄ TURINTYS PRODUKTAI“ APIBRĖŽTIS

SĄVOKOS „KILMĖS STATUSĄ TURINTYS PRODUKTAI“ APIBRĖŽTIS

2 straipsnis

Bendrieji reikalavimai

1.   Įgyvendinant EEE susitarimą, kilusiais iš EEE laikomi šie produktai:

| a) | tik EEE gauti produktai, kaip apibrėžta 3 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

tik EEE gauti produktai, kaip apibrėžta 3 straipsnyje;

| b) | EEE gauti produktai, kuriuose yra ne vien tik joje gautų medžiagų, jeigu tos medžiagos EEE buvo pakankamai apdorotos arba perdirbtos, kaip apibrėžta 4 straipsnyje. |
| --- | --- |

b)

EEE gauti produktai, kuriuose yra ne vien tik joje gautų medžiagų, jeigu tos medžiagos EEE buvo pakankamai apdorotos arba perdirbtos, kaip apibrėžta 4 straipsnyje.

Šiuo tikslu EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių, kurioms taikomas Susitarimas, teritorijos laikomos viena teritorija.

2.   Nepaisant 1 dalies, nustatant 3 protokolo I ir II lentelėse nurodytų produktų kilmę Lichtenšteino Kunigaikštystės teritorija nelaikoma EEE teritorijos dalimi, ir tokie produktai yra laikomi EEE kilmės produktais tik jeigu jie buvo gauti tik kitų EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių teritorijose arba pakankamai jose apdoroti ar perdirbti.

3 straipsnis

Tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje gauti produktai

1.   Tik EEE gautais laikomi:

| a) | mineraliniai produktai ir natūralus vanduo, išgauti iš jos žemės gelmių arba jūros dugno; |
| --- | --- |

a)

mineraliniai produktai ir natūralus vanduo, išgauti iš jos žemės gelmių arba jūros dugno;

| b) | joje išauginti arba surinkti augalai, įskaitant vandens augalus, ir augaliniai produktai; |
| --- | --- |

b)

joje išauginti arba surinkti augalai, įskaitant vandens augalus, ir augaliniai produktai;

| c) | joje atsivesti ir užauginti gyvi gyvūnai; |
| --- | --- |

c)

joje atsivesti ir užauginti gyvi gyvūnai;

| d) | produktai, gauti iš joje užaugintų gyvų gyvūnų; |
| --- | --- |

d)

produktai, gauti iš joje užaugintų gyvų gyvūnų;

| e) | produktai, pagaminti paskerdus joje atsivestus ir užaugintus gyvūnus; |
| --- | --- |

e)

produktai, pagaminti paskerdus joje atsivestus ir užaugintus gyvūnus;

| f) | produktai, gauti iš joje vykdomos medžioklės ar žvejybos; |
| --- | --- |

f)

produktai, gauti iš joje vykdomos medžioklės ar žvejybos;

| g) | akvakultūros produktai, jei žuvys, vėžiagyviai, moliuskai ir kiti vandens bestuburiai joje veisiami ir auginami iš ikrų, lervų, mailiaus arba jauniklių; |
| --- | --- |

g)

akvakultūros produktai, jei žuvys, vėžiagyviai, moliuskai ir kiti vandens bestuburiai joje veisiami ir auginami iš ikrų, lervų, mailiaus arba jauniklių;

| h) | jūrų žvejybos ir kiti produktai, išgauti iš jūros jos laivais už teritorinės jūros ribų; |
| --- | --- |

h)

jūrų žvejybos ir kiti produktai, išgauti iš jūros jos laivais už teritorinės jūros ribų;

| i) | produktai, pagaminti jos žvejybos produktų perdirbimo laivuose tik iš h punkte nurodytų produktų; |
| --- | --- |

i)

produktai, pagaminti jos žvejybos produktų perdirbimo laivuose tik iš h punkte nurodytų produktų;

| j) | joje surinkti naudoti gaminiai, tinkami tik žaliavoms atgauti; |
| --- | --- |

j)

joje surinkti naudoti gaminiai, tinkami tik žaliavoms atgauti;

| k) | joje vykdomos gamybos atliekos ir laužas; |
| --- | --- |

k)

joje vykdomos gamybos atliekos ir laužas;

| l) | produktai, išgauti iš jūros dugno arba podugnio, esančių už jos teritorinės jūros ribų, jei ji turi išimtinę teisę juos eksploatuoti; |
| --- | --- |

l)

produktai, išgauti iš jūros dugno arba podugnio, esančių už jos teritorinės jūros ribų, jei ji turi išimtinę teisę juos eksploatuoti;

| m) | prekės, joje pagamintos tik iš a–l punktuose nurodytų produktų. |
| --- | --- |

m)

prekės, joje pagamintos tik iš a–l punktuose nurodytų produktų.

2.   Atitinkamai šio straipsnio 1 dalies h ir i punktuose vartojami terminai „jos laivai“ ir „jos žvejybos produktų perdirbimo laivai“ taikomi tik tiems laivams ir žvejybos produktų perdirbimo laivams, kurie atitinka visus šiuos reikalavimus:

| a) | yra registruoti Europos Sąjungos valstybėje narėje arba ELPA valstybėje; |
| --- | --- |

a)

yra registruoti Europos Sąjungos valstybėje narėje arba ELPA valstybėje;

| b) | plaukioja su Europos Sąjungos valstybės narės arba ELPA valstybės vėliava; |
| --- | --- |

b)

plaukioja su Europos Sąjungos valstybės narės arba ELPA valstybės vėliava;

| c) | atitinka vieną iš toliau nurodytų sąlygų:






  i) | ne mažiau kaip 50 % jų nuosavybės teise priklauso EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių piliečiams arba |
| --- | --- | --- |

c)

atitinka vieną iš toliau nurodytų sąlygų:

i)

ne mažiau kaip 50 % jų nuosavybės teise priklauso EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių piliečiams arba

| ii) | jie priklauso bendrovėms, kurių:






  — | pagrindinė buveinė ir pagrindinė verslo vieta yra Europos Sąjungos valstybėje narėje arba ELPA valstybėje ir |
| --- | --- | --- |

ii)

jie priklauso bendrovėms, kurių:

—

pagrindinė buveinė ir pagrindinė verslo vieta yra Europos Sąjungos valstybėje narėje arba ELPA valstybėje ir

| — | ne mažiau kaip 50 % nuosavybės teise priklauso EEE susitarimo Susitariančiosioms Šalims arba jų viešiesiems subjektams ar piliečiams. |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 50 % nuosavybės teise priklauso EEE susitarimo Susitariančiosioms Šalims arba jų viešiesiems subjektams ar piliečiams.

3.   Taikant 2 dalį, ELPA valstybės laikomos viena taikančiąja Susitariančiąja Šalimi.

4 straipsnis

Pakankamas apdorojimas ar perdirbimas

1.   Nedarant poveikio šio straipsnio 3 dalies ir 6 straipsnio taikymui, produktai, kurie nėra tik EEE gauti produktai, laikomi pakankamai apdorotais ar perdirbtais, jei įvykdomos II priedo sąraše atitinkamoms prekėms nustatytos sąlygos.

2.   Jeigu pagal 1 dalį EEE kilmės statusą įgijęs produktas panaudojamas kaip medžiaga kitam produktui pagaminti, į kilmės statuso neturinčias medžiagas, kurios galėjo būti panaudotos jam pagaminti, neatsižvelgiama.

3.   Kiekvieno produkto atveju nustatoma, ar laikomasi 1 dalyje nustatytų reikalavimų.

Tačiau kai atitinkama taisyklė yra grindžiama didžiausio kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekio kriterijumi, EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių muitinės gal leisti eksportuotojams produktų gamintojo kainą (ex-works kainą) ir kilmės statuso neturinčių medžiagų vertę apskaičiuoti pagal vidurkį, kaip nustatyta 4 dalyje, siekiant atsižvelgti į sąnaudų ir valiutų kurso svyravimus.

4.   Kai taikoma 3 dalies antra pastraipa, vidutinė produkto gamintojo kaina (ex-works kaina) ir vidutinė panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų vertė apskaičiuojama atitinkamai remiantis visų ankstesniais finansiniais metais parduotų tokių pačių produktų gamintojo kainų (ex-works kainų) suma ir visiems tokiems patiems produktams pagaminti ankstesniais finansiniais metais, kaip nustatyta toje EEE susitarimo Susitariančiojoje Šalyje, panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų verčių suma, arba, jeigu nėra visų finansinių metų statistikos, pasirinkus ne trumpesnį kaip trys mėnesiai laikotarpį.

5.   Eksportuotojai, pasirinkę skaičiavimą pagal vidurkį, šį metodą taiko nuosekliai kitais metais po ataskaitinių finansinių metų arba prireikus kitais metais po trumpesnio laikotarpio, naudojamo kaip ataskaitinis laikotarpis. Jie gali nustoti taikyti šį metodą, kai konkrečiais finansiniais metais arba atitinkamu ne trumpesniu kaip trys mėnesiai laikotarpiu nustato, jog sąnaudų arba valiutų kurso svyravimai, dėl kurių buvo pasirinkta taikyti šį metodą, pasibaigė.

6.   Siekiant nustatyti, ar laikomasi reikalavimo neviršyti didžiausio kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekio, 4 dalyje nurodyti vidurkiai naudojami kaip gamintojo kaina (ex-works kaina) ir kilmės statuso neturinčių medžiagų vertė.

5 straipsnis

Leistinojo nuokrypio taisyklė

1.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 4 straipsnio ir laikantis šio straipsnio 2 ir 3 dalių, kilmės statuso neturinčias medžiagas, kurių, vadovaujantis II priedo sąraše nustatytomis sąlygomis, negalima naudoti atitinkamam produktui pagaminti, vis dėlto galima naudoti, jeigu įvertinta bendra produkto neto masė ar vertė neviršija:

| a) | 15 % produkto neto masės, jei produktas priskiriamas 2 ir 4–24 skirsniams, išskyrus 16 skirsniui priskiriamus žuvininkystės produktus; |
| --- | --- |

a)

15 % produkto neto masės, jei produktas priskiriamas 2 ir 4–24 skirsniams, išskyrus 16 skirsniui priskiriamus žuvininkystės produktus;

| b) | 15 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos), jei tai yra a punkte nenurodytas produktas. |
| --- | --- |

b)

15 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos), jei tai yra a punkte nenurodytas produktas.

Ši dalis netaikoma produktams, kurie priskiriami Suderintos sistemos 50–63 skirsniams ir kuriems taikomi I priedo 6 ir 7 pastabose minimi leistinieji nuokrypiai.

2.   Taikant šio straipsnio 1 dalį, neleidžiama viršyti nė vieno didžiausio kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekio procentinio dydžio, nurodyto II priedo sąraše nustatytose taisyklėse.

3.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalys netaikomos tik EEE gautiems produktams, kaip apibrėžta 3 straipsnyje. Tačiau, nedarant poveikio 6 straipsnio ir 9 straipsnio 1 dalies taikymui, minėtose nuostatose numatytas leistinasis nuokrypis vis dėlto taikomas produktams, kuriems pagal II priedo sąraše nurodytą taisyklę pagaminti turi būti naudojamos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje gautos medžiagos.

6 straipsnis

Nepakankamas apdorojimas ar perdirbimas

1.   Nedarant poveikio šio straipsnio 2 dalies taikymui ir neatsižvelgiant į tai, ar 4 straipsnio reikalavimai įvykdyti, kilmės statusas nesuteikiamas dėl šių nepakankamo apdorojimo ar perdirbimo operacijų:

| a) | operacijų, kuriomis užtikrinama, kad produktai išliktų geros būklės juos vežant ir saugant; |
| --- | --- |

a)

operacijų, kuriomis užtikrinama, kad produktai išliktų geros būklės juos vežant ir saugant;

| b) | pakuočių išardymo ir surinkimo; |
| --- | --- |

b)

pakuočių išardymo ir surinkimo;

| c) | plovimo, valymo; dulkių, oksido, alyvos, dažų ar kitokių dangų nuvalymo; |
| --- | --- |

c)

plovimo, valymo; dulkių, oksido, alyvos, dažų ar kitokių dangų nuvalymo;

| d) | tekstilės lyginimo arba presavimo; |
| --- | --- |

d)

tekstilės lyginimo arba presavimo;

| e) | paprastų dažymo ir poliravimo operacijų; |
| --- | --- |

e)

paprastų dažymo ir poliravimo operacijų;

| f) | ryžių lukštenimo ir dalinio ar visiško malimo; grūdų ir ryžių poliravimo ir glazūravimo; |
| --- | --- |

f)

ryžių lukštenimo ir dalinio ar visiško malimo; grūdų ir ryžių poliravimo ir glazūravimo;

| g) | cukraus dažymo ar aromatizavimo arba cukraus gabalėlių formavimo operacijų; dalinio arba visiško cukraus kristalų malimo; |
| --- | --- |

g)

cukraus dažymo ar aromatizavimo arba cukraus gabalėlių formavimo operacijų; dalinio arba visiško cukraus kristalų malimo;

| h) | vaisių, riešutų ir daržovių lupimo, kauliukų išėmimo ir lukštenimo; |
| --- | --- |

h)

vaisių, riešutų ir daržovių lupimo, kauliukų išėmimo ir lukštenimo;

| i) | galandimo, paprasto šlifavimo arba paprasto pjaustymo; |
| --- | --- |

i)

galandimo, paprasto šlifavimo arba paprasto pjaustymo;

| j) | sijojimo, atrankinės patikros, rūšiavimo, klasifikavimo, kategorizavimo, derinimo (įskaitant rinkinių sudarymą); |
| --- | --- |

j)

sijojimo, atrankinės patikros, rūšiavimo, klasifikavimo, kategorizavimo, derinimo (įskaitant rinkinių sudarymą);

| k) | paprasto išpilstymo į butelius, skardines, flakonus, dėjimo į maišus, dėklus, dėžes, kortelių ar lentelių tvirtinimo ir visų kitų paprastų pakavimo operacijų; |
| --- | --- |

k)

paprasto išpilstymo į butelius, skardines, flakonus, dėjimo į maišus, dėklus, dėžes, kortelių ar lentelių tvirtinimo ir visų kitų paprastų pakavimo operacijų;

| l) | ženklų, etikečių, logotipų ir kitų panašių skiriamųjų ženklų tvirtinimo ar spausdinimo ant produktų ar jų pakuočių; |
| --- | --- |

l)

ženklų, etikečių, logotipų ir kitų panašių skiriamųjų ženklų tvirtinimo ar spausdinimo ant produktų ar jų pakuočių;

| m) | paprasto vienos ar kelių rūšių produktų sumaišymo; |
| --- | --- |

m)

paprasto vienos ar kelių rūšių produktų sumaišymo;

| n) | cukraus sumaišymo su bet kokia medžiaga; |
| --- | --- |

n)

cukraus sumaišymo su bet kokia medžiaga;

| o) | paprasto vandens pridėjimo arba produktų praskiedimo, dehidratacijos ar denatūracijos; |
| --- | --- |

o)

paprasto vandens pridėjimo arba produktų praskiedimo, dehidratacijos ar denatūracijos;

| p) | paprasto gaminio surinkimo iš dalių sudarant užbaigtą gaminį arba produktų išardymo į dalis; |
| --- | --- |

p)

paprasto gaminio surinkimo iš dalių sudarant užbaigtą gaminį arba produktų išardymo į dalis;

| q) | gyvūnų skerdimo; |
| --- | --- |

q)

gyvūnų skerdimo;

| r) | dviejų ar kelių operacijų, išvardytų a–q punktuose, derinio. |
| --- | --- |

r)

dviejų ar kelių operacijų, išvardytų a–q punktuose, derinio.

2.   Nustatant, ar konkretaus produkto apdorojimas ar perdirbimas turi būti laikomas nepakankamu, kaip apibrėžta 1 dalyje, atsižvelgiama į visas EEE su tuo produktu atliktas operacijas.

7 straipsnis

Kilmės kumuliacija

1.   Nedarant poveikio 2 straipsnio taikymui, produktai yra laikomi EEE kilmės produktais, jeigu jie yra gauti EEE ir juose yra taikančiosios Susitariančiosios Šalies kilmės medžiagų ir jeigu EEE atliktų apdorojimo ar perdirbimo operacijų mastas yra didesnis nei 6 straipsnyje nurodytų operacijų mastas. Tokios medžiagos nebūtinai turi būti pakankamai apdorotos arba perdirbtos.

2.   Jeigu EEE atliktų apdorojimo ar perdirbimo operacijų mastas nėra didesnis nei 6 straipsnyje nurodytų operacijų mastas, gautas produktas, kuriame yra kitos taikančiosios Susitariančiosios Šalies kilmės medžiagų, laikomas EEE kilmės produktu tik tuo atveju, jei joje sukurta pridėtinė vertė yra didesnė už panaudotų bet kurios iš kitų taikančiųjų Susitariančiųjų Šalių kilmės medžiagų vertę. Priešingu atveju gautas produktas laikomas kilusiu iš tos taikančiosios Susitariančiosios Šalies, kuriai priskiriama didžiausia kilmės statusą turinčių medžiagų, panaudotų gamybai EEE, vertė.

3.   Nedarant poveikio 2 straipsnio taikymui, jei tai yra ne 50–63 skirsniams priskiriami produktai, taikančiojoje Susitariančiojoje Šalyje, išskyrus EEE susitarimo Susitariančiąją Šalį, atliktos apdorojimo arba perdirbimo operacijos laikomos atliktomis EEE, jeigu gauti produktai buvo vėliau apdoroti ar perdirbti EEE.

4.   Nedarant poveikio 2 straipsnio taikymui, jei tai yra 50–63 skirsniams priskiriami produktai ir tik jei vykdoma dvišalė prekyba tarp EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių, importuojančioje EEE susitarimo Susitariančiojoje Šalyje atliktos apdorojimo ar perdirbimo operacijos laikomos atliktomis EEE, jeigu produktai buvo vėliau apdoroti arba perdirbti EEE.

Taikant šią dalį, Europos Sąjungos stabilizacijos ir asociacijos proceso dalyvės ir Moldovos Respublika laikomos viena taikančiąja Susitariančiąja Šalimi.

5.   EEE susitarimo Susitariančiosios Šalys gali EEE jungtinio komiteto sprendimu bendrai pasirinkti išplėsti šio straipsnio 3 dalies taikymo sritį įtraukdamos 50–63 skirsniams priskiriamų produktų importą.

6.   Taikant kumuliaciją pagal šio straipsnio 3–5 dalis, kilmės statusą turintys produktai laikomi EEE kilmės produktais tik tuo atveju, jei joje atliktų apdorojimo arba perdirbimo operacijų mastas yra didesnis nei 6 straipsnyje nurodytų operacijų mastas.

7.   EEE neapdorotų arba neperdirbtų vienos iš taikančiųjų Susitariančiųjų Šalių kilmės produktų kilmės šalis išlieka ta pati eksportuojant juos į vieną iš kitų EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių.

8 straipsnis

Kilmės kumuliacijos taikymo sąlygos

1.   7 straipsnyje numatyta kumuliacija gali būti taikoma tik jei:

| a) | taikančiosios Susitariančiosios Šalys, dalyvaujančios kilmės statuso įgijimo procese, ir paskirties EEE susitarimo Susitariančioji Šalis taiko lengvatinio prekybos režimo susitarimą pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnį ir |
| --- | --- |

a)

taikančiosios Susitariančiosios Šalys, dalyvaujančios kilmės statuso įgijimo procese, ir paskirties EEE susitarimo Susitariančioji Šalis taiko lengvatinio prekybos režimo susitarimą pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnį ir

| b) | prekės kilmės statusą įgijo taikant šioms taisyklėms tapačias kilmės taisykles. |
| --- | --- |

b)

prekės kilmės statusą įgijo taikant šioms taisyklėms tapačias kilmės taisykles.

2.   Pranešimai apie kumuliacijai taikyti būtinų reikalavimų įvykdymą skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje) ir kitų EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių oficialiuosiuose leidiniuose, laikantis juose galiojančios tvarkos.

7 straipsnyje numatyta kumuliacija taikoma nuo tuose pranešimuose nurodytos datos.

EEE susitarimo Susitariančiosios Šalys Europos Komisijai pateikia išsamią informaciją apie atitinkamus susitarimus, sudarytus su kitomis taikančiosiomis Susitariančiosiomis Šalimis, įskaitant šių taisyklių įsigaliojimo datas.

3.   Tais atvejais, kai produktai kilmės statusą įgijo pagal 7 straipsnį taikant kilmės kumuliaciją, kilmės įrodyme turėtų būti įrašas anglų kalba „CUMULATION APPLIED WITH (atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimas (-ai) anglų kalba)“.

Jei kaip kilmės įrodymas naudojamas EUR.1 judėjimo sertifikatas, šis įrašas pateikiamas EUR.1 judėjimo sertifikato 7 langelyje.

4.   EEE susitarimo Susitariančiosios Šalys gali nuspręsti EEE viduje eksportuojamus produktus, kurie kilmės statusą įgijo taikant kilmės kumuliaciją pagal 7 straipsnį, atleisti nuo pareigos į kilmės įrodymą įtraukti šio straipsnio 3 dalyje nurodytą įrašą (1).

EEE susitarimo Susitariančiosios Šalys apie atleidimą nuo pareigos praneša Europos Komisijai pagal 8 straipsnio 2 dalį.

9 straipsnis

Kvalifikacinis vienetas

1.   Taikant šias taisykles, kvalifikaciniu vienetu laikomas konkretus produktas, kuris, klasifikuojant pagal Suderintos sistemos nomenklatūrą, laikomas baziniu vienetu. Todėl:

| a) | kai produktas, kurį sudaro gaminių grupė arba rinkinys, pagal Suderintos sistemos taisykles yra klasifikuojamas jį priskiriant vienai pozicijai, ta visuma sudaro kvalifikacinį vienetą; |
| --- | --- |

a)

kai produktas, kurį sudaro gaminių grupė arba rinkinys, pagal Suderintos sistemos taisykles yra klasifikuojamas jį priskiriant vienai pozicijai, ta visuma sudaro kvalifikacinį vienetą;

| b) | kai siuntą sudaro tam tikras skaičius vienodų produktų, priskiriamų tai pačiai Suderintos sistemos pozicijai, šios taisyklės taikomos atskirai kiekvienam produktui. |
| --- | --- |

b)

kai siuntą sudaro tam tikras skaičius vienodų produktų, priskiriamų tai pačiai Suderintos sistemos pozicijai, šios taisyklės taikomos atskirai kiekvienam produktui.

2.   Jei pagal Suderintos sistemos 5 bendrąją taisyklę pakuotė klasifikuojama kartu su produktu, nustatant kilmę ji taip pat vertinama kartu su produktu.

3.   Reikmenys, atsarginės dalys ir įrankiai, siunčiami kartu su įranga, mechanizmu, aparatu ar transporto priemone, įeinantys į įprastą jų sudėtį ir įtraukti į jų gamintojo kainą (ex-works kainą), yra laikomi neatskiriama tos įrangos, mechanizmo, aparato ar transporto priemonės dalimi.

10 straipsnis

Rinkiniai

Rinkiniai, kaip apibrėžta Suderintos sistemos 3 bendrojoje taisyklėje, laikomi turinčiais kilmės statusą, jei kilmės statusą turi visos jų sudėtinės dalys.

Jei rinkinį sudaro kilmės statusą turintys ir kilmės statuso neturintys produktai, pats rinkinys vis dėlto laikomas turinčiu kilmės statusą, jeigu kilmės statuso neturinčių produktų vertė neviršija 15 % rinkinio gamintojo kainos (ex-works kainos).

11 straipsnis

Neutralūs elementai

Siekiant nustatyti, ar produktas turi kilmės statusą, neatsižvelgiama į tolesnių elementų, kurie gali būti naudojami produkto gamyboje, kilmę:

| a) | energijos ir kuro; |
| --- | --- |

a)

energijos ir kuro;

| b) | įrangos ir įrenginių; |
| --- | --- |

b)

įrangos ir įrenginių;

| c) | mechanizmų ir įrankių; |
| --- | --- |

c)

mechanizmų ir įrankių;

| d) | kitų prekių, kurios neįeina į galutinę produkto sudėtį ir nėra tam skirtos. |
| --- | --- |

d)

kitų prekių, kurios neįeina į galutinę produkto sudėtį ir nėra tam skirtos.

12 straipsnis

Apskaitos atskyrimas

1.   Jeigu produktui apdoroti ar perdirbti naudojamos kilmės statusą turinčios ir jo neturinčios pakeičiamos medžiagos, ekonominės veiklos vykdytojai gali užtikrinti, kad tos medžiagos būtų apskaitomos taikant apskaitos atskyrimo metodą, neprivalant atskirai jų laikyti.

2.   Ekonominės veiklos vykdytojai gali užtikrinti, kad 1701 pozicijai priskiriami kilmės statusą turintys ir jo neturintys produktai būtų apskaitomi taikant apskaitos atskyrimo metodą, neprivalant atskirai jų laikyti.

3.   EEE susitarimo Susitariančiosios Šalys gali reikalauti, kad apskaitos atskyrimo metodą būtų galima taikyti tik gavus išankstinį muitinės leidimą. Muitinė gali leidimą suteikti taikydama tokias sąlygas, kokios, jos manymu, yra tinkamos, ir stebi, kaip naudojamasi leidimu. Muitinė gali panaikinti leidimą, jei metodą taikantis asmuo netinkamai juo naudojasi arba nesilaiko kurių nors kitų šiose taisyklėse nustatytų sąlygų.

Taikant apskaitos atskyrimo metodą turi būti užtikrinta, kad EEE kilmės produktais bet kuriuo metu būtų laikoma ne daugiau produktų, nei tuo atveju, jei atsargos būtų fiziškai atskirtos.

Metodas taikomas ir jo taikymas registruojamas pagal EEE susitarimo Susitariančiojoje Šalyje taikomus bendruosius apskaitos principus.

4.   1 ir 2 dalyse nurodytą metodą taikantis asmuo surašo prekių kilmės įrodymus arba kreipiasi, kad jie būtų surašyti produktų, kurie gali būti laikomi EEE kilmės produktais, kiekiui. Metodą taikantis asmuo muitinės prašymu pateikia tų kiekių apskaitos ataskaitą.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

III ANTRAŠTINĖ DALIS

TERITORINIAI REIKALAVIMAI

TERITORINIAI REIKALAVIMAI

13 straipsnis

Teritoriškumo principas

1.   II antraštinėje dalyje išdėstytų sąlygų EEE laikomasi nepertraukiamai.

2.   Jei kilmės statusą turintys produktai, eksportuoti iš EEE į kitą šalį, grąžinami, jie laikomi neturinčiais kilmės statuso, jeigu muitinei nepateikiama jai priimtinų įrodymų, kad:

| a) | grąžinami produktai yra tie patys, kurie buvo eksportuoti, ir |
| --- | --- |

a)

grąžinami produktai yra tie patys, kurie buvo eksportuoti, ir

| b) | su jais nebuvo atlikta jokių kitų operacijų, išskyrus tas, kurios yra būtinos gerai produktų būklei išlaikyti, kol jie yra laikomi toje šalyje arba eksportuojami. |
| --- | --- |

b)

su jais nebuvo atlikta jokių kitų operacijų, išskyrus tas, kurios yra būtinos gerai produktų būklei išlaikyti, kol jie yra laikomi toje šalyje arba eksportuojami.

3.   Kai prekės įgyja kilmės statusą pagal II antraštinės dalies sąlygas, laikoma, kad ne EEE atliktas iš EEE eksportuotų ir vėliau reimportuotų medžiagų apdorojimas ar perdirbimas neturi poveikio tam statusui, jeigu:

| a) | tos medžiagos yra gautos tik EEE arba jų apdorojimo ar perdirbimo operacijų, atliktų prieš jas eksportuojant, mastas yra didesnis nei 6 straipsnyje nurodytų operacijų mastas ir |
| --- | --- |

a)

tos medžiagos yra gautos tik EEE arba jų apdorojimo ar perdirbimo operacijų, atliktų prieš jas eksportuojant, mastas yra didesnis nei 6 straipsnyje nurodytų operacijų mastas ir

| b) | muitinei priimtinu būdu galima įrodyti, kad:






  i) | reimportuoti produktai yra gauti apdorojant ar perdirbant eksportuotas medžiagas ir |
| --- | --- | --- |

b)

muitinei priimtinu būdu galima įrodyti, kad:

i)

reimportuoti produktai yra gauti apdorojant ar perdirbant eksportuotas medžiagas ir

| ii) | bendra pridėtinė vertė, sukurta ne EEE taikant šį straipsnį, neviršija 10 % galutinio produkto, kuriam prašoma suteikti kilmės statusą, gamintojo kainos (ex-works kainos). |
| --- | --- |

ii)

bendra pridėtinė vertė, sukurta ne EEE taikant šį straipsnį, neviršija 10 % galutinio produkto, kuriam prašoma suteikti kilmės statusą, gamintojo kainos (ex-works kainos).

4.   Taikant šio straipsnio 3 dalį, II antraštinėje dalyje išdėstytos kilmės statuso įgijimo sąlygos netaikomos ne EEE atliekamam apdorojimui ar perdirbimui. Tačiau jeigu nustatant galutinio produkto kilmės statusą taikoma II priedo sąraše esanti taisyklė, kuria nustatoma didžiausia leistina visų produktą sudarančių ir kilmės statuso neturinčių medžiagų vertė, bendra atitinkamos EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies teritorijoje panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų vertė, kartu su ne EEE sukurta bendra pridėtine verte, taikant šį straipsnį, negali viršyti nurodyto procentinio dydžio.

5.   Taikant 3 ir 4 dalis, bendra pridėtine verte laikomos visos sąnaudos, patirtos ne EEE, įskaitant ten įkomponuotų medžiagų vertę.

6.   Šio straipsnio 3 ir 4 dalys netaikomos produktams, kurie neatitinka II priedo sąraše nustatytų sąlygų arba kuriuos pakankamai apdorotais arba perdirbtais galima laikyti tik tuo atveju, jei taikomas 5 straipsnyje nustatytas bendras leistinasis nuokrypis.

7.   Bet koks ne EEE atliekamas apdorojimas ar perdirbimas, kuriam taikomas šis straipsnis, atliekamas pagal laikinojo išvežimo perdirbti ar panašias procedūras.

14 straipsnis

Nekeitimas

1.   EEE susitarimu numatytas lengvatinis režimas taikomas tik šių taisyklių reikalavimus atitinkantiems ir importui į EEE susitarimo Susitariančiąją Šalį įforminti deklaruojamiems produktams, jei tie produktai yra tie patys produktai, kurie buvo eksportuoti iš eksportuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies. Prieš tai, kai produktai deklaruojami vidaus vartojimui įforminti, jie neturi būti kaip nors pakeičiami arba su jais neturi būti atliekamos kitos operacijos, išskyrus tas, kurios yra būtinos gerai produktų būklei išlaikyti arba ženklams, etiketėms, plomboms ar dokumentams, kuriais užtikrinamas specialių importuojančioje EEE susitarimo Susitariančiojoje Šalyje taikomų vidaus reikalavimų laikymasis, pridėti ar pritvirtinti, jeigu jas prižiūri trečiosios (-iųjų) tranzito šalies (-ių) arba trečiosios (-iųjų) šalies (-ių), kurioje (-iose) siunta skaidoma, muitinė (-ės).

2.   Produktus arba siuntas galima saugoti, jeigu juos prižiūri trečiosios (-iųjų) tranzito šalies (-ių) muitinė (-ės).

3.   Nedarant poveikio šio priedėlio V antraštinės dalies nuostatų taikymui, siuntas galima skaidyti, jei jas prižiūri trečiosios (-iųjų) šalies (-ių), kurioje (-ose) jos skaidomos, muitinė (-ės).

4.   Kilus abejonių, importuojanti EEE susitarimo Susitariančioji Šalis gali prašyti, kad importuotojas arba jo atstovas bet kuriuo metu pateiktų visus reikiamus dokumentus, kuriais įrodoma, kad laikomasi šio straipsnio; tai gali būti bet kokie patvirtinamieji dokumentai, visų pirma:

| a) | sutartiniai transporto dokumentai, pvz., konosamentai; |
| --- | --- |

a)

sutartiniai transporto dokumentai, pvz., konosamentai;

| b) | faktiniai ar konkretūs įrodymai, pagrįsti pakuočių ženklinimu ar numeracija; |
| --- | --- |

b)

faktiniai ar konkretūs įrodymai, pagrįsti pakuočių ženklinimu ar numeracija;

| c) | neklastojimo sertifikatas, išduotas tranzito ar šalies (-ių) arba šalies (-ių), kurioje siunta skaidoma, muitinės (-ių), arba bet kurie kiti dokumentai, kuriais įrodoma, kad prekės buvo prižiūrimos tranzito šalies (-ių) arba šalies (-ių), kurioje siunta skaidoma, muitinės (-ių); arba |
| --- | --- |

c)

neklastojimo sertifikatas, išduotas tranzito ar šalies (-ių) arba šalies (-ių), kurioje siunta skaidoma, muitinės (-ių), arba bet kurie kiti dokumentai, kuriais įrodoma, kad prekės buvo prižiūrimos tranzito šalies (-ių) arba šalies (-ių), kurioje siunta skaidoma, muitinės (-ių); arba

| d) | su pačiomis prekėmis susiję įrodymai. |
| --- | --- |

d)

su pačiomis prekėmis susiję įrodymai.

15 straipsnis

Parodos

1.   Kilmės statusą turintiems produktams, eksponavimo tikslais siunčiamiems į šalį, išskyrus šalis, kurioms pagal 7 ir 8 straipsnius taikoma kumuliacija, ir po parodos parduodamiems importuoti į EEE, importo metu taikomas EEE susitarimas, jeigu muitinei priimtinu būdu įrodoma, kad:

| a) | eksportuotojas išsiuntė produktus iš EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies į šalį, kurioje organizuojama paroda, ir ten juos eksponavo; |
| --- | --- |

a)

eksportuotojas išsiuntė produktus iš EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies į šalį, kurioje organizuojama paroda, ir ten juos eksponavo;

| b) | tas eksportuotojas produktus pardavė ar kitaip perleido asmeniui kitoje EEE susitarimo Susitariančiojoje Šalyje; |
| --- | --- |

b)

tas eksportuotojas produktus pardavė ar kitaip perleido asmeniui kitoje EEE susitarimo Susitariančiojoje Šalyje;

| c) | vykstant parodai ar iškart po jos produktai buvo siunčiami tokios būklės kaip ir siunčiant į parodą ir |
| --- | --- |

c)

vykstant parodai ar iškart po jos produktai buvo siunčiami tokios būklės kaip ir siunčiant į parodą ir

| d) | į parodą išsiųsti produktai nebuvo naudojami jokiems kitiems tikslams, išskyrus jų demonstravimą parodoje. |
| --- | --- |

d)

į parodą išsiųsti produktai nebuvo naudojami jokiems kitiems tikslams, išskyrus jų demonstravimą parodoje.

2.   Kilmės įrodymas išduodamas arba surašomas pagal šio priedėlio V antraštinę dalį ir įprastu būdu pateikiamas importuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinei. Jame nurodomas parodos pavadinimas ir adresas. Prireikus gali būti reikalaujama pateikti papildomus patvirtinamuosius dokumentus, kuriuose nurodomos produktų eksponavimo sąlygos.

3.   1 dalis taikoma bet kuriai prekybos, pramonės, žemės ūkio ar amatų parodai, mugei ar panašiam viešojo demonstravimo renginiui, kurie nėra organizuojami parduotuvėse ar verslo patalpose asmeniniais tikslais parduodant užsieninius produktus ir kurių metu produktus prižiūri muitinė.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

SĄLYGINIS APMOKESTINIMAS ARBA NEAPMOKESTINIMAS MUITAIS

SĄLYGINIS APMOKESTINIMAS ARBA NEAPMOKESTINIMAS MUITAIS

16 straipsnis

Sąlyginis apmokestinimas arba neapmokestinimas muitais

1.   Kilmės statuso neturinčioms medžiagoms, panaudotoms Suderintos sistemos 50–63 skirsniams priskiriamiems EEE kilmės produktams, dėl kurių pagal šio priedėlio V antraštinę dalį yra išduotas arba surašytas kilmės įrodymas, pagaminti, eksportuojančioje EEE susitarimo Susitariančiojoje Šalyje netaikomas joks sąlyginis apmokestinimas arba neapmokestinimas muitais.

2.   1 dalyje nustatytas draudimas taikomas bet kokiam susitarimui dėl bet kurioje eksportuojančioje EEE susitarimo Susitariančiojoje Šalyje gamybai panaudotoms medžiagoms taikomų muitų arba jiems lygiaverčio poveikio privalomųjų mokėjimų dalinio ar visiško grąžinimo, atsisakymo juos išieškoti ar leidimo jų nemokėti, tuo atveju, kai toks grąžinimas, atsisakymas išieškoti ar leidimas nemokėti specialiai ar faktiškai yra taikomas tada, kai iš nurodytų medžiagų pagaminti produktai yra eksportuojami, bet netaikomas tada, kai jie paliekami vidaus vartojimui.

3.   Produktų, dėl kurių išduotas arba surašytas kilmės įrodymas, eksportuotojas turi būti pasirengęs muitinės prašymu bet kuriuo metu pateikti visus reikiamus dokumentus, kuriais įrodoma, kad kilmės statuso neturinčioms medžiagoms, panaudotoms atitinkamiems produktams gaminti, nebuvo taikytas sąlyginis apmokestinimas muitais ir kad visi šioms medžiagoms taikytini muitai ar jiems lygiaverčio poveikio privalomieji mokėjimai buvo faktiškai sumokėti.

4.   Šio straipsnio 1 dalyje nustatytas draudimas netaikomas EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai produktais, kurie kilmės statusą įgijo taikant 7 straipsnio 4 arba 5 dalyje nurodytą kilmės kumuliaciją.

V ANTRAŠTINĖ DALIS

V ANTRAŠTINĖ DALIS

PREKIŲ KILMĖS ĮRODYMAS

PREKIŲ KILMĖS ĮRODYMAS

17 straipsnis

Bendrieji reikalavimai

1.   Kilmės statusą turintiems produktams, importuojamiems į EEE susitarimo Susitariančiąją Šalį, EEE susitarimo nuostatos taikomos pateikus vieną iš šių kilmės įrodymų:

| a) | EUR.1 judėjimo sertifikatą, kurio pavyzdys pateikiamas šio priedėlio IV priede; |
| --- | --- |

a)

EUR.1 judėjimo sertifikatą, kurio pavyzdys pateikiamas šio priedėlio IV priede;

| b) | 18 straipsnio 1 dalyje nurodytais atvejais – deklaraciją, kurią eksportuotojas surašo sąskaitoje faktūroje, pristatymo pranešime ar kuriame nors kitame komerciniame dokumente, kuriame atitinkami produktai pakankamai išsamiai apibūdinti, kad juos būtų galima identifikuoti (toliau – kilmės deklaracija). Kilmės deklaracijos tekstas pateikiamas šio priedėlio III priede. |
| --- | --- |

b)

18 straipsnio 1 dalyje nurodytais atvejais – deklaraciją, kurią eksportuotojas surašo sąskaitoje faktūroje, pristatymo pranešime ar kuriame nors kitame komerciniame dokumente, kuriame atitinkami produktai pakankamai išsamiai apibūdinti, kad juos būtų galima identifikuoti (toliau – kilmės deklaracija). Kilmės deklaracijos tekstas pateikiamas šio priedėlio III priede.

2.   Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, kilmės statusą turintiems produktams, kaip apibrėžta šiose taisyklėse, 27 straipsnyje nurodytais atvejais EEE susitarimo nuostatos taikomos nereikalaujant pateikti nė vieno iš šio straipsnio 1 dalyje nurodytų kilmės įrodymų.

3.   Nedarant poveikio 1 dalies taikymui, EEE susitarimo Susitariančiosios Šalys gali susitarti, kad joms vykdant lengvatinę tarpusavio prekybą 1 dalies a ir b punktuose išvardyti kilmės įrodymai būtų pakeisti pareiškimais apie prekių kilmę, kuriuos surašo elektroninėje duomenų bazėje pagal EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių vidaus teisės aktus registruoti eksportuotojai.

Pareiškimo apie prekių kilmę, kurį surašo elektroninėje duomenų bazėje registruoti eksportuotojai, naudojimas, dėl kurio susitaria dvi ar daugiau taikančiųjų Susitariančiųjų Šalių, neturi trukdyti taikyti įstrižinės kumuliacijos su kitomis taikančiosiomis Susitariančiosiomis Šalimis.

4.   Taikydamos 1 dalį, EEE susitarimo Susitariančiosios Šalys gali susitarti sukurti sistemą, kuri leistų 1 dalies a ir b punktuose išvardytus kilmės įrodymus išduoti ir (arba) pateikti elektroniniu būdu.

5.   7 straipsnio tikslais, jei taikoma 8 straipsnio 4 dalis, taikančiojoje Susitariančiojoje Šalyje įsisteigęs eksportuotojas, išduodantis arba prašantis išduoti kilmės įrodymą remiantis kitu kilmės įrodymu, kuriam taikomas atleidimas nuo pareigos įtraukti pareiškimą, kaip reikalaujama 8 straipsnio 3 dalyje, imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad būtų įvykdytos kumuliacijos taikymo sąlygos, ir turi būti pasirengęs pateikti muitinei visus susijusius dokumentus.

18 straipsnis

Kilmės deklaracijos surašymo sąlygos

1.   17 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą kilmės deklaraciją gali surašyti:

| a) | 19 straipsnyje apibrėžtas patvirtintas eksportuotojas arba |
| --- | --- |

a)

19 straipsnyje apibrėžtas patvirtintas eksportuotojas arba

| b) | bet kuris eksportuotojas dėl bet kurios siuntos, sudarytos iš vienos ar daugiau pakuočių, kuriose yra kilmės statusą turinčių produktų, kurių bendra vertė neviršija 6 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

bet kuris eksportuotojas dėl bet kurios siuntos, sudarytos iš vienos ar daugiau pakuočių, kuriose yra kilmės statusą turinčių produktų, kurių bendra vertė neviršija 6 000 EUR.

2.   Kilmės deklaracija gali būti surašyta, jeigu produktai gali būti laikomi EEE arba taikančiosios Susitariančiosios Šalies kilmės produktais ir atitinka kitus šių taisyklių reikalavimus.

3.   Kilmės deklaraciją surašantis eksportuotojas turi būti pasirengęs bet kuriuo metu eksportuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinės prašymu pateikti visus reikiamus dokumentus, kuriais įrodomas atitinkamų produktų kilmės statusas ir atitiktis kitiems šių taisyklių reikalavimams.

4.   Rengdamas kilmės deklaraciją eksportuotojas sąskaitoje faktūroje, pristatymo pranešime ar kitame komerciniame dokumente spausdinimo mašinėle ar spausdintuvu atspausdina arba antspauduoja deklaracijos tekstą, pateiktą šio priedėlio III priede; šiuo tikslu jis pasirenka tame priede pateiktą deklaracijos tekstą kuria nors kalba ir laikosi eksportuojančios šalies nacionalinės teisės nuostatų. Jei deklaracija surašoma ranka, reikia rašyti rašalu ir spausdintinėmis raidėmis.

5.   Kilmės deklaraciją ranka pasirašo pats eksportuotojas. Tačiau nereikalaujama, kad šias deklaracijas pasirašytų 19 straipsnyje apibrėžtas patvirtintas eksportuotojas, jeigu jis eksportuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinei raštiškai įsipareigoja prisiimti visą atsakomybę už bet kurią kilmės deklaraciją, kurioje jis identifikuojamas, tarsi būtų pats tą deklaraciją pasirašęs ranka.

6.   Kilmės deklaraciją eksportuotojas gali surašyti, kai joje nurodyti produktai yra eksportuojami arba jau eksportuoti (toliau – atgaline data surašyta kilmės deklaracija), jei ta deklaracija importuojančioje šalyje pateikiama per dvejus metus nuo joje nurodytų produktų importo.

Jei siunta skaidoma pagal 14 straipsnio 3 dalį ir jei laikomasi to paties dvejų metų termino, kilmės deklaraciją atgaline data surašo patvirtintas eksportuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies, iš kurios eksportuojami produktai, eksportuotojas.

19 straipsnis

Patvirtintas eksportuotojas

1.   Eksportuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinė, vadovaudamasi nacionaliniais reikalavimais, gali leisti toje EEE susitarimo Susitariančiojoje Šalyje įsisteigusiam eksportuotojui (toliau – patvirtintas eksportuotojas) surašyti kilmės deklaracijas, nepriklausomai nuo atitinkamų produktų vertės.

2.   Tokio leidimo prašantis eksportuotojas muitinei priimtinu būdu turi pateikti visas garantijas, būtinas produktų kilmės statusui ir atitikčiai kitiems šių taisyklių reikalavimams patikrinti.

3.   Muitinė patvirtintam eksportuotojui suteikia muitinės leidimo numerį, kuris nurodomas kilmės deklaracijoje.

4.   Muitinė tikrina, ar leidimu naudojamasi tinkamai. Ji gali panaikinti leidimą, jei patvirtintas eksportuotojas netinkamai juo naudojasi, ir jį panaikina, jei patvirtintas eksportuotojas nebeteikia 2 dalyje nurodytų garantijų.

20 straipsnis

EUR.1 judėjimo sertifikato išdavimo tvarka

1.   Eksportuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinė EUR.1 judėjimo sertifikatą išduoda eksportuotojui arba eksportuotojo atsakomybe jo įgaliotajam atstovui pateikus raštišką prašymą.

2.   Tuo tikslu eksportuotojas arba jo įgaliotasis atstovas užpildo EUR.1 judėjimo sertifikatą ir prašymo formą, kurių pavyzdžiai pateikiami šio priedėlio IV priede. Tos formos pildomos viena iš kalbų, kuria sudarytas EEE susitarimas, laikantis eksportuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies nacionalinės teisės nuostatų. Jei pildoma ranka, turi būti rašoma rašalu ir spausdintinėmis raidėmis. Produktų aprašymas pateikiamas tam skirtame langelyje, nepaliekant tuščių eilučių. Jeigu užpildytame langelyje lieka tuščios vietos, po paskutiniąja aprašymo eilute brėžiama horizontali linija, o tuščias plotas perbraukiamas.

3.   EUR.1 judėjimo sertifikato 7 langelyje turi būti įrašas anglų kalba „TRANSITIONAL RULES“.

4.   EUR.1 judėjimo sertifikatą išduoti prašantis eksportuotojas turi būti pasirengęs EUR.1 judėjimo sertifikatą išduodančios eksportuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinės prašymu bet kuriuo metu pateikti visus reikiamus dokumentus, kuriais įrodomas atitinkamų produktų kilmės statusas ir atitiktis kitiems šių taisyklių reikalavimams.

5.   Jei atitinkami produktai gali būti laikomi kilmės statusą turinčiais produktais ir atitinka kitus šių taisyklių reikalavimus, EUR.1 judėjimo sertifikatą išduoda eksportuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinė.

6.   EUR.1 judėjimo sertifikatus išduodanti muitinė imasi visų būtinų priemonių produktų kilmės statusui ir atitikčiai kitiems šių taisyklių reikalavimams patikrinti. Tuo tikslu ji turi teisę reikalauti pateikti bet kokius įrodymus ir atlikti bet kokius eksportuotojo apskaitos registrų patikrinimus ar bet kokias kitas patikras, kurios, jos nuomone, yra būtinos. Be to, muitinė užtikrina, kad šio straipsnio 2 dalyje nurodytos formos būtų užpildytos tinkamai. Visų pirma ji patikrina, ar produktams aprašyti skirta vieta užpildyta taip, kad neliktų vietos apgaulingiems papildomiems įrašams.

7.   EUR.1 judėjimo sertifikato išdavimo data nurodoma EUR.1 judėjimo sertifikato 11 langelyje.

8.   Muitinė EUR.1 judėjimo sertifikatą išduoda ir perduoda eksportuotojui iš karto po to, kai produktai yra faktiškai eksportuoti arba toks jų eksportas užtikrintas.

21 straipsnis

EUR.1 judėjimo sertifikatų išdavimas atgaline data

1.   Nepaisant 20 straipsnio 8 dalies, EUR.1 judėjimo sertifikatas gali būti išduotas po produktų, kuriems jis skirtas, eksporto, jeigu:

| a) | eksporto metu jis nebuvo išduotas dėl klaidų, netyčinio aplaidumo ar ypatingų aplinkybių, |
| --- | --- |

a)

eksporto metu jis nebuvo išduotas dėl klaidų, netyčinio aplaidumo ar ypatingų aplinkybių,

| b) | muitinei priimtinu būdu įrodoma, kad EUR.1 judėjimo sertifikatas buvo išduotas, bet dėl techninių priežasčių nebuvo priimtas importuojant, |
| --- | --- |

b)

muitinei priimtinu būdu įrodoma, kad EUR.1 judėjimo sertifikatas buvo išduotas, bet dėl techninių priežasčių nebuvo priimtas importuojant,

| c) | galutinė atitinkamų produktų paskirties vieta eksporto metu nebuvo žinoma ir buvo nustatyta jų pervežimo arba saugojimo metu ir po galimo siuntų suskaidymo pagal 14 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

c)

galutinė atitinkamų produktų paskirties vieta eksporto metu nebuvo žinoma ir buvo nustatyta jų pervežimo arba saugojimo metu ir po galimo siuntų suskaidymo pagal 14 straipsnio 3 dalį;

| d) | EUR.1 arba EUR.MED judėjimo sertifikatas buvo išduotas pagal PEM konvencijos taisykles ir yra skirtas produktams, kuriems kilmės statusas suteiktas ir pagal šias taisykles; eksportuotojas imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad būtų įvykdytos kumuliacijos taikymo sąlygos, ir turi būti pasirengęs pateikti muitinei visus susijusius dokumentus, kuriais įrodoma, kad produktas turi kilmės statusą pagal šias taisykles; arba |
| --- | --- |

d)

EUR.1 arba EUR.MED judėjimo sertifikatas buvo išduotas pagal PEM konvencijos taisykles ir yra skirtas produktams, kuriems kilmės statusas suteiktas ir pagal šias taisykles; eksportuotojas imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad būtų įvykdytos kumuliacijos taikymo sąlygos, ir turi būti pasirengęs pateikti muitinei visus susijusius dokumentus, kuriais įrodoma, kad produktas turi kilmės statusą pagal šias taisykles; arba

| e) | EUR.1 judėjimo sertifikatas buvo išduotas vadovaujantis 8 straipsnio 4 dalimi, o importuojant į kitą taikančiąją Susitariančiąją Šalį reikalaujama taikyti 8 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

e)

EUR.1 judėjimo sertifikatas buvo išduotas vadovaujantis 8 straipsnio 4 dalimi, o importuojant į kitą taikančiąją Susitariančiąją Šalį reikalaujama taikyti 8 straipsnio 3 dalį.

2.   Siekdamas įgyvendinti 1 dalį, eksportuotojas savo prašyme nurodo produktų, kuriems skirtas EUR.1 judėjimo sertifikatas, eksporto vietą bei datą ir prašymo pateikimo priežastis.

3.   Muitinė EUR.1 judėjimo sertifikatą atgaline data gali išduoti per dvejus metus nuo produktų eksporto ir tik patikrinusi, ar eksportuotojo prašyme pateikta informacija atitinka kituose atitinkamuose dokumentuose pateiktą informaciją.

4.   Be 20 straipsnio 3 dalies reikalavimo, atgaline data išduodami EUR.1 judėjimo sertifikatai turi būti patvirtinti šiuo įrašu anglų kalba: „ISSUED RETROSPECTIVELY“.

5.   4 dalyje nurodytas patvirtinimas įrašomas EUR.1 judėjimo sertifikato 7 langelyje.

22 straipsnis

EUR.1 judėjimo sertifikato dublikato išdavimas

1.   Jei EUR.1 judėjimo sertifikatas pavagiamas, pametamas ar sunaikinamas, eksportuotojas gali kreiptis į jį išdavusią muitinę, kad pagal jos turimus eksporto dokumentus būtų surašytas dublikatas.

2.   Be 20 straipsnio 3 dalies reikalavimo, pagal šio straipsnio 1 dalį išduotas dublikatas patvirtinamas šiuo įrašu anglų kalba: „DUPLICATE“.

3.   2 dalyje nurodytas patvirtinimas įrašomas EUR.1 judėjimo sertifikato dublikato 7 langelyje.

4.   Dublikate nurodyta EUR.1 judėjimo sertifikato originalo išdavimo data laikoma jo įsigaliojimo data.

23 straipsnis

Kilmės įrodymo galiojimas

1.   Kilmės įrodymas galioja dešimt mėnesių nuo išdavimo ar surašymo eksportuojančioje EEE susitarimo Susitariančiojoje Šalyje dienos ir per tą laikotarpį pateikiamas importuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinei.

2.   Kilmės įrodymai, kurie importuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinei pateikiami pasibaigus 1 dalyje nurodytam galiojimo laikotarpiui, gali būti priimami lengvatinių muitų tarifų taikymo tikslais, jei šie dokumentai nebuvo pateikti iki nustatyto galutinio termino dėl išimtinių aplinkybių.

3.   Kitais pavėluoto pateikimo atvejais importuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinė gali priimti kilmės įrodymus, jei produktai jai buvo pateikti iki minėtojo galutinio termino.

24 straipsnis

Laisvosios zonos

1.   EEE susitarimo Susitariančiosios Šalys imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad produktai, kuriais prekiaujama pateikus kilmės įrodymą ir kuriuos vežant naudojamasi jų teritorijoje esančia laisvąja zona, nebūtų pakeisti kitomis prekėmis ir su jais nebūtų atliekamos jokios operacijos, išskyrus įprastas operacijas, skirtas tam, kad jų būklė nesuprastėtų.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, kai EEE arba taikančiosios Susitariančiosios Šalies kilmės produktai importuojami į laisvąją zoną su kilmės įrodymu ir yra apdorojami ar perdirbami, gali būti išduotas arba surašytas naujas kilmės įrodymas, jei atliktos apdorojimo ar perdirbimo operacijos atitinka šias taisykles.

25 straipsnis

Importo reikalavimai

Kilmės įrodymai pateikiami importuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinei toje EEE susitarimo Susitariančiojoje Šalyje galiojančia tvarka.

26 straipsnis

Importavimas dalimis

Jeigu, importuotojo prašymu ir laikantis importuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinės nustatytų sąlygų, išmontuoti arba nesurinkti produktai, apibrėžti Suderintos sistemos 2 bendrosios aiškinimo taisyklės a punkte ir priskiriami XVI ir XVII skyriams arba 7308 ir 9406 pozicijoms, yra importuojami dalimis, importuojant pirmąją siuntos dalį muitinei gali būti pateiktas bendras tokių produktų kilmės įrodymas.

27 straipsnis

Atleidimas nuo reikalavimo pateikti kilmės įrodymą

1.   Produktai, kuriuos privatūs asmenys mažose siuntose siunčia kitiems privatiems asmenims arba kurie yra keleivių asmeninio bagažo dalis, pripažįstami kilmės statusą turinčiais produktais; pateikti kilmės įrodymo nereikalaujama, jei tokie produktai nėra importuojami prekybos tikslais ir dėl jų pateiktas pareiškimas, kad jie atitinka šių taisyklių reikalavimus, be to, nėra abejonių dėl tokio pareiškimo teisingumo.

2.   Importas nelaikomas prekybiniu importu, jeigu paisoma visų šių sąlygų:

| a) | importas yra nereguliarus; |
| --- | --- |

a)

importas yra nereguliarus;

| b) | importuojami produktai yra skirti tik gavėjų, keleivių ar jų šeimų asmeninėms reikmėms; |
| --- | --- |

b)

importuojami produktai yra skirti tik gavėjų, keleivių ar jų šeimų asmeninėms reikmėms;

| c) | iš produktų pobūdžio ir kiekio aišku, kad nesiekiama jokių komercinių tikslų. |
| --- | --- |

c)

iš produktų pobūdžio ir kiekio aišku, kad nesiekiama jokių komercinių tikslų.

3.   Bendra tų produktų vertė mažų siuntų atveju neturi viršyti 500 EUR, o produktų, kurie yra keleivių asmeninio bagažo dalis, atveju – 1 200 EUR.

28 straipsnis

Neatitikimai ir formalios klaidos

1.   Aptikus nedidelių kilmės įrodyme pateiktų duomenų ir duomenų dokumente, kuris muitinės įstaigai pateikiamas produktų importo formalumams atlikti, neatitikimų, kilmės įrodymas ipso facto netampa niekinis, jeigu tinkamai nustatoma, kad tame dokumente pateikti duomenys atitinka pateiktus produktus.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti dokumentai neturi būti atmetami dėl akivaizdžiai formalių kilmės įrodymo klaidų (pvz., spausdinimo klaidų), jeigu dėl šių klaidų nekyla abejonių dėl tuose dokumentuose pateiktų duomenų teisingumo.

29 straipsnis

Tiekėjo deklaracijos

1.   Kai EUR.1 judėjimo sertifikatas yra išduodamas arba kilmės deklaracija yra surašoma EEE susitarimo Susitariančiojoje Šalyje kilmės statusą turintiems produktams, kuriems pagaminti pagal 7 straipsnio 3 arba 4 dalį buvo panaudotos iš kitos taikančiosios Susitariančiosios Šalies įvežtos prekės, kurios buvo apdorotos ar perdirbtos joje, bet neįgijo lengvatinės kilmės statuso, atsižvelgiama į pagal šį straipsnį surašytą šioms prekėms skirtą tiekėjo deklaraciją.

2.   1 dalyje nurodyta tiekėjo deklaracija yra naudojama kaip įrodymas, kad atitinkamos prekės buvo apdorotos ar perdirbtos EEE arba taikančiojoje Susitariančiojoje Šalyje, siekiant nustatyti, ar produktai, kuriuos gaminant buvo panaudotos šios prekės, gali būti laikomi EEE kilmės produktais ir ar jie atitinka kitus šių taisyklių reikalavimus.

3.   Išskyrus 4 dalyje nurodytus atvejus, tiekėjas kiekvienai prekių siuntai surašo atskirą tiekėjo deklaraciją VI priede nustatyta forma popieriaus lape, pridedamame prie sąskaitos faktūros, pristatymo pranešimo ar kurio nors kito komercinio dokumento, kuriame atitinkamos prekės pakankamai išsamiai apibūdintos, kad jas būtų galima identifikuoti.

4.   Jeigu tiekėjas konkrečiam klientui reguliariai tiekia prekes, kurių apdorojimas ar perdirbimas EEE arba taikančiojoje Susitariančiojoje Šalyje kurį laiką, tikėtina, nesikeis, jis gali pateikti bendrą tiekėjo deklaraciją, kuri taikoma ir vėlesnėms tų prekių siuntoms (toliau – ilgalaikė tiekėjo deklaracija). Ilgalaikė tiekėjo deklaracija paprastai gali galioti ne ilgiau kaip dvejus metus nuo jos surašymo. Ilgesnio deklaracijos galiojimo sąlygas nustato taikančiosios Susitariančiosios Šalies, kurioje ji surašoma, muitinė. Tiekėjas ilgalaikę tiekėjo deklaraciją surašo VII priede nustatyta forma ir apibūdina atitinkamas prekes pakankamai išsamiai, kad jas būtų galima identifikuoti. Atitinkamam klientui ji pateikiama prieš išsiunčiant jam pirmąją prekių, kurioms ta deklaracija skirta, siuntą arba kartu su pirmąja siunta. Jeigu ilgalaikė tiekėjo deklaracija tiekiamoms prekėms nebegalioja, tiekėjas apie tai nedelsdamas praneša savo klientui.

5.   3 ir 4 dalyse nurodytos tiekėjo deklaracijos spausdinamos spausdinimo mašinėle ar spausdintuvu viena iš kalbų, kuria sudarytas EEE susitarimas, ir laikantis taikančiosios Susitariančiosios Šalies, kurioje ta deklaracija surašoma, nacionalinės teisės; deklaraciją ranka pasirašo pats tiekėjas. Deklaracija taip pat gali būti surašoma ranka. Jei deklaracija surašoma ranka, reikia rašyti rašalu ir spausdintinėmis raidėmis.

6.   Deklaraciją surašantis tiekėjas turi būti pasirengęs taikančiosios Susitariančiosios Šalies, kurioje surašoma deklaracija, muitinės prašymu bet kuriuo metu pateikti visus reikiamus dokumentus, kuriais įrodoma, kad toje deklaracijoje pateikta informacija yra teisinga.

30 straipsnis

Eurais apskaičiuotos sumos

1.   Taikant 18 straipsnio 1 dalies b punktą ir 27 straipsnio 3 dalį, kai sąskaitose faktūrose produktų kainos nurodomos ne eurais, o kita valiuta, kiekvienais metais nacionaline EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių valiuta kiekviena atitinkama šalis nustato sumas, lygiavertes eurais apskaičiuotoms sumoms.

2.   18 straipsnio 1 dalies b punktas arba 27 straipsnio 3 dalis siuntai taikomos atsižvelgiant į tą valiutą, kuri buvo nurodyta sąskaitoje faktūroje, pagal atitinkamos šalies nustatytą sumą.

3.   Sumos, kurios turi būti nurodytos bet kuria nacionaline valiuta, ta valiuta turi būti lygiavertės sumoms, apskaičiuotoms eurais pirmąją spalio mėn. darbo dieną. Tos sumos Europos Komisijai pranešamos iki spalio 15 d. ir taikomos nuo kitų metų sausio 1 d. Europos Komisija atitinkamas sumas praneša visoms atitinkamoms šalims.

4.   EEE susitarimo Susitariančiosios Šalys gali suapvalinti sumą, gautą konvertavus eurais apskaičiuotą sumą į jų nacionalinę valiutą, iki didesnio arba mažesnio skaičiaus. Suapvalinta suma nuo sumos, gautos po konvertavimo, negali skirtis daugiau kaip 5 %. Šalis gali išlaikyti nepakeistą savo ekvivalentą nacionaline valiuta, atitinkantį eurais apskaičiuotą sumą, jei 3 dalyje nurodyto metinio patikslinimo metu konvertuojant tą sumą prieš jos suapvalinimą ekvivalentas nacionaline valiuta padidėja mažiau nei 15 %. Ekvivalentas nacionaline valiuta gali likti nepakeistas, jeigu po konvertavimo ekvivalento vertė sumažėtų.

5.   EEE susitarimo Susitariančiajai Šaliai paprašius EEE jungtinis komitetas peržiūri eurais apskaičiuotas sumas. Atlikdamas tą peržiūrą, EEE jungtinis komitetas įvertina, ar pageidautina faktiškai išlaikyti atitinkamų ribų poveikį. Tuo tikslu ji gali nuspręsti pakeisti eurais apskaičiuotas sumas.

VI ANTRAŠTINĖ DALIS

VI ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDRADARBIAVIMO PRINCIPAI IR PATVIRTINAMIEJI DOKUMENTAI

BENDRADARBIAVIMO PRINCIPAI IR PATVIRTINAMIEJI DOKUMENTAI

31 straipsnis

Patvirtinamieji dokumentai, kilmės įrodymų ir papildomų dokumentų saugojimas

1.   Kilmės deklaraciją surašęs arba prašymą išduoti EUR.1 judėjimo sertifikatą pateikęs eksportuotojas ne mažiau kaip trejus metus nuo kilmės deklaracijos išdavimo arba surašymo saugo šių kilmės įrodymų ir visų produkto kilmės statusą patvirtinančių dokumentų spausdintą kopiją arba elektroninę versiją.

2.   Tiekėjas, surašantis tiekėjo deklaraciją, deklaracijos ir visų sąskaitų faktūrų, pristatymo pranešimų ar kitų komercinių dokumentų, prie kurių pridedama ta deklaracija, kopijas ir 29 straipsnio 6 dalyje nurodytus dokumentus saugo ne trumpiau kaip trejus metus.

Tiekėjas, surašantis ilgalaikę tiekėjo deklaraciją, deklaracijos ir visų sąskaitų faktūrų, pristatymo pranešimų ar kitų komercinių dokumentų, susijusių su prekėmis, kurioms skirta minėta atitinkamam klientui išsiųsta deklaracija, kopijas ir 29 straipsnio 6 dalyje nurodytus dokumentus saugo ne trumpiau kaip trejus metus. Tas laikotarpis pradedamas skaičiuoti nuo ilgalaikės tiekėjo deklaracijos galiojimo pabaigos dienos.

3.   Taikant šio straipsnio 1 dalį, kilmės statusą patvirtinantys dokumentai yra, inter alia:

| a) | tiesioginiai eksportuotojo arba tiekėjo vykdomų procesų, kuriais siekiama gauti produktą, įrodymai, esantys, pavyzdžiui, jo apskaitos registruose arba vidaus buhalterinės apskaitos dokumentuose; |
| --- | --- |

a)

tiesioginiai eksportuotojo arba tiekėjo vykdomų procesų, kuriais siekiama gauti produktą, įrodymai, esantys, pavyzdžiui, jo apskaitos registruose arba vidaus buhalterinės apskaitos dokumentuose;

| b) | dokumentai, kuriais įrodomas panaudotų medžiagų kilmės statusas, išduoti ar surašyti atitinkamoje taikančiojoje Susitariančiojoje Šalyje pagal jos nacionalinės teisės aktus; |
| --- | --- |

b)

dokumentai, kuriais įrodomas panaudotų medžiagų kilmės statusas, išduoti ar surašyti atitinkamoje taikančiojoje Susitariančiojoje Šalyje pagal jos nacionalinės teisės aktus;

| c) | atitinkamoje EEE susitarimo Susitariančiojoje Šalyje pagal jos nacionalinės teisės aktus išduoti ar surašyti dokumentai, kuriais įrodoma, kad medžiagos buvo apdorotos ar perdirbtos toje EEE susitarimo Susitariančiojoje Šalyje; |
| --- | --- |

c)

atitinkamoje EEE susitarimo Susitariančiojoje Šalyje pagal jos nacionalinės teisės aktus išduoti ar surašyti dokumentai, kuriais įrodoma, kad medžiagos buvo apdorotos ar perdirbtos toje EEE susitarimo Susitariančiojoje Šalyje;

| d) | EEE susitarimo Susitariančiosiose Šalyse pagal šias taisykles išduotos ar surašytos kilmės deklaracijos arba EUR.1 judėjimo sertifikatai, kuriais įrodomas panaudotų medžiagų kilmės statusas; |
| --- | --- |

d)

EEE susitarimo Susitariančiosiose Šalyse pagal šias taisykles išduotos ar surašytos kilmės deklaracijos arba EUR.1 judėjimo sertifikatai, kuriais įrodomas panaudotų medžiagų kilmės statusas;

| e) | tinkami ne EEE pagal 13 ir 14 straipsnius atliktų apdorojimo ar perdirbimo operacijų įrodymai, kad tų straipsnių reikalavimai įvykdyti. |
| --- | --- |

e)

tinkami ne EEE pagal 13 ir 14 straipsnius atliktų apdorojimo ar perdirbimo operacijų įrodymai, kad tų straipsnių reikalavimai įvykdyti.

4.   EUR.1 judėjimo sertifikatus išduodanti eksportuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinė 20 straipsnio 2 dalyje nurodytą prašymo formą saugo ne trumpiau kaip trejus metus.

5.   Importuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinė jai pateiktus EUR.1 judėjimo sertifikatus ir kilmės deklaracijas saugo ne trumpiau kaip trejus metus.

6.   Tiekėjo deklaracijos, kuriomis įrodomas taikančiojoje Susitariančiojoje Šalyje arba EEE atliktas panaudotų medžiagų apdorojimas arba perdirbimas ir kurios yra surašytos toje taikančiojoje Susitariančiojoje Šalyje arba EEE, laikomos 18 straipsnio 3 dalyje, 20 straipsnio 4 dalyje ir 29 straipsnio 6 dalyje nurodytu dokumentu, naudojamu siekiant įrodyti, kad produktai, kuriems skirtas EUR.1 judėjimo sertifikatas ar kilmės deklaracija, gali būti laikomi tos taikančiosios Susitariančiosios Šalies arba EEE kilmės produktais ir kad jie atitinka kitus šių taisyklių reikalavimus.

32 straipsnis

Ginčų sprendimas

Jeigu dėl 34 ir 35 straipsniuose nurodytų tikrinimo procedūrų arba šio priedėlio aiškinimo kyla ginčų, kurių negali išspręsti tikrinimo prašanti muitinė ir už to tikrinimo atlikimą atsakinga muitinė, tie ginčai perduodami spręsti EEE jungtiniam komitetui.

Importuotojo ir importuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinės ginčai visais atvejais sprendžiami pagal tos šalies teisės aktus.

VII ANTRAŠTINĖ DALIS

VII ANTRAŠTINĖ DALIS

ADMINISTRACINIS BENDRADARBIAVIMAS

ADMINISTRACINIS BENDRADARBIAVIMAS

33 straipsnis

Pranešimas ir bendradarbiavimas

1.   EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių muitinės pateikia viena kitai antspaudų, kuriuos jų muitinės įstaigos naudoja išduodamos EUR.1 judėjimo sertifikatus, pavyzdžius, patvirtintiems eksportuotojams suteikiamų leidimų numerių pavyzdžius ir muitinių, kurios atsakingos už tų sertifikatų ir kilmės deklaracijų tikrinimą, adresus.

2.   Siekdamos užtikrinti tinkamą šių taisyklių taikymą, EEE susitarimo Susitariančiosios Šalys, naudodamosi kompetentingomis muitinės institucijomis, padeda viena kitai tikrinti EUR.1 judėjimo sertifikatų, kilmės deklaracijų ir tiekėjo deklaracijų autentiškumą ir tuose dokumentuose pateiktos informacijos teisingumą.

34 straipsnis

Kilmės įrodymų tikrinimas

1.   Kilmės įrodymų paskesnis tikrinimas atliekamas atsitiktine tvarka arba kai importuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinė turi pagrįstų abejonių dėl tų dokumentų autentiškumo, atitinkamų produktų kilmės statuso arba kitų šių taisyklių reikalavimų vykdymo.

2.   Kai importuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinė pateikia prašymą atlikti paskesnį tikrinimą, ji grąžina EUR.1 judėjimo sertifikatą ir sąskaitą faktūrą (jei ji pateikta), kilmės deklaraciją arba tų dokumentų kopijas eksportuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinei ir prireikus nurodo prašymo atlikti tikrinimą priežastis. Kartu su prašymu atlikti tikrinimą siunčiami visi turimi dokumentai ir informacija, kuriais remiantis galima daryti prielaidą, kad kilmės įrodyme pateikta informacija yra neteisinga.

3.   Tikrinimą atlieka eksportuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinė. Tuo tikslu ji turi teisę reikalauti pateikti bet kokius įrodymus ir atlikti bet kokius eksportuotojo apskaitos registrų patikrinimus ar bet kokias kitas patikras, kurios, jos nuomone, yra būtinos.

4.   Jei importuojančios EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies muitinė, laukdama tikrinimo rezultatų, nusprendžia sustabdyti lengvatinių muitų tarifų taikymą atitinkamiems produktams, importuotojui leidžiama išleisti produktus, laikantis visų būtinų atsargumo priemonių.

5.   Tikrinimo prašanti muitinė kuo skubiau informuojama apie jo rezultatus. Iš tų rezultatų turi būti aiškiai matyti, ar dokumentai yra autentiški, ar atitinkami produktai gali būti laikomi EEE kilmės produktais ir ar jie atitinka kitus šių taisyklių reikalavimus.

6.   Jeigu, kilus pagrįstų abejonių, per dešimt mėnesių nuo prašymo atlikti tikrinimą pateikimo dienos negaunama atsakymo arba jeigu atsakyme nėra pakankamai informacijos, kad būtų galima nustatyti atitinkamo dokumento autentiškumą arba tikrąją produktų kilmę, tikrinimo prašanti muitinė atsisako suteikti teisę taikyti lengvatinius muitų tarifus, išskyrus išimtinėmis aplinkybėmis.

35 straipsnis

Tiekėjo deklaracijų tikrinimas

1.   Tiekėjo deklaracijų arba ilgalaikių tiekėjo deklaracijų paskesnis tikrinimas gali būti atliekamas atsitiktine tvarka arba kai EEE susitarimo Susitariančiosios Šalies, kurioje į šias deklaracijas buvo atsižvelgta išduodant EUR.1 judėjimo sertifikatą arba surašant kilmės deklaraciją, muitinė turi pagrįstų abejonių dėl tų dokumentų autentiškumo arba juose pateiktos informacijos teisingumo.

2.   Įgyvendindama 1 dalies nuostatas, 1 dalyje nurodytos Šalies muitinė grąžina tiekėjo deklaraciją arba ilgalaikę tiekėjo deklaraciją ir sąskaitas faktūras, pristatymo pranešimus ar kitus komercinius dokumentus, susijusius su prekėmis, kurioms tokia deklaracija skirta, taikančiosios Susitariančiosios Šalies, kurioje buvo surašyta ta deklaracija, muitinei, nurodydama, jei reikia, esmines prašymo atlikti tikrinimą priežastis arba formą.

Kartu su prašymu atlikti paskesnį tikrinimą muitinė perduoda visus turimus dokumentus ir informaciją, kuriais remiantis galima daryti prielaidą, kad tiekėjo deklaracijoje arba ilgalaikėje tiekėjo deklaracijoje pateikta informacija yra neteisinga.

3.   Tikrinimą atlieka taikančiosios Susitariančiosios Šalies, kurioje buvo surašyta tiekėjo deklaracija arba ilgalaikė tiekėjo deklaracija, muitinė. Tuo tikslu ji turi teisę reikalauti pateikti bet kokius įrodymus ir atlikti bet kokius tiekėjo apskaitos registrų patikrinimus ar bet kokias kitas patikras, kurios, jos nuomone, yra būtinos.

4.   Tikrinimo prašanti muitinė kuo skubiau informuojama apie jo rezultatus. Iš tų rezultatų turi būti aiškiai matyti, ar tiekėjo deklaracijoje arba ilgalaikėje tiekėjo deklaracijoje pateikta informacija yra teisinga ir pagal juos muitinei turi būti galima nustatyti, ar į tokią tiekėjo deklaraciją galima atsižvelgti išduodant EUR.1 judėjimo sertifikatą ar surašant kilmės deklaraciją ir kiek į ją galima atsižvelgti.

36 straipsnis

Sankcijos

Kiekviena EEE susitarimo Susitariančioji Šalis numato taikyti baudžiamąsias, civilines arba administracines sankcijas už jos nacionalinės teisės aktų, susijusių su šiomis taisyklėmis, pažeidimus.

VIII ANTRAŠTINĖ DALIS

VIII ANTRAŠTINĖ DALIS

A PRIEDĖLIO TAIKYMAS

A PRIEDĖLIO TAIKYMAS

37 straipsnis

Lichtenšteinas

Nedarant poveikio 2 straipsnio taikymui, Lichtenšteino kilmės produktai pagal Šveicarijos ir Lichtenšteino muitų sąjungos reikalavimus laikomi Šveicarijos kilmės produktais.

38 straipsnis

San Marino Respublika

Nedarant poveikio 2 straipsnio taikymui, San Marino Respublikos kilmės produktai pagal Europos Sąjungos ir San Marino Respublikos muitų sąjungos reikalavimus laikomi Europos Sąjungos kilmės produktais.

39 straipsnis

Andoros Kunigaikštystė

Nedarant poveikio 2 straipsnio taikymui, Andoros Kunigaikštystės kilmės produktai, priskiriami Suderintos sistemos 25–97 skirsniams, pagal Europos Sąjungos ir Andoros Kunigaikštystės muitų sąjungos reikalavimus laikomi Europos Sąjungos kilmės produktais.

40 straipsnis

Seuta ir Melilja

1.   Šiose taisyklėse terminas EEE neapima Seutos ir Meliljos.

2.   Taikant EEE susitarimo 49 protokolą Seutos ir Meliljos kilmės produktams, šios taisyklės taikomos mutatis mutandis, laikantis V priede nustatytų specialiųjų sąlygų.

I PRIEDAS

II PRIEDO SĄRAŠO ĮVADINĖS PASTABOS

1 pastaba.   Bendroji informacija

Sąraše išdėstytos sąlygos, kurias įvykdžius visi produktai laikomi pakankamai apdorotais ar perdirbtais vadovaujantis šio priedėlio II antraštinės dalies 4 straipsniu. Yra keturių rūšių taisyklės, kurios skiriasi priklausomai nuo produkto:

| a) | apdorojus ar perdirbus neviršijamas didžiausias leidžiamas kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekis; |
| --- | --- |

a)

apdorojus ar perdirbus neviršijamas didžiausias leidžiamas kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekis;

| b) | apdorojus ar perdirbus pagamintiems produktams taikoma 4 skaitmenų Suderintos sistemos pozicija arba 6 skaitmenų Suderintos sistemos subpozicija skiriasi nuo naudotoms medžiagoms taikomos 4 skaitmenų Suderintos sistemos pozicijos arba 6 skaitmenų Suderintos sistemos subpozicijos; |
| --- | --- |

b)

apdorojus ar perdirbus pagamintiems produktams taikoma 4 skaitmenų Suderintos sistemos pozicija arba 6 skaitmenų Suderintos sistemos subpozicija skiriasi nuo naudotoms medžiagoms taikomos 4 skaitmenų Suderintos sistemos pozicijos arba 6 skaitmenų Suderintos sistemos subpozicijos;

| c) | atlikta konkreti apdorojimo ar perdirbimo operacija; |
| --- | --- |

c)

atlikta konkreti apdorojimo ar perdirbimo operacija;

| d) | vykdytas tik toje šalyje ar teritorijoje gautų tam tikrų medžiagų apdorojimas ar perdirbimas. |
| --- | --- |

d)

vykdytas tik toje šalyje ar teritorijoje gautų tam tikrų medžiagų apdorojimas ar perdirbimas.

2 pastaba.   Sąrašo struktūra

| 2.1 | Pirmose dviejose sąrašo skiltyse aprašomas gautas produktas. 1 skiltyje nurodomas pozicijos arba skirsnio numeris pagal Suderintą sistemą, o 2 skiltyje pateikiamas prekių, priskiriamų tai pozicijai ar skirsniui, aprašymas pagal šią sistemą. Greta kiekvieno pirmų dviejų skilčių įrašo 3 skiltyje nurodyta jam skirta taisyklė. 1 skiltyje tam tikrais atvejais prieš įrašą nurodytas simbolis „ex“ reiškia, kad 3 skiltyje nurodytos taisyklės taikomos tik 2 skiltyje nurodytai tos pozicijos daliai. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kai 1 skiltyje yra sugrupuoti kelių pozicijų numeriai arba nurodytas skirsnio numeris ir todėl 2 skiltyje pateiktas nedetalizuotas produktų aprašymas, greta 3 skiltyje nurodyta taisyklė taikoma visiems produktams, kurie pagal Suderintą sistemą priskiriami to skirsnio pozicijoms arba 1 skiltyje sugrupuotoms pozicijoms. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Jeigu tai pačiai pozicijai priskiriamiems skirtingiems produktams taikomos skirtingos taisyklės, kiekvienoje įtraukoje pateikiamas tos pozicijos dalies, kuriai taikoma greta 3 skiltyje nurodyta taisyklė, aprašymas. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kai 3 skiltyje pateikiamos dvi alternatyvios taisyklės, atskirtos jungtuku „arba“, eksportuotojas pats renkasi, kurią iš jų taikyti. |
| --- | --- |

2.4

3 pastaba.   Taisyklių taikymo pavyzdžiai

| 3.1 | Šio priedėlio II antraštinės dalies 4 straipsnis dėl kilmės statusą įgijusių produktų, naudojamų kitiems produktams gaminti, taikomas neatsižvelgiant į tai, ar tas kilmės statusas įgytas toje gamykloje, kurioje šie produktai naudojami, ar kitoje EEE gamykloje. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Remiantis šio priedėlio II antraštinės dalies 6 straipsniu, apdorojimo ar perdirbimo operacijų mastas turi būti didesnis nei tame straipsnyje išvardytų operacijų mastas. Jeigu taip nėra, prekėms negali būti taikomos lengvatos pagal lengvatinį muitų tarifų režimą, net jeigu paisoma toliau pateiktame sąraše išvardytų sąlygų.
  Taikant šio priedėlio II antraštinės dalies 6 straipsnį, sąrašo taisyklėse apibrėžiamas būtinas minimalus apdorojimas ar perdirbimas – apdorojus arba perdirbus daugiau kilmės statusas taip pat suteikiamas, o apdorojus ar perdirbus mažiau, nesuteikiamas.
  Taigi, jei taisyklėje numatyta, kad tam tikrame gamybos etape gali būti panaudota kilmės statuso neturinti medžiaga, ją leidžiama panaudoti ankstesniame gamybos etape, bet neleidžiama vėlesniame.
  Jei taisyklėje numatyta, kad tam tikrame gamybos etape negali būti panaudota kilmės statuso neturinti medžiaga, medžiagas leidžiama panaudoti ankstesniame gamybos etape, bet neleidžiama vėlesniame.
  Pavyzdys. Jeigu 19 skirsnio sąrašo taisyklėje nustatyta, kad „
  1101–1108 pozicijoms priskiriamų kilmės statuso neturinčių medžiagų dalis negali būti didesnė nei 20 % masės“, 10 skirsniui priskiriamų grūdų (ankstesnio gamybos etapo medžiagų) naudojimas (t. y. importas) neribojamas. |
| --- | --- |

3.2

Taikant šio priedėlio II antraštinės dalies 6 straipsnį, sąrašo taisyklėse apibrėžiamas būtinas minimalus apdorojimas ar perdirbimas – apdorojus arba perdirbus daugiau kilmės statusas taip pat suteikiamas, o apdorojus ar perdirbus mažiau, nesuteikiamas.

Taigi, jei taisyklėje numatyta, kad tam tikrame gamybos etape gali būti panaudota kilmės statuso neturinti medžiaga, ją leidžiama panaudoti ankstesniame gamybos etape, bet neleidžiama vėlesniame.

Jei taisyklėje numatyta, kad tam tikrame gamybos etape negali būti panaudota kilmės statuso neturinti medžiaga, medžiagas leidžiama panaudoti ankstesniame gamybos etape, bet neleidžiama vėlesniame.

Pavyzdys. Jeigu 19 skirsnio sąrašo taisyklėje nustatyta, kad „
  1101–1108 pozicijoms priskiriamų kilmės statuso neturinčių medžiagų dalis negali būti didesnė nei 20 % masės“, 10 skirsniui priskiriamų grūdų (ankstesnio gamybos etapo medžiagų) naudojimas (t. y. importas) neribojamas.

| 3.3 | Nedarant poveikio 3.2 pastabos taikymui, jei taisyklėje nurodyta, kad gali būti panaudotos „bet kuriai pozicijai priskiriamos medžiagos“, gali būti naudojamos tai (toms) pačiai (-ioms) pozicijai (-oms) kaip ir produktas priskiriamos medžiagos, tačiau tokiu atveju laikomasi konkrečių apribojimų, kurie gali būti numatyti toje taisyklėje.
  Tačiau frazė „gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų, įskaitant ... pozicijai priskiriamas kitas medžiagas“ arba „gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų, įskaitant tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamas kitas medžiagas“ reiškia, kad gali būti panaudotos bet kuriai (-ioms) pozicijai (-oms) priskiriamos medžiagos, išskyrus medžiagas, kurios yra to paties aprašymo kaip ir sąrašo 2 skiltyje nurodytas produktas. |
| --- | --- |

3.3

Tačiau frazė „gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų, įskaitant ... pozicijai priskiriamas kitas medžiagas“ arba „gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų, įskaitant tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamas kitas medžiagas“ reiškia, kad gali būti panaudotos bet kuriai (-ioms) pozicijai (-oms) priskiriamos medžiagos, išskyrus medžiagas, kurios yra to paties aprašymo kaip ir sąrašo 2 skiltyje nurodytas produktas.

| 3.4 | Kai sąraše pateiktoje taisyklėje nurodyta, kad produktas gali būti pagamintas iš daugiau kaip vienos medžiagos, reiškia, kad gali būti panaudota viena ar daugiau medžiagų. Nėra privaloma panaudoti jas visas. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Jei sąraše pateiktoje taisyklėje nurodyta, kad produktas turi būti pagamintas iš tam tikros medžiagos, ši sąlyga nedraudžia naudoti kitų medžiagų, dėl savo pobūdžio negalinčių atitikti taisyklės. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Jei sąraše pateiktoje taisyklėje nurodyti du maksimalūs kilmės statuso neturinčių galimų naudoti medžiagų procentiniai dydžiai, tai tų procentinių dydžių negalima sumuoti. Kitaip tariant, maksimali visų panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų vertė niekada negali būti didesnė už didžiausią iš nurodytų procentinių dydžių. Be to, konkrečiai medžiagai taikomi procentiniai dydžiai negali būti viršyti. |
| --- | --- |

3.6

4 pastaba.   Bendros nuostatos dėl tam tikrų žemės ūkio prekių

| 4.1 | 6, 7, 8, 9, 10 bei 12 skirsniams ir 2401 pozicijai priskiriamos žemės ūkio prekės, išaugintos ir surinktos EEE, yra laikomos EEE kilmės prekėmis, net jeigu jos išaugintos iš importuotų sėklų, svogūnėlių, šakniastiebių, auginių, skiepūglių, ūglių, žiedpumpurių ar kitų gyvų augalų dalių. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kai ribojamas tam tikrame produkte esančio kilmės statuso neturinčio cukraus kiekis, apskaičiuojant šį kiekį, atsižvelgiama į 1701 (sacharozė) ir 1702 (fruktozė, gliukozė, laktozė, maltozė, izogliukozė ar invertuotasis cukrus) pozicijoms priskiriamo cukraus, panaudoto galutiniam produktui ir į galutinio produkto sudėtį įeinantiems kilmės statuso neturintiems produktams pagaminti, masę. |
| --- | --- |

4.2

5 pastaba.   Tam tikrų tekstilės gaminių srities terminologija

| 5.1 | Terminas „natūralūs pluoštai“ sąraše reiškia ne dirbtinius ir ne sintetinius pluoštus. Tai taikoma tik prieš verpimą esančių gamybos etapų pluoštams, įskaitant atliekas, ir, jei kitaip neapibrėžta, karštiems, šukuotiems arba kitaip perdirbtiems, bet nesuverptiems pluoštams. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Terminas „natūralūs pluoštai“ apima 0511 pozicijai priskiriamus ašutus, 5002 ir 5003 pozicijoms priskiriamą šilką, 5101–5105 pozicijoms priskiriamus vilnos pluoštus, švelniavilnių ir šiurkščiavilnių gyvūnų plaukus, 5201–5203 pozicijoms priskiriamus medvilnės pluoštus ir 5301–5305 pozicijoms priskiriamus kitus augalinius pluoštus. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Terminai „tekstilinė masė“, „cheminės medžiagos“ ir „popieriaus gamybos medžiagos“ sąraše vartojami 50–63 skirsniams nepriskiriamoms medžiagoms, kurios gali būti naudojamos dirbtiniams, sintetiniams arba popieriaus pluoštams ar verpalams gaminti, aprašyti. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Terminas „cheminiai kuokšteliniai pluoštai“ sąraše reiškia 5501–5507 pozicijoms priskiriamas sintetinių ar dirbtinių gijų gniūžtes, kuokštelinius pluoštus ar atliekas. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Marginimas (derinant jį su audimu, mezgimu ir (arba) nėrimu, pūko įsiuvimu arba flokavimu) apibrėžiamas kaip technika, pagal kurią, taikant trafaretinės, ruloninės, skaitmeninės ar transferinės spaudos metodus, tekstilės medžiagai suteikiama nuolatinė objektyviai įvertinama funkcija, pvz., spalva, dizainas ar techninė kokybė. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Marginimas (kaip atskira operacija) apibrėžiama kaip technika, pagal kurią, taikant trafaretinės, ruloninės, skaitmeninės ar transferinės spaudos metodus, tekstilės medžiagai suteikiama nuolatinio pobūdžio objektyviai įvertinama funkcija, pvz., spalva, dizainas ar techninė kokybė, ir kuri taip pat derinama su bent dviem paruošiamosiomis ar baigiamosiomis operacijomis (pvz., plovimu, balinimu, merserizavimu, terminiu fiksavimu, šiaušimu, kalandravimu, apdorojimu netraukumui, permanentiniu užbaigimu, dekatavimu, įmirkymu, taisymu ir mazgų paslėpimu), jeigu visų panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos). |
| --- | --- |

5.6

6 pastaba.   Iš tekstilės medžiagų mišinio pagamintiems produktams taikomi leistinieji nuokrypiai

| 6.1 | Jei sąraše prie produkto yra nuoroda į šią pastabą, sąrašo 3 skiltyje pateiktos sąlygos netaikomos jokioms pagrindinėms tekstilės medžiagoms, panaudotoms tam produktui pagaminti, jei jos drauge sudaro ne daugiau kaip 15 % bendros visų pagrindinių panaudotų tekstilės medžiagų masės (žr. taip pat 6.3 ir 6.4 pastabas). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Tačiau 6.1 pastaboje minimas leistinasis nuokrypis gali būti taikomas tik mišriems produktams, pagamintiems iš dviejų ar daugiau pagrindinių tekstilės medžiagų.
  Pagrindinės tekstilės medžiagos:






  — | šilkas, |
| --- | --- | --- |

6.2

Pagrindinės tekstilės medžiagos:

—

šilkas,

| — | vilna, |
| --- | --- |

—

vilna,

| — | šiurkščiavilnių gyvūnų plaukai, |
| --- | --- |

—

šiurkščiavilnių gyvūnų plaukai,

| — | švelniavilnių gyvūnų plaukai, |
| --- | --- |

—

švelniavilnių gyvūnų plaukai,

| — | ašutai, |
| --- | --- |

—

ašutai,

| — | medvilnė, |
| --- | --- |

—

medvilnė,

| — | medžiagos popieriui gaminti ir popierius, |
| --- | --- |

—

medžiagos popieriui gaminti ir popierius,

| — | linas, |
| --- | --- |

—

linas,

| — | kanapės, |
| --- | --- |

—

kanapės,

| — | džiutas ir kiti tekstilės pluoštai iš karnienos, |
| --- | --- |

—

džiutas ir kiti tekstilės pluoštai iš karnienos,

| — | sizalis ir kiti Agave genties augalų tekstilės pluoštai, |
| --- | --- |

—

sizalis ir kiti Agave genties augalų tekstilės pluoštai,

| — | kokoso, abakos, ramės (kiniškosios dilgėlės) ir kiti augaliniai tekstilės pluoštai, |
| --- | --- |

—

kokoso, abakos, ramės (kiniškosios dilgėlės) ir kiti augaliniai tekstilės pluoštai,

| — | sintetiniai cheminiai gijiniai polipropileno pluoštai, |
| --- | --- |

—

sintetiniai cheminiai gijiniai polipropileno pluoštai,

| — | sintetiniai cheminiai gijiniai poliesterių pluoštai, |
| --- | --- |

—

sintetiniai cheminiai gijiniai poliesterių pluoštai,

| — | sintetiniai cheminiai gijiniai poliamido pluoštai, |
| --- | --- |

—

sintetiniai cheminiai gijiniai poliamido pluoštai,

| — | sintetiniai cheminiai gijiniai poliakrilnitrilo pluoštai, |
| --- | --- |

—

sintetiniai cheminiai gijiniai poliakrilnitrilo pluoštai,

| — | sintetiniai cheminiai gijiniai poliimido pluoštai, |
| --- | --- |

—

sintetiniai cheminiai gijiniai poliimido pluoštai,

| — | sintetiniai cheminiai gijiniai politetrafluoretileno pluoštai, |
| --- | --- |

—

sintetiniai cheminiai gijiniai politetrafluoretileno pluoštai,

| — | sintetiniai cheminiai gijiniai polifenileno sulfido pluoštai, |
| --- | --- |

—

sintetiniai cheminiai gijiniai polifenileno sulfido pluoštai,

| — | sintetiniai cheminiai gijiniai polivinilchlorido pluoštai, |
| --- | --- |

—

sintetiniai cheminiai gijiniai polivinilchlorido pluoštai,

| — | kiti sintetiniai cheminiai gijiniai pluoštai, |
| --- | --- |

—

kiti sintetiniai cheminiai gijiniai pluoštai,

| — | dirbtiniai cheminiai gijiniai viskozės pluoštai, |
| --- | --- |

—

dirbtiniai cheminiai gijiniai viskozės pluoštai,

| — | kiti dirbtiniai cheminiai gijiniai pluoštai, |
| --- | --- |

—

kiti dirbtiniai cheminiai gijiniai pluoštai,

| — | srovei laidžios gijos, |
| --- | --- |

—

srovei laidžios gijos,

| — | sintetiniai cheminiai kuokšteliniai polipropileno pluoštai, |
| --- | --- |

—

sintetiniai cheminiai kuokšteliniai polipropileno pluoštai,

| — | sintetiniai cheminiai kuokšteliniai poliesterių pluoštai, |
| --- | --- |

—

sintetiniai cheminiai kuokšteliniai poliesterių pluoštai,

| — | sintetiniai cheminiai kuokšteliniai poliamido pluoštai, |
| --- | --- |

—

sintetiniai cheminiai kuokšteliniai poliamido pluoštai,

| — | sintetiniai cheminiai kuokšteliniai poliakrilnitrilo pluoštai, |
| --- | --- |

—

sintetiniai cheminiai kuokšteliniai poliakrilnitrilo pluoštai,

| — | sintetiniai cheminiai kuokšteliniai poliimido pluoštai, |
| --- | --- |

—

sintetiniai cheminiai kuokšteliniai poliimido pluoštai,

| — | sintetiniai cheminiai kuokšteliniai politetrafluoretileno pluoštai, |
| --- | --- |

—

sintetiniai cheminiai kuokšteliniai politetrafluoretileno pluoštai,

| — | sintetiniai cheminiai kuokšteliniai polifenileno sulfido pluoštai, |
| --- | --- |

—

sintetiniai cheminiai kuokšteliniai polifenileno sulfido pluoštai,

| — | sintetiniai cheminiai kuokšteliniai polivinilchlorido pluoštai, |
| --- | --- |

—

sintetiniai cheminiai kuokšteliniai polivinilchlorido pluoštai,

| — | kiti sintetiniai cheminiai kuokšteliniai pluoštai, |
| --- | --- |

—

kiti sintetiniai cheminiai kuokšteliniai pluoštai,

| — | dirbtiniai cheminiai kuokšteliniai viskozės pluoštai, |
| --- | --- |

—

dirbtiniai cheminiai kuokšteliniai viskozės pluoštai,

| — | kiti dirbtiniai cheminiai kuokšteliniai pluoštai, |
| --- | --- |

—

kiti dirbtiniai cheminiai kuokšteliniai pluoštai,

| — | verpalai iš poliuretano, segmentuoti su elastingais polieterio segmentais, apvytiniai arba ne, |
| --- | --- |

—

verpalai iš poliuretano, segmentuoti su elastingais polieterio segmentais, apvytiniai arba ne,

| — | produktai, priskiriami 5605 pozicijai (metalizuotieji siūlai) su ne platesne kaip 5 mm aliuminio folijos ar plastikinės plėvelės, padengtos arba nepadengtos aliuminio milteliais, juostele, įtvirtinta tarp dviejų plastikinės plėvelės sluoksnių skaidriais arba spalvotais klijais, |
| --- | --- |

—

produktai, priskiriami 5605 pozicijai (metalizuotieji siūlai) su ne platesne kaip 5 mm aliuminio folijos ar plastikinės plėvelės, padengtos arba nepadengtos aliuminio milteliais, juostele, įtvirtinta tarp dviejų plastikinės plėvelės sluoksnių skaidriais arba spalvotais klijais,

| — | kiti produktai, priskiriami 5605 pozicijai, |
| --- | --- |

—

kiti produktai, priskiriami 5605 pozicijai,

| — | stiklo pluoštas, |
| --- | --- |

—

stiklo pluoštas,

| — | metaliniai pluoštai, |
| --- | --- |

—

metaliniai pluoštai,

| — | mineraliniai pluoštai. |
| --- | --- |

—

mineraliniai pluoštai.

| 6.3 | Kai produktų sudėtyje yra „verpalų, pagamintų iš poliuretano, segmentuotų su elastingais polieterio segmentais, apvytinių arba ne“, šiems verpalams taikomas 20 % leistinasis nuokrypis. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Kai produktų sudėtyje yra „ne platesnė kaip 5 mm aliuminio folijos ar plastikinės plėvelės, padengtos arba nepadengtos aliuminio milteliais, juostelė, įtvirtinta tarp dviejų plastikinės plėvelės sluoksnių skaidriais arba spalvotais klijais“, šiai juostelei taikomas 30 % leistinasis nuokrypis. |
| --- | --- |

6.4

7 pastaba.   Kiti tam tikriems tekstilės gaminiams taikomi leistinieji nuokrypiai

| 7.1 | Kai sąraše daroma nuoroda į šią pastabą, tekstilės medžiagos (išskyrus pamušalus ir intarpus), neatitinkančios sąrašo 3 skiltyje konkrečiam gatavam produktui nurodytos taisyklės, gali būti panaudotos su sąlyga, kad jos priskiriamos kitai nei produktas pozicijai ir kad jų vertė sudaro ne daugiau kaip 15 % prekės gamintojo kainos (ex-works kainos). |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Nedarant poveikio 7.3 pastabos taikymui, medžiagos, kurios nėra priskiriamos 50–63 skirsniams, gali būti be apribojimų naudojamos tekstilės gaminiams gaminti, neatsižvelgiant į tai, ar jų sudėtyje yra ar nėra tekstilės. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Jei taikoma procentinio dydžio taisyklė, apskaičiuojant panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų vertę turi būti įskaityta ir 50–63 skirsniams nepriskiriamų kilmės statuso neturinčių medžiagų vertė. |
| --- | --- |

7.3

8 pastaba.   Tam tikriems 27 skirsniui priskiriamiems produktams taikomų specifinių procesų ir paprastų operacijų apibrėžtys

| 8.1 | ex 2707 ir 2713 pozicijų atveju terminas „specifiniai procesai“ reiškia šias operacijas:






  a) | vakuuminį distiliavimą; |
| --- | --- | --- |

8.1

a)

vakuuminį distiliavimą;

| b) | perdistiliavimą, naudojant giluminį frakcinį distiliavimo procesą; |
| --- | --- |

b)

perdistiliavimą, naudojant giluminį frakcinį distiliavimo procesą;

| c) | krekingą; |
| --- | --- |

c)

krekingą;

| d) | riformingą; |
| --- | --- |

d)

riformingą;

| e) | ekstrakciją, naudojant selektyviuosius tirpiklius; |
| --- | --- |

e)

ekstrakciją, naudojant selektyviuosius tirpiklius;

| f) | procesą, kurį sudaro visos šios operacijos: apdorojimas koncentruota sieros rūgštimi (sulfato rūgštimi), oleumu arba sieros rūgšties anhidridu; neutralizacija šarminiais agentais; spalvos pašalinimas (balinimas) ir valymas gamtinėmis aktyviosiomis žemėmis, aktyvintomis žemėmis, aktyvintomis medžio anglimis arba boksitais; |
| --- | --- |

f)

procesą, kurį sudaro visos šios operacijos: apdorojimas koncentruota sieros rūgštimi (sulfato rūgštimi), oleumu arba sieros rūgšties anhidridu; neutralizacija šarminiais agentais; spalvos pašalinimas (balinimas) ir valymas gamtinėmis aktyviosiomis žemėmis, aktyvintomis žemėmis, aktyvintomis medžio anglimis arba boksitais;

| g) | polimerizaciją; |
| --- | --- |

g)

polimerizaciją;

| h) | alkilinimą; |
| --- | --- |

h)

alkilinimą;

| i) | izomerizaciją. |
| --- | --- |

i)

izomerizaciją.

| 8.2 | 2710, 2711 ir 2712 pozicijų atveju terminas „specifiniai procesai“ reiškia šias operacijas:






  a) | vakuuminį distiliavimą; |
| --- | --- | --- |

8.2

a)

vakuuminį distiliavimą;

| b) | perdistiliavimą, naudojant giluminį frakcinį distiliavimo procesą; |
| --- | --- |

b)

perdistiliavimą, naudojant giluminį frakcinį distiliavimo procesą;

| c) | krekingą; |
| --- | --- |

c)

krekingą;

| d) | riformingą; |
| --- | --- |

d)

riformingą;

| e) | ekstrakciją, naudojant selektyviuosius tirpiklius; |
| --- | --- |

e)

ekstrakciją, naudojant selektyviuosius tirpiklius;

| f) | procesą, kurį sudaro visos šios operacijos: apdorojimas koncentruota sieros rūgštimi (sulfato rūgštimi), oleumu arba sieros rūgšties anhidridu; neutralizacija šarminiais agentais; spalvos pašalinimas (balinimas) ir valymas gamtinėmis aktyviosiomis žemėmis, aktyvintomis žemėmis, aktyvintomis medžio anglimis arba boksitais; |
| --- | --- |

f)

procesą, kurį sudaro visos šios operacijos: apdorojimas koncentruota sieros rūgštimi (sulfato rūgštimi), oleumu arba sieros rūgšties anhidridu; neutralizacija šarminiais agentais; spalvos pašalinimas (balinimas) ir valymas gamtinėmis aktyviosiomis žemėmis, aktyvintomis žemėmis, aktyvintomis medžio anglimis arba boksitais;

| g) | polimerizaciją; |
| --- | --- |

g)

polimerizaciją;

| h) | alkilinimą; |
| --- | --- |

h)

alkilinimą;

| i) | izomerizaciją; |
| --- | --- |

i)

izomerizaciją;

| j) | tik ex 2710 pozicijai priskiriamų sunkiųjų alyvų atveju – desulfuraciją (sieros šalinimą) vandeniliu, kurią atliekant apdorojamuose produktuose redukuojama ne mažiau kaip 85 % sieros (ASTM D 1266–59 T metodas); |
| --- | --- |

j)

tik ex 2710 pozicijai priskiriamų sunkiųjų alyvų atveju – desulfuraciją (sieros šalinimą) vandeniliu, kurią atliekant apdorojamuose produktuose redukuojama ne mažiau kaip 85 % sieros (ASTM D 1266–59 T metodas);

| k) | tik 2710 pozicijai priskiriamų produktų atveju – deparafinavimą, naudojant bet kurį procesą, išskyrus filtravimą; |
| --- | --- |

k)

tik 2710 pozicijai priskiriamų produktų atveju – deparafinavimą, naudojant bet kurį procesą, išskyrus filtravimą;

| l) | tik ex 2710 pozicijai priskiriamų sunkiųjų alyvų atveju – veikimą vandeniliu esant didesniam kaip 20 barų slėgiui ir aukštesnei kaip 250 °C temperatūrai, naudojant katalizatorių, nesukeliantį desulfuracijos, kai vandenilis yra aktyvusis cheminės reakcijos elementas. Tačiau tolesnis tepalinių alyvų, priskiriamų ex 2710 pozicijai, veikimas vandeniliu (pavyzdžiui, vandenilinis valymas arba spalvos pašalinimas (balinimas)), visų pirma siekiant pagerinti spalvą arba stabilumą, nelaikomas specifiniu procesu; |
| --- | --- |

l)

tik ex 2710 pozicijai priskiriamų sunkiųjų alyvų atveju – veikimą vandeniliu esant didesniam kaip 20 barų slėgiui ir aukštesnei kaip 250 °C temperatūrai, naudojant katalizatorių, nesukeliantį desulfuracijos, kai vandenilis yra aktyvusis cheminės reakcijos elementas. Tačiau tolesnis tepalinių alyvų, priskiriamų ex 2710 pozicijai, veikimas vandeniliu (pavyzdžiui, vandenilinis valymas arba spalvos pašalinimas (balinimas)), visų pirma siekiant pagerinti spalvą arba stabilumą, nelaikomas specifiniu procesu;

| m) | tik ex 2710 pozicijai priskiriamo mazuto atveju – distiliavimą esant atmosferos slėgiui, jeigu mažiau kaip 30 % šių produktų tūrio (įskaitant nuostolius) distiliuojasi 300 °C temperatūroje, taikant ASTM D 86 metodą; |
| --- | --- |

m)

tik ex 2710 pozicijai priskiriamo mazuto atveju – distiliavimą esant atmosferos slėgiui, jeigu mažiau kaip 30 % šių produktų tūrio (įskaitant nuostolius) distiliuojasi 300 °C temperatūroje, taikant ASTM D 86 metodą;

| n) | tik ex 2710 pozicijai priskiriamų sunkiųjų alyvų, išskyrus gazolį ir mazutą, atveju – apdorojimą aukšto dažnio elektros iškrovomis; |
| --- | --- |

n)

tik ex 2710 pozicijai priskiriamų sunkiųjų alyvų, išskyrus gazolį ir mazutą, atveju – apdorojimą aukšto dažnio elektros iškrovomis;

| o) | tik nevalytų produktų (išskyrus vazeliną, ozokeritą (kalnų vašką), lignito (rusvųjų anglių) vašką, durpių vašką, parafiną, kurio sudėtyje alyva sudaro mažiau kaip 0,75 % masės), priskiriamų ex 2712 pozicijai, atveju – alyvų pašalinimą frakciniu kristalizavimu. |
| --- | --- |

o)

tik nevalytų produktų (išskyrus vazeliną, ozokeritą (kalnų vašką), lignito (rusvųjų anglių) vašką, durpių vašką, parafiną, kurio sudėtyje alyva sudaro mažiau kaip 0,75 % masės), priskiriamų ex 2712 pozicijai, atveju – alyvų pašalinimą frakciniu kristalizavimu.

| 8.3 | ex 2707 ir 2713 pozicijų atveju paprastos operacijos, pvz., valymas, dekantavimas, nudruskinimas, vandens atskyrimas, filtravimas, dažymas, žymėjimas, skirtingą sieros kiekį turinčių produktų sumaišymas sieros kiekiui nustatyti arba šių ar kitų panašių operacijų derinimas, nėra kilmės statuso suteikimo veiksniai. |
| --- | --- |

8.3

9 pastaba.   Tam tikriems produktams taikomų specifinių procesų ir operacijų apibrėžtys

| 9.1 | 30 skirsniui priskiriami produktai, gauti EEE naudojant ląstelių kultūras, laikomi EEE kilmės produktais. Ląstelių kultūra – žmogaus, gyvūnų ir augalų ląstelių auginimas kontroliuojamomis sąlygomis (pvz., nustatytoje temperatūroje, auginimo terpėje, dujų mišinyje, pH) ne gyvame organizme. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Produktai, priskiriami 29 (išskyrus 2905.43–2905.44), 30, 32, 33 (išskyrus 3302.10, 3301), 34, 35 (išskyrus 3501, 3502.11–3502.19, 3502.20, 3505), 36, 37, 38 (išskyrus 3809.10, 3823, 3824.60, 3826) ir 39 (išskyrus 3916–3926) skirsniams ir gauti EEE naudojant fermentaciją, laikomi EEE kilmės produktais. Fermentacija – biotechnologinis procesas, per kurį žmogaus, gyvūnų, augalų ląstelės, bakterijos, mielės, grybai arba fermentai naudojami 29–39 skirsniams priskiriamiems produktams gaminti. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Produktų, priskiriamų 28, 29 (išskyrus 2905.43–2905.44), 30, 32, 33 (išskyrus 3302.10, 3301), 34, 35 (išskyrus 3501, 3502.11–3502.19, 3502.20, 3505), 36, 37, 38 (išskyrus 3809.10, 3823, 3824.60, 3826) ir 39 (išskyrus 3916–3926) skirsniams, atveju pagal 4 straipsnio 1 dalį pakankamais laikomi šie perdirbimo veiksmai:






  — | Cheminė reakcija. Cheminė reakcija – procesas (įskaitant biocheminį procesą), kuriam įvykus suyra tarpmolekuliniai ryšiai ir susiformuoja nauji tarpmolekuliniai ryšiai arba pasikeičia erdvinis atomų išsidėstymas molekulėje ir molekulė įgyja naują struktūrą. Cheminę reakciją galima išreikšti pakeitus CAS numerį. |
| --- | --- | --- |

9.3

—

Cheminė reakcija. Cheminė reakcija – procesas (įskaitant biocheminį procesą), kuriam įvykus suyra tarpmolekuliniai ryšiai ir susiformuoja nauji tarpmolekuliniai ryšiai arba pasikeičia erdvinis atomų išsidėstymas molekulėje ir molekulė įgyja naują struktūrą. Cheminę reakciją galima išreikšti pakeitus CAS numerį.

| — | Nustatant kilmės statusą neatsižvelgiama į šiuos procesus: a) tirpinimą vandenyje arba kituose tirpikliuose, b) tirpiklių, įskaitant tirpiklinį vandenį, šalinimą arba c) kristalizacinio vandens pridėjimą arba šalinimą. Pirmiau apibrėžta cheminė reakcija turi būti laikoma kilmės statuso suteikimo veiksniu. |
| --- | --- |

—

Nustatant kilmės statusą neatsižvelgiama į šiuos procesus: a) tirpinimą vandenyje arba kituose tirpikliuose, b) tirpiklių, įskaitant tirpiklinį vandenį, šalinimą arba c) kristalizacinio vandens pridėjimą arba šalinimą. Pirmiau apibrėžta cheminė reakcija turi būti laikoma kilmės statuso suteikimo veiksniu.

| — | Mišiniai. Sąmoningas ir proporcingai kontroliuojamas medžiagų maišymas ar derinimas (įskaitant dispergavimą), išskyrus skiediklių pridėjimą, siekiant laikytis iš anksto nustatytų specifikacijų, kurio rezultatas – prekė, kurios fizinės ar cheminės savybės atitinka jos naudojimo tikslus ar paskirtį ir skiriasi nuo žaliavų fizinių ir cheminių savybių, turi būti laikomas kilmės statuso suteikimo veiksniu. |
| --- | --- |

—

Mišiniai. Sąmoningas ir proporcingai kontroliuojamas medžiagų maišymas ar derinimas (įskaitant dispergavimą), išskyrus skiediklių pridėjimą, siekiant laikytis iš anksto nustatytų specifikacijų, kurio rezultatas – prekė, kurios fizinės ar cheminės savybės atitinka jos naudojimo tikslus ar paskirtį ir skiriasi nuo žaliavų fizinių ir cheminių savybių, turi būti laikomas kilmės statuso suteikimo veiksniu.

| — | Gryninimas. Gryninimas laikomas kilmės statuso suteikimo veiksniu, jeigu jis atliekamas EEE ir juo užtikrinama atitiktis vienam iš šių kriterijų:






  a) | gryninant prekę pašalinama bent 80 % esamų priemaišų kiekio arba |
| --- | --- | --- |

—

Gryninimas. Gryninimas laikomas kilmės statuso suteikimo veiksniu, jeigu jis atliekamas EEE ir juo užtikrinama atitiktis vienam iš šių kriterijų:

a)

gryninant prekę pašalinama bent 80 % esamų priemaišų kiekio arba

| b) | gryninant pakankamai sumažinamas priemaišų kiekis arba priemaišos panaikinamos ir prekę galima naudoti viena ar keliomis iš šių paskirčių:






  i) | kaip farmacines, medicinines, kosmetines, veterinarines arba maistines medžiagas; |
| --- | --- | --- |

b)

gryninant pakankamai sumažinamas priemaišų kiekis arba priemaišos panaikinamos ir prekę galima naudoti viena ar keliomis iš šių paskirčių:

i)

kaip farmacines, medicinines, kosmetines, veterinarines arba maistines medžiagas;

| ii) | kaip cheminius produktus ir reagentus, skirtus analizės, diagnostikos arba laboratorijų reikmėms; |
| --- | --- |

ii)

kaip cheminius produktus ir reagentus, skirtus analizės, diagnostikos arba laboratorijų reikmėms;

| iii) | kaip elementus ir komponentus, skirtus mikroelektronikos reikmėms; |
| --- | --- |

iii)

kaip elementus ir komponentus, skirtus mikroelektronikos reikmėms;

| iv) | specializuotoms optikos reikmėms; |
| --- | --- |

iv)

specializuotoms optikos reikmėms;

| v) | biotechnikos reikmėms (pvz., kamieninių ląstelių kultūrai, genetikos technologijoms ar kaip katalizatorių); |
| --- | --- |

v)

biotechnikos reikmėms (pvz., kamieninių ląstelių kultūrai, genetikos technologijoms ar kaip katalizatorių);

| vi) | kaip atskyrimo procese naudojamus nešiklius arba |
| --- | --- |

vi)

kaip atskyrimo procese naudojamus nešiklius arba

| vii) | branduoliniams tikslams. |
| --- | --- |

vii)

branduoliniams tikslams.

| — | Dalelių dydžio keitimas. Sąmoningas ir kontroliuojamas prekės dalelių dydžio modifikavimas, išskyrus vien trupinimą ar spaudimą, kai gaunama prekė, kurios konkretus dalelių dydis, dalelių dydžio pasiskirstymas ar paviršiaus plotas atitinka jos naudojimo tikslus ir kurios fizinės ar cheminės savybės skiriasi nuo žaliavų fizinių ir cheminių savybių, turi būti laikomas kilmės statuso suteikimo veiksniu. |
| --- | --- |

—

Dalelių dydžio keitimas. Sąmoningas ir kontroliuojamas prekės dalelių dydžio modifikavimas, išskyrus vien trupinimą ar spaudimą, kai gaunama prekė, kurios konkretus dalelių dydis, dalelių dydžio pasiskirstymas ar paviršiaus plotas atitinka jos naudojimo tikslus ir kurios fizinės ar cheminės savybės skiriasi nuo žaliavų fizinių ir cheminių savybių, turi būti laikomas kilmės statuso suteikimo veiksniu.

| — | Standartinės medžiagos. Standartinės medžiagos (įskaitant standartinius tirpalus) – analizės, kalibravimo ar referenciniais tikslais tinkami naudoti ruošiniai, kurių grynumo laipsnis ar proporcijos yra tiksliai tokie, kokius patvirtino gamintojas. Standartinių medžiagų gamyba turi būti laikoma kilmės suteikimo veiksniu. |
| --- | --- |

—

Standartinės medžiagos. Standartinės medžiagos (įskaitant standartinius tirpalus) – analizės, kalibravimo ar referenciniais tikslais tinkami naudoti ruošiniai, kurių grynumo laipsnis ar proporcijos yra tiksliai tokie, kokius patvirtino gamintojas. Standartinių medžiagų gamyba turi būti laikoma kilmės suteikimo veiksniu.

| — | Izomerų atskyrimas. Izomerų izoliavimas ar atskyrimas nuo izomerų mišinio turi būti laikomas kilmės statuso suteikimo veiksniu. |
| --- | --- |

—

Izomerų atskyrimas. Izomerų izoliavimas ar atskyrimas nuo izomerų mišinio turi būti laikomas kilmės statuso suteikimo veiksniu.

II PRIEDAS

APDOROJIMO AR PERDIRBIMO OPERACIJŲ, KURIAS REIKIA ATLIKTI SU KILMĖS STATUSO NETURINČIOMIS MEDŽIAGOMIS, KAD PAGAMINTAS PRODUKTAS ĮGYTŲ KILMĖS STATUSĄ, SĄRAŠAS

| Pozicija | Produkto aprašymas | Apdorojimo ar perdirbimo operacijos, kurias atlikus kilmės statuso neturinčioms medžiagoms suteikiamas kilmės statusas |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1 skirsnis | Gyvi gyvūnai | Visi 1 skirsniui priskiriami gyvūnai yra gauti tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje. |
| 2 skirsnis | Mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai | Gamyba, kai panaudota visa šiam skirsniui priskiriamiems produktams naudojama mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai yra gauti tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje. |
| 3 skirsnis | Žuvys ir vėžiagyviai, moliuskai ir kiti vandens bestuburiai | Gamyba, kai panaudotos visos 3 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje. |
| 4 skirsnis | Pienas ir pieno produktai; paukščių kiaušiniai; natūralus medus; gyvūninės kilmės maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje | Gamyba, kai panaudotos visos 4 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje. |
| ex 5 skirsnis | Gyvūninės kilmės maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje, išskyrus toliau nurodytas prekes: | Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų |
| ex 0511 91 | Nevalgomieji žuvų ikreliai ir ikrai | Visi ikreliai ir ikrai yra gauti tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje. |
| 6 skirsnis | Augantys medžiai ir kiti augalai; svogūnėliai, šaknys ir kitos panašios augalų dalys; skintos gėlės ir dekoratyviniai žalumynai | Gamyba, kai panaudotos visos 6 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje. |
| 7 skirsnis | Valgomosios daržovės ir kai kurie šakniavaisiai bei gumbavaisiai | Gamyba, kai panaudotos visos 7 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje. |
| 8 skirsnis | Valgomieji vaisiai ir riešutai; citrusinių vaisių arba melionų žievelės ir luobos | Gamyba, kai panaudoti visi 8 skirsniui priskiriami vaisiai, riešutai ir citrusinių vaisių arba melionų žievelės ir luobos yra gauti tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje. |
| 9 skirsnis | Kava, arbata, matė ir prieskoniai | Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų. |
| 10 skirsnis | Javai | Gamyba, kai panaudotos visos 10 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje. |
| 11 skirsnis | Malybos produkcija; salyklas; krakmolas; inulinas; kviečių glitimas | Gamyba, kai panaudotos visos 8, 10 ir 11 skirsniams, 0701 , 0714 , 2302 ir 2303 pozicijoms bei 0710 10 subpozicijai priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje. |
| 12 skirsnis | Aliejinių kultūrų sėklos ir vaisiai; įvairūs grūdai, sėklos ir vaisiai; augalai, naudojami pramonėje ir medicinoje; šiaudai ir pašarai | Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. |
| ex 13 skirsnis | Šelakas; lipai, dervos ir kiti augalų syvai bei ekstraktai, išskyrus toliau nurodytas prekes: | Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų. |
| ex 1302 | Pektino medžiagos, pektinatai ir pektatai | Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų, kai panaudoto cukraus masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės. |
| 14 skirsnis | Augalinės pynimo medžiagos; augaliniai produktai, nenurodyti kitoje vietoje | Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų. |
| ex 15 skirsnis | Gyvūniniai arba augaliniai riebalai ir aliejus bei jų skilimo produktai; paruošti valgomieji riebalai; gyvūninis arba augalinis vaškas, išskyrus toliau nurodytas prekes: | Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. |
| 1504 –1506 | Žuvų arba jūrų žinduolių taukai ir aliejus bei jų frakcijos; avių prakaitiniai riebalai ir iš jų gaunamos riebalų medžiagos (įskaitant lanoliną); kiti gyvūniniai riebalai ir aliejus bei jų frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti | Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų. |
| 1508 | Žemės riešutų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti | Gamyba iš bet kuriai subpozicijai, išskyrus subpoziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. |
| 1509 ir 1510 | Alyvuogių aliejus ir jo frakcijos | Gamyba, kai panaudotos visos augalinės medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje. |
| 1511 | Palmių aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti | Gamyba iš bet kuriai subpozicijai, išskyrus subpoziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. |
| ex 1512 | Saulėgrąžų aliejus ir jo frakcijos: | |
| — | Skirtas naudoti technikoje arba pramonėje, išskyrus maisto produktų gamybą |

Pozicija

Produkto aprašymas

Apdorojimo ar perdirbimo operacijos, kurias atlikus kilmės statuso neturinčioms medžiagoms suteikiamas kilmės statusas

(1)

(2)

(3)

1 skirsnis

Gyvi gyvūnai

Visi 1 skirsniui priskiriami gyvūnai yra gauti tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

2 skirsnis

Mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai

Gamyba, kai panaudota visa šiam skirsniui priskiriamiems produktams naudojama mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai yra gauti tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

3 skirsnis

Žuvys ir vėžiagyviai, moliuskai ir kiti vandens bestuburiai

Gamyba, kai panaudotos visos 3 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

4 skirsnis

Pienas ir pieno produktai; paukščių kiaušiniai; natūralus medus; gyvūninės kilmės maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje

Gamyba, kai panaudotos visos 4 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

ex 5 skirsnis

Gyvūninės kilmės maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų

ex 0511 91

Nevalgomieji žuvų ikreliai ir ikrai

Visi ikreliai ir ikrai yra gauti tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

6 skirsnis

Augantys medžiai ir kiti augalai; svogūnėliai, šaknys ir kitos panašios augalų dalys; skintos gėlės ir dekoratyviniai žalumynai

Gamyba, kai panaudotos visos 6 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

7 skirsnis

Valgomosios daržovės ir kai kurie šakniavaisiai bei gumbavaisiai

Gamyba, kai panaudotos visos 7 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

8 skirsnis

Valgomieji vaisiai ir riešutai; citrusinių vaisių arba melionų žievelės ir luobos

Gamyba, kai panaudoti visi 8 skirsniui priskiriami vaisiai, riešutai ir citrusinių vaisių arba melionų žievelės ir luobos yra gauti tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

9 skirsnis

Kava, arbata, matė ir prieskoniai

Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

10 skirsnis

Javai

Gamyba, kai panaudotos visos 10 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

11 skirsnis

Malybos produkcija; salyklas; krakmolas; inulinas; kviečių glitimas

Gamyba, kai panaudotos visos 8, 10 ir 11 skirsniams, 0701 , 0714 , 2302 ir 2303 pozicijoms bei 0710 10 subpozicijai priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

12 skirsnis

Aliejinių kultūrų sėklos ir vaisiai; įvairūs grūdai, sėklos ir vaisiai; augalai, naudojami pramonėje ir medicinoje; šiaudai ir pašarai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

ex 13 skirsnis

Šelakas; lipai, dervos ir kiti augalų syvai bei ekstraktai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

ex 1302

Pektino medžiagos, pektinatai ir pektatai

Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų, kai panaudoto cukraus masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės.

14 skirsnis

Augalinės pynimo medžiagos; augaliniai produktai, nenurodyti kitoje vietoje

Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

ex 15 skirsnis

Gyvūniniai arba augaliniai riebalai ir aliejus bei jų skilimo produktai; paruošti valgomieji riebalai; gyvūninis arba augalinis vaškas, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

1504 –1506

Žuvų arba jūrų žinduolių taukai ir aliejus bei jų frakcijos; avių prakaitiniai riebalai ir iš jų gaunamos riebalų medžiagos (įskaitant lanoliną); kiti gyvūniniai riebalai ir aliejus bei jų frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti

Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

1508

Žemės riešutų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti

Gamyba iš bet kuriai subpozicijai, išskyrus subpoziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

1509 ir 1510

Alyvuogių aliejus ir jo frakcijos

Gamyba, kai panaudotos visos augalinės medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

1511

Palmių aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti

Gamyba iš bet kuriai subpozicijai, išskyrus subpoziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

ex 1512

Saulėgrąžų aliejus ir jo frakcijos:

—

Skirtas naudoti technikoje arba pramonėje, išskyrus maisto produktų gamybą

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

| — | Kitas |
| --- | --- |

—

Kitas

Gamyba, kai panaudotos visos augalinės medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

1515

Kiti nelakieji augaliniai riebalai ir aliejus (įskaitant simondsijų aliejų) ir jų frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti

Gamyba iš bet kuriai subpozicijai, išskyrus subpoziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

ex 1516

Žuvų taukai ir aliejus bei jų frakcijos

Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

1520

Neapdorotas glicerolis; glicerolio vandenys ir glicerolio šarmai

Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

16 skirsnis

Gaminiai iš mėsos, žuvies arba vėžiagyvių, moliuskų ar kitų vandens bestuburių

Gamyba, kai panaudotos visos 2, 3 ir 16 skirsniams priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

ex 17 skirsnis

Cukrūs ir konditerijos gaminiai iš cukraus, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

1702

Kiti cukrūs, įskaitant chemiškai gryną laktozę, maltozę, gliukozę ir fruktozę, kurių būvis kietas; cukrų sirupai, į kuriuos nepridėta aromatinių arba dažiųjų medžiagų; dirbtinis medus, sumaišytas arba nesumaišytas su natūraliu medumi; karamelė (degintas cukrus):

| — | Chemiškai gryna maltozė ir fruktozė |
| --- | --- |

—

Chemiškai gryna maltozė ir fruktozė

Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų, įskaitant 1702  pozicijai priskiriamas kitas medžiagas.

| — | Kiti |
| --- | --- |

—

Kiti

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, kai panaudotų visų 1101 –1108 , 1701 ir 1703 pozicijoms priskiriamų medžiagų masė sudaro ne daugiau kaip 30 % galutinio produkto masės.

1704

Konditerijos gaminiai iš cukraus (įskaitant baltąjį šokoladą), neturintys kakavos

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

| — | kai panaudoto cukraus masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės
  arba |
| --- | --- |

—

kai panaudoto cukraus masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės

arba

| — | kai panaudoto cukraus vertė sudaro ne daugiau kaip 30 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos). |
| --- | --- |

—

kai panaudoto cukraus vertė sudaro ne daugiau kaip 30 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 18 skirsnis

Kakava ir gaminiai iš kakavos, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, kai panaudoto cukraus masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės.

ex 1806

Šokoladas ir kiti maisto produktai, turintys kakavos, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

| — | kai panaudoto cukraus masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės
  arba |
| --- | --- |

—

kai panaudoto cukraus masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės

arba

| — | kai panaudoto cukraus vertė sudaro ne daugiau kaip 30 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos). |
| --- | --- |

—

kai panaudoto cukraus vertė sudaro ne daugiau kaip 30 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

1806 10

Kakavos milteliai, į kuriuos pridėta cukraus arba kitų saldiklių

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, kai panaudoto cukraus masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės.

1901

Salyklo ekstraktas; maisto produktai iš miltų, kruopų, rupinių, krakmolo arba salyklo ekstrakto, kurių sudėtyje nėra kakavos arba kurių sudėtyje esanti kakava, iš kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 40 % masės, nenurodyti kitoje vietoje; maisto produktai iš prekių, priskiriamų 0401 –0404 pozicijoms, kurių sudėtyje nėra kakavos arba kurių sudėtyje esanti kakava, iš kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 5 % masės, nenurodyti kitoje vietoje:

| — | Salyklo ekstraktas |
| --- | --- |

—

Salyklo ekstraktas

Gamyba iš 10 skirsniui priskiriamų javų.

| — | Kita |
| --- | --- |

—

Kita

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, kai panaudoto cukraus ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų atskiroji masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės.

1902

Tešlos gaminiai, virti arba nevirti, įdaryti (mėsa arba kitais produktais) arba neįdaryti, taip pat paruošti arba neparuošti kitu būdu, pavyzdžiui, spageti, makaronai, lakštiniai, lazanja, gnocchi, ravioliai (koldūnai), cannelloni; kuskusas, paruoštas arba neparuoštas

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

| — | kai panaudotų 1006 , 1101 –1108 pozicijoms priskiriamų medžiagų masė sudaro ne daugiau kaip 20 % galutinio produkto masės ir |
| --- | --- |

—

kai panaudotų 1006 , 1101 –1108 pozicijoms priskiriamų medžiagų masė sudaro ne daugiau kaip 20 % galutinio produkto masės ir

| — | kai panaudotų 2, 3 ir 16 skirsniams priskiriamų medžiagų masė sudaro ne daugiau kaip 20 % galutinio produkto masės. |
| --- | --- |

—

kai panaudotų 2, 3 ir 16 skirsniams priskiriamų medžiagų masė sudaro ne daugiau kaip 20 % galutinio produkto masės.

1903

Tapijoka ir iš krakmolo pagaminti jos pakaitalai, turintys dribsnių, grūdelių, žirnelių, išsijų arba panašų pavidalą

Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų, išskyrus 1108  pozicijai priskiriamą bulvių krakmolą.

1904

Paruošti maisto produktai, pagaminti išpučiant arba skrudinant javų grūdus ar javų grūdų produktus (pavyzdžiui, kukurūzų dribsnius); javai (išskyrus kukurūzus), turintys grūdų, dribsnių arba kitaip apdorotų grūdų pavidalą (išskyrus miltus, kruopas ir rupinius), apvirti arba paruošti kitu būdu, nenurodyti kitoje vietoje

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

| — | kai panaudotų 1006 , 1101 –1108 pozicijoms priskiriamų medžiagų masė sudaro ne daugiau kaip 20 % galutinio produkto masės ir |
| --- | --- |

—

kai panaudotų 1006 , 1101 –1108 pozicijoms priskiriamų medžiagų masė sudaro ne daugiau kaip 20 % galutinio produkto masės ir

| — | kai panaudoto cukraus masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės |
| --- | --- |

—

kai panaudoto cukraus masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės

1905

Duona, pyragaičiai, pyragai, sausainiai ir kiti kepiniai, su kakava arba be kakavos; ostijos ir kalėdaičiai, tuščios kapsulės, naudojamos farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir panašūs produktai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, kai panaudotų visų 1006 ir 1101 –1108 pozicijoms priskiriamų medžiagų masė sudaro ne daugiau kaip 20 % galutinio produkto masės.

ex 20 skirsnis

Daržovių, vaisių, riešutų arba kitų augalų dalių produktai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

2002 ir 2003

Pomidorai, grybai ir trumai, paruošti arba konservuoti be acto arba acto rūgšties

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, kai panaudotos visos 7 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

2006

Daržovės, vaisiai, riešutai, vaisių žievelės ir kitos augalų dalys, konservuotos cukruje (nusausintos, apcukruotos (glacé) arba cukruotos)

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, kai panaudoto cukraus masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės.

2007

Džemai, vaisių drebučiai (želė), marmeladai, vaisių arba riešutų tyrės ir pastos, gauti virimo būdu, į kuriuos pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, kai panaudoto cukraus masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės.

ex 2008

Produktai, išskyrus:

| — | Riešutus, kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus arba alkoholio |
| --- | --- |

—

Riešutus, kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus arba alkoholio

| — | Žemės riešutų sviestą; javų mišinius; palmių šerdis; kukurūzus |
| --- | --- |

—

Žemės riešutų sviestą; javų mišinius; palmių šerdis; kukurūzus

| — | Vaisius ir riešutus, išvirtus ne garuose ar vandenyje, kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus, užšaldytus |
| --- | --- |

—

Vaisius ir riešutus, išvirtus ne garuose ar vandenyje, kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus, užšaldytus

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, kai panaudoto cukraus masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės.

2009

Nefermentuotos vaisių sultys (įskaitant vynuogių misą) ir daržovių sultys, į kurias nepridėta alkoholio, ir kurių sudėtyje yra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių arba kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, kai panaudoto cukraus masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės.

ex 21 skirsnis

Įvairūs maisto produktai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

2103

| — | Padažai ir jų pusgaminiai (koncentratai); sumaišyti uždarai ir sumaišyti pagardai |
| --- | --- |

—

Padažai ir jų pusgaminiai (koncentratai); sumaišyti uždarai ir sumaišyti pagardai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudoti garstyčių miltai ar rupiniai arba paruoštos garstyčios.

| — | Garstyčių miltai ir rupiniai bei paruoštos garstyčios |
| --- | --- |

—

Garstyčių miltai ir rupiniai bei paruoštos garstyčios

Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų

2105

Grietininiai ir kiti valgomieji ledai, su kakava arba be jos

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

| — | kai panaudoto cukraus ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų atskiroji masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės
  ir |
| --- | --- |

—

kai panaudoto cukraus ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų atskiroji masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės

ir

| — | kai panaudoto cukraus ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų suminė masė sudaro ne daugiau kaip 60 % galutinio produkto masės. |
| --- | --- |

—

kai panaudoto cukraus ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų suminė masė sudaro ne daugiau kaip 60 % galutinio produkto masės.

2106

Maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, kai panaudoto cukraus masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės.

ex 22 skirsnis

Nealkoholiniai ir alkoholiniai gėrimai bei actas, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, kai panaudotos visos 0806 10 , 2009 61 , 2009 69 subpozicijoms priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

2202

Vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, ir kiti nealkoholiniai gėrimai, išskyrus vaisių arba daržovių sultis, priskiriamas 2009 pozicijai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

2207 ir 2208

Nedenatūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, didesnė arba mažesnė kaip 80 % tūrio; spiritai, likeriai ir kiti spiritiniai gėrimai

Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus 2207 arba 2208 pozicijas, priskiriamų medžiagų, kai panaudotos visos 0806 10 , 2009 61 , 2009 69 subpozicijoms priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

ex 23 skirsnis

Maisto pramonės liekanos ir atliekos; paruošti pašarai gyvūnams, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

2309

Produktai, naudojami gyvūnų pašarams

Gamyba,

| — | kai panaudotos visos 2 ir 3 skirsniams priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje, |
| --- | --- |

—

kai panaudotos visos 2 ir 3 skirsniams priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje,

| — | kai panaudotų 10 bei 11 skirsniui ir 2302 bei 2303 pozicijoms priskiriamų medžiagų masė sudaro ne daugiau kaip 20 % galutinio produkto masės, |
| --- | --- |

—

kai panaudotų 10 bei 11 skirsniui ir 2302 bei 2303 pozicijoms priskiriamų medžiagų masė sudaro ne daugiau kaip 20 % galutinio produkto masės,

| — | kai panaudoto cukraus ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų atskiroji masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės ir |
| --- | --- |

—

kai panaudoto cukraus ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų atskiroji masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės ir

| — | kai panaudoto cukraus ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų suminė masė sudaro ne daugiau kaip 50 % galutinio produkto masės. |
| --- | --- |

—

kai panaudoto cukraus ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų suminė masė sudaro ne daugiau kaip 50 % galutinio produkto masės.

ex 24 skirsnis

Tabakas ir perdirbti tabako pakaitalai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų, kai panaudotų 2401 pozicijai priskiriamų medžiagų masė sudaro ne daugiau kaip 30 % 24 skirsniui priskiriamų panaudotų medžiagų bendros masės.

2401

Neperdirbtas tabakas; tabako liekanos

Gamyba, kai panaudotos visos 2401 pozicijai priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

ex 2402

Cigaretės su tabaku arba tabako pakaitalais

Gamyba iš bet kuriai kitai pozicijai negu produktas priskiriamų medžiagų, išskyrus rūkomąjį tabaką, priskiriamą 2403 19 subpozicijai, kai panaudotų visų 2401 pozicijai priskiriamų medžiagų dalis, sudaranti ne mažiau kaip 10 % masės, yra gauta tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

ex 2403

Gaminiai, skirti įkvėpti kaitinant ar kitais būdais, nesudeginant

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, kai panaudotų visų 2401 pozicijai priskiriamų medžiagų dalis, sudaranti ne mažiau kaip 10 % masės, yra gauta tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

ex 25 skirsnis

Druska; siera; žemės ir akmenys; tinkavimo medžiagos, kalkės ir cementas, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 2519

Susmulkintas gamtinis magnio karbonatas (magnezitas) hermetiškuose konteineriuose ir magnio oksidai, gryni arba negryni, išskyrus lydytą magneziją arba perdegtą (sukepintą) magneziją

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotas gamtinis magnio karbonatas (magnezitas).

26 skirsnis

Rūdos, šlakas ir pelenai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

ex 27 skirsnis

Mineralinis kuras, mineralinės alyvos ir jų distiliavimo produktai; bituminės medžiagos; mineraliniai vaškai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 2707

Alyvos, kurių sudėtyje esančių aromatinių sudėtinių dalių masė didesnė už nearomatinių sudėtinių dalių masę, panašios į mineralines alyvas, gaunamas distiliuojant aukštoje temperatūroje akmens anglių dervas, kurių daugiau kaip 65 % tūrio distiliuojasi iki 250 °C temperatūroje (įskaitant ligroino ir benzolo mišinius), naudojamas kaip variklių degalai arba šildymo kuras

Valymo operacijos ir (arba) vienas ar daugiau specifinių procesų (2)

arba

kitos operacijos, kurioms panaudotos visos medžiagos priskiriamos kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

2710

Naftos alyvos ir alyvos, gautos iš bituminių mineralų, išskyrus neapdorotas; produktai, nenurodyti kitoje vietoje, kurių sudėtyje esančios naftos alyvos arba alyvos, gautos iš bituminių mineralų, sudaro ne mažiau kaip 70 % masės, be to, šios alyvos yra pagrindinės šių produktų dalys; alyvų atliekos

Valymo operacijos ir (arba) vienas ar daugiau specifinių procesų (2)

arba

kitos operacijos, kurioms panaudotos visos medžiagos priskiriamos kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

2711

Naftos dujos ir kiti dujiniai angliavandeniliai

Valymo operacijos ir (arba) vienas ar daugiau specifinių procesų (2)

arba

kitos operacijos, kurioms panaudotos visos medžiagos priskiriamos kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

2712

Vazelinas; parafinas, mikrokristalinis naftos vaškas, anglių dulkių vaškas, ozokeritas (kalnų vaškas), lignito (rusvųjų anglių) vaškas, durpių vaškas, kiti mineraliniai vaškai ir panašūs produktai, gauti naudojant sintezės arba kitus procesus, dažyti arba nedažyti

Valymo operacijos ir (arba) vienas ar daugiau specifinių procesų (2)

arba

kitos operacijos, kurioms panaudotos visos medžiagos priskiriamos kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

2713

Naftos koksas, naftos bitumas ir kiti naftos alyvų ir alyvų, gautų iš bituminių mineralų, likučiai

Valymo operacijos ir (arba) vienas ar daugiau specifinių procesų (2)

arba

kitos operacijos, kurioms panaudotos visos medžiagos priskiriamos kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

28 skirsnis

Neorganiniai chemikalai; organiniai arba neorganiniai tauriųjų metalų, retųjų žemių metalų, radioaktyviųjų elementų arba izotopų junginiai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos);

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 29 skirsnis

Organiniai chemikalai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Specifinis (-iai) procesas (-ai) (5)

arba

gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos);

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 2901

Alifatiniai angliavandeniliai, skirti naudoti kaip variklių degalai arba šildymo kuras

Specifinis (-iai) procesas (-ai) (5)

arba

valymo operacijos ir (arba) vienas ar daugiau specifinių procesų (2),

arba

gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 2902

Cikloalkanai ir cikloaklenai (išskyrus azulenus), benzenas, toluenas, ksilenas, skirti naudoti kaip variklių degalai arba šildymo kuras

Specifinis (-iai) procesas (-ai) (5)

arba

valymo operacijos ir (arba) vienas ar daugiau specifinių procesų (2),

arba

gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 2905

Metalų alkoholiatai iš alkoholių, priskiriamų šiai pozicijai, ir etanolio

Specifinis (-iai) procesas (-ai) (5)

arba

gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų, įskaitant kitas 2905 pozicijai priskiriamas medžiagas. Tačiau gali būti panaudoti šiai pozicijai priskiriami metalų alkoholiatai su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos);

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

30 skirsnis

Farmacijos produktai

Specifinis (-iai) procesas (-ai) (5)

arba

gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

31 skirsnis

Trąšos

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos);

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

32 skirsnis

Rauginimo arba dažymo ekstraktai; taninai ir jų dariniai; dažikliai, pigmentai ir kitos dažiosios medžiagos; dažai ir lakai; glaistai ir kitos mastikos; rašalai

Specifinis (-iai) procesas (-ai) (5)

arba

gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos);

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

33 skirsnis

Eteriniai aliejai ir kvapieji dervų ekstraktai (rezinoidai); parfumerijos, kosmetikos arba tualetiniai preparatai

Specifinis (-iai) procesas (-ai) (5)

arba

gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos);

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

34 skirsnis

Muilas, organinės paviršinio aktyvumo medžiagos, skalbikliai, tepimo priemonės, dirbtiniai vaškai, paruošti vaškai, blizginimo arba šveitimo priemonės, žvakės ir panašūs dirbiniai, modeliavimo pastos, stomatologiniai vaškai, taip pat stomatologijos preparatai, daugiausia iš gipso

Specifinis (-iai) procesas (-ai) (5)

arba

gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos);

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

35 skirsnis

Albumininės medžiagos; modifikuoti krakmolai; klijai; fermentai (enzimai)

Specifinis (-iai) procesas (-ai) (5)

arba

gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

36 skirsnis

Sprogmenys; pirotechnikos gaminiai; degtukai; piroforiniai lydiniai; tam tikros degiosios medžiagos

Specifinis (-iai) procesas (-ai) (5)

arba

gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos);

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

37 skirsnis

Fotografijos ir kinematografijos prekės

Specifinis (-iai) procesas (-ai) (5)

arba

gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex works kainos);

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 38 skirsnis

Įvairūs chemijos produktai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Specifinis (-iai) procesas (-ai) (5)

arba

gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos);

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 3811

Antidetonaciniai preparatai, oksidacijos inhibitoriai, dervų susidarymo inhibitoriai, tirštikliai, antikoroziniai preparatai ir kiti paruošti alyvų (įskaitant benziną) arba kitų skysčių, naudojamų tiems patiems tikslams kaip ir alyvos, priedai:

Specifinis (-iai) procesas (-ai) (5)

arba

| — | Paruošti tepalinių alyvų priedai, kurių sudėtyje yra naftos alyvų arba alyvų, gautų iš bituminių mineralų |
| --- | --- |

—

Paruošti tepalinių alyvų priedai, kurių sudėtyje yra naftos alyvų arba alyvų, gautų iš bituminių mineralų

gamyba, kai panaudotų visų 3811 pozicijai priskiriamų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 3824 99 ir ex 3826 00

Biodyzelinas

Gamyba, kai biodyzelinas gaunamas peresterinimo ir (arba) esterifikavimo arba hidrovalymo būdu.

39 skirsnis

Plastikai ir jų gaminiai

Specifinis (-iai) procesas (-ai) (5)

arba

gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai subpozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos);

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 40 skirsnis

Kaučiukas ir jo gaminiai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 4012

Restauruotos pneumatinės, pilnavidurės (vientisos) arba su izoliuotu oro sluoksniu padangos, iš gumos

Naudotų padangų restauravimas.

ex 41 skirsnis

Žaliavinės odos (išskyrus kailius) ir išdirbta oda, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

4104 –4106

Odos, raugintos arba krastas, be vilnos arba plaukų, skeltinės arba neskeltinės, bet toliau neapdorotos

Raugintos odos pakartotinis rauginimas

arba

gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas

42 skirsnis

Odos dirbiniai; pakinktai ir balnai; kelionės reikmenys, rankinės ir panašūs daiktai; dirbiniai iš gyvūnų žarnų (išskyrus šilkaverpių žarnas)

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 43 skirsnis

Kailiai ir dirbtiniai kailiai; jų dirbiniai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

ex 4302

Rauginti arba išdirbti kailiai, sujungti:

| — | Plokščių, kryžių ir panašių formų. |
| --- | --- |

—

Plokščių, kryžių ir panašių formų.

Nesujungtų raugintų arba išdirbtų kailių sukirpimas ir sujungimas, taip pat balinimas arba dažymas.

| — | Kiti |
| --- | --- |

—

Kiti

Gamyba iš nesujungtų raugintų arba išdirbtų kailių.

4303

Drabužiai, drabužių priedai ir kiti kailių dirbiniai

Gamyba iš nesujungtų raugintų arba išdirbtų kailių, priskiriamų 4302 pozicijai.

ex 44 skirsnis

Mediena ir medienos gaminiai; medžio anglys, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 4407

Mediena, kurios storis didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta arba perskelta, drožtinė arba lukštinta, obliuota, šlifuota ar sujungta galais

Obliavimas, šlifavimas arba sujungimas galais.

ex 4408

Lakštinė faneruotė (įskaitant gautą drožiant sluoksniuotąją medieną), skirta fanerai gaminti, kurios storis ne didesnis kaip 6 mm, sudurta, ir kita mediena, kurios storis ne didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta, drožtinė arba lukštinta, obliuota, šlifuota, sudurta ar sujungta galais

Sujungimas, obliavimas, šlifavimas arba sujungimas galais.

ex 4410 – ex 4413

Užkarpos ir bagetai, įskaitant profiliuotas grindjuostes ir kitas profiliuotas lentas

Užkarpų profiliavimas arba išpjovimas pagal šablonus.

ex 4415

Medinės dėžės, dėžutės, grotelinės dėžės, būgnai ir panaši tara

Gamyba iš lentų, kurios nėra supjautos reikiamais dydžiais.

ex 4418

| — | Statybiniai stalių ir dailidžių gaminiai iš medienos |
| --- | --- |

—

Statybiniai stalių ir dailidžių gaminiai iš medienos

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos akytosios medienos plokštės, malksnos ir skalos.

| — | Užkarpos ir bagetai |
| --- | --- |

—

Užkarpos ir bagetai

Užkarpų profiliavimas arba išpjovimas pagal šablonus.

ex 4421

Ruošiniai degtukams; medinės vinys arba kaišteliai avalynei

Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus 4409 poziciją, priskiriamos medienos.

45 skirsnis

Kamštiena ir kamštienos dirbiniai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

46 skirsnis

Dirbiniai iš šiaudų, esparto arba iš kitų pynimo medžiagų; pintinės ir pinti dirbiniai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

47 skirsnis

Medienos arba kitų pluoštinių celiuliozinių medžiagų plaušiena; perdirbti skirtas popierius arba kartonas (atliekos ir liekanos)

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

48 skirsnis

Popierius ir kartonas; popieriaus plaušienos, popieriaus arba kartono gaminiai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

49 skirsnis

Spausdintos knygos, laikraščiai, reprodukcijos ir kiti poligrafijos pramonės gaminiai; rankraščiai, mašinraščiai ir brėžiniai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 50 skirsnis

Šilkas, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

ex 5003

Šilko atliekos (įskaitant kokonus, netinkamus išvynioti, verpalų atliekas ir išplaušintą žaliavą), karštos arba šukuotos

Šilko atliekų karšimas arba šukavimas.

5004 – ex 5006

Šilko siūlai ir šilko atliekų verpalai

(3)

Natūralių pluoštų verpimas

arba

cheminių ištisinių gijų ekstrudavimas kartu su verpimu,

arba

cheminių ištisinių gijų ekstrudavimas kartu su sukimu,

arba

sukimas kartu su bet kuria mechanine operacija.

5007

Šilko arba šilko atliekų audiniai

(3)

Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas kartu su audimu

arba

cheminių gijinių siūlų ekstrudavimas kartu su audimu,

arba

sukimas ar bet kuri mechaninė operacija kartu su audimu,

arba

audimas kartu su dažymu,

arba

verpalų dažymas kartu su audimu,

arba

audimas kartu su marginimu,

arba

marginimas (kaip atskira operacija).

ex 51 skirsnis

Vilna, švelniavilnių arba šiurkščiavilnių gyvūnų plaukai; ašutų verpalai ir audiniai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

5106 –5110

Vilnos, švelniavilnių arba šiurkščiavilnių gyvūnų plaukų ar ašutų verpalai

(3)

Natūralių pluoštų verpimas

arba

cheminių pluoštų ekstrudavimas kartu su verpimu,

arba

sukimas kartu su bet kuria mechanine operacija.

5111 –5113

Vilnos, švelniavilnių arba šiurkščiavilnių gyvūnų plaukų ar ašutų audiniai:

(3)

Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas kartu su audimu

arba

cheminių gijinių siūlų ekstrudavimas kartu su audimu,

arba

audimas kartu su dažymu,

arba

verpalų dažymas kartu su audimu,

arba

audimas kartu su marginimu,

arba

marginimas (kaip atskira operacija).

ex 52 skirsnis

Medvilnė, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

5204 –5207

Medvilnės verpalai ir siūlai

(3)

Natūralių pluoštų verpimas

arba

cheminių pluoštų ekstrudavimas kartu su verpimu,

arba

sukimas kartu su bet kuria mechanine operacija.

5208 –5212

Medvilniniai audiniai

(3)

Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas kartu su audimu

arba

cheminių gijinių siūlų ekstrudavimas kartu su audimu,

arba

sukimas ar bet kuri mechaninė operacija kartu su audimu,

arba

audimas kartu su dažymu, padengimu ar laminavimu,

arba

verpalų dažymas kartu su audimu,

arba

audimas kartu su marginimu,

arba

marginimas (kaip atskira operacija).

ex 53 skirsnis

Kiti augaliniai tekstilės pluoštai; popieriniai verpalai ir popierinių verpalų audiniai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

5306 –5308

Kitų augalinių tekstilės pluoštų verpalai;

popieriniai verpalai

(3)

Natūralių pluoštų verpimas

arba

cheminių pluoštų ekstrudavimas kartu su verpimu,

arba

sukimas kartu su bet kuria mechanine operacija.

5309 –5311

Kitų augalinių tekstilės pluoštų audiniai; popierinių verpalų audiniai:

(3)

Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas kartu su audimu

arba

cheminių gijinių siūlų ekstrudavimas kartu su audimu,

arba

audimas kartu su dažymu, padengimu ar laminavimu,

arba

verpalų dažymas kartu su audimu,

arba

audimas kartu su marginimu,

arba

marginimas (kaip atskira operacija).

5401 –5406

Vienagijai siūlai ir siūlai iš cheminių gijų

(3)

Natūralių pluoštų verpimas

arba

cheminių pluoštų ekstrudavimas kartu su verpimu,

arba

sukimas kartu su bet kuria mechanine operacija.

5407 ir 5408

Audiniai iš cheminių gijinių siūlų

(3)

Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas kartu su audimu

arba

cheminių gijinių siūlų ekstrudavimas kartu su audimu,

arba

sukimas ar bet kuri mechaninė operacija kartu su audimu,

arba

verpalų dažymas kartu su audimu,

arba

audimas kartu su dažymu, padengimu ar laminavimu,

arba

audimas kartu su marginimu,

arba

marginimas (kaip atskira operacija).

5501 –5507

Cheminiai kuokšteliniai pluoštai

Cheminių pluoštų ekstrudavimas.

5508 –5511

Verpalai ir siuvimo siūlai iš cheminių kuokštelinių pluoštų

(3)

Natūralių pluoštų verpimas

arba

cheminių pluoštų ekstrudavimas kartu su verpimu,

arba

sukimas kartu su bet kuria mechanine operacija.

5512 –5516

Audiniai iš cheminių kuokštelinių pluoštų:

(3)

Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas kartu su audimu

arba

cheminių gijinių siūlų ekstrudavimas kartu su audimu,

arba

sukimas ar bet kuri mechaninė operacija kartu su audimu,

arba

audimas kartu su dažymu, padengimu ar laminavimu,

arba

verpalų dažymas kartu su audimu,

arba

audimas kartu su marginimu,

arba

marginimas (kaip atskira operacija).

ex 56 skirsnis

Vata, veltinys ir neaustinės medžiagos; specialieji siūlai; virvės, virvelės, lynai ir trosai bei jų dirbiniai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

(3)

Natūralių pluoštų verpimas

arba

cheminių pluoštų ekstrudavimas kartu su verpimu.

5601

Vata iš tekstilės medžiagų ir jos dirbiniai; tekstilės plaušeliai, kurių ilgis ne didesnis kaip 5 mm (flock), tekstilės dulkės ir gumuliukai

Natūralių pluoštų verpimas

arba

cheminių pluoštų ekstrudavimas kartu su verpimu,

arba

flokavimas kartu su dažymu arba marginimu,

arba

padengimas, flokavimas, laminavimas arba metalizavimas kartu su bent dviem kitomis pagrindinėmis paruošiamosiomis ar baigiamosiomis operacijomis (pvz., kalandravimu, apdorojimu netraukumui, terminiu fiksavimu, permanentiniu užbaigimu), su sąlyga, kad visų panaudotų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

5602

Veltinys, įmirkytas arba neįmirkytas, aptrauktas arba neaptrauktas, padengtas arba nepadengtas, laminuotas arba nelaminuotas:

| — | Smaigstytinis veltinys |
| --- | --- |

—

Smaigstytinis veltinys

(3)

Cheminių pluoštų ekstrudavimas kartu su medžiagos formavimu. Tačiau:

| — | polipropileno sintetiniai gijiniai siūlai, priskiriami 5402  pozicijai, |
| --- | --- |

—

polipropileno sintetiniai gijiniai siūlai, priskiriami 5402  pozicijai,

| — | polipropileno pluoštai, priskiriami 5503 arba 5506 pozicijai, arba |
| --- | --- |

—

polipropileno pluoštai, priskiriami 5503 arba 5506 pozicijai, arba

| — | polipropileno gijų gniūžtės, priskiriamos 5501 pozicijai, |
| --- | --- |

—

polipropileno gijų gniūžtės, priskiriamos 5501 pozicijai,

kurių atskiros gijos arba pluošto ilginis tankis visais atvejais mažesnis kaip 9 deciteksai, gali būti naudojami su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos);

arba

vien tik neaustinės medžiagos formavimas, kai veltinys pagamintas iš natūralių pluoštų.

| — | Kitas |
| --- | --- |

—

Kitas

(3)

Cheminių pluoštų ekstrudavimas kartu su audinio formavimu

arba

vien tik neaustinės medžiagos formavimas, kai kitas veltinys pagamintas iš natūralių pluoštų.

5603

Neaustinės medžiagos, įmirkytos arba neįmirkytos, aptrauktos arba neaptrauktos, padengtos arba nepadengtos, laminuotos arba nelaminuotos

5603 11 – 5603 14

Neaustinės medžiagos iš cheminių gijų, įmirkytos arba neįmirkytos, aptrauktos arba neaptrauktos, padengtos arba nepadengtos, laminuotos arba nelaminuotos

Gamyba iš

| — | kryptingai arba atsitiktinai orientuotų gijų
  arba |
| --- | --- |

—

kryptingai arba atsitiktinai orientuotų gijų

arba

| — | natūralių arba cheminių medžiagų ar polimerų; |
| --- | --- |

—

natūralių arba cheminių medžiagų ar polimerų;

abiem atvejais pagamintas gaminys surišimo būdu sujungiamas su neaustine medžiaga.

5603 91 – 5603 94

Neaustinės medžiagos ne iš cheminių gijų, įmirkytos arba neįmirkytos, aptrauktos arba neaptrauktos, padengtos arba nepadengtos, laminuotos arba nelaminuotos

Gamyba iš

| — | kryptingai arba atsitiktinai orientuotų kuokštelinių pluoštų
  ir (arba) |
| --- | --- |

—

kryptingai arba atsitiktinai orientuotų kuokštelinių pluoštų

ir (arba)

| — | natūralių arba cheminių kapotų verpalų; |
| --- | --- |

—

natūralių arba cheminių kapotų verpalų;

abiem atvejais pagamintas gaminys surišimo būdu sujungiamas su neaustine medžiaga.

5604

Guminiai siūlai ir kordas, aptraukti tekstilės medžiagomis; tekstilės siūlai, juostelės ir panašūs dirbiniai, priskiriami 5404 arba 5405 pozicijai, įmirkyti, aptraukti, padengti guma arba plastikais:

| — | Guminiai siūlai ir kordas, aptraukti tekstilės medžiagomis |
| --- | --- |

—

Guminiai siūlai ir kordas, aptraukti tekstilės medžiagomis

Gamyba iš guminių siūlų arba kordo, neaptrauktų tekstilės medžiagomis

| — | Kiti |
| --- | --- |

—

Kiti

(3)

Natūralių pluoštų verpimas

arba

cheminių pluoštų ekstrudavimas kartu su verpimu,

arba

sukimas kartu su bet kuria mechanine operacija.

5605

Metalizuoti siūlai, apvytiniai arba neapvytiniai, sudaryti iš tekstilinių siūlų, juostelių ar panašių dirbinių, priskiriamų 5404 arba 5405 pozicijai, kombinuoti su siūlų, juostelių arba miltelių pavidalo metalu arba padengti metalu

(3)

Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas

arba

cheminių pluoštų ekstrudavimas kartu su verpimu,

arba

sukimas kartu su bet kuria mechanine operacija.

5606

Apvytiniai siūlai, apvytosios juostelės arba panašūs dirbiniai, priskiriami 5404 arba 5405 pozicijai (išskyrus priskiriamus 5605  pozicijai ir apvytinius ašutų verpalus); šeniliniai siūlai (įskaitant plaušelių šenilinius (flock chenille) siūlus); apskritai megztieji – kilpoti siūlai (loop wale-yarn)

(3)

Cheminių pluoštų ekstrudavimas kartu su verpimu

arba

sukimas kartu su apvytinimu,

arba

natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas,

arba

flokavimas kartu su dažymu.

57 skirsnis

Kilimai ir kita tekstilinė grindų danga:

(3)

Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas kartu su audimu arba pūkų įsiuvimu

arba

cheminių gijinių siūlų ekstrudavimas kartu su audimu arba pūkų įsiuvimu,

arba

gamyba iš kokoso pluošto (plaušų), sizalio pluošto arba džiuto pluošto verpalų arba klasikinio žiedinio verpimo būdu suverptų viskozės siūlų,

arba

pūkų įsiuvimas kartu su dažymu arba marginimu,

arba

flokavimas kartu su dažymu arba marginimu,

arba

cheminių pluoštų ekstrudavimas kartu su neaustinių medžiagų technologijomis, įskaitant daigstymą.

Džiuto audinys gali būti panaudotas kaip pagrindas.

ex 58 skirsnis

Specialieji audiniai; siūtinės pūkinės tekstilės medžiagos; nėriniai; gobelenai; apsiuvai; siuvinėjimai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

(3)

Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas kartu su audimu arba pūkų įsiuvimu

arba

cheminių gijinių siūlų ekstrudavimas kartu su audimu arba pūkų įsiuvimu,

arba

audimas kartu su dažymu, flokavimu, padengimu, laminavimu arba metalizavimu,

arba

pūkų įsiuvimas kartu su dažymu arba marginimu,

arba

flokavimas kartu su dažymu arba marginimu,

arba

verpalų dažymas kartu su audimu,

arba

audimas kartu su marginimu,

arba

marginimas (kaip atskira operacija).

5805

Rankomis austi Gobelins, Flanders, Aubusson, Beauvais ir panašių rūšių gobelenai, taip pat siuvinėti (pavyzdžiui, mažu dygsneliu, kryželiu) gobelenai, gatavi arba negatavi

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

5810

Siuvinėjimai rietime, juostelėmis arba atskirais fragmentais

Siuvinėjimas, kuriam panaudotų visų medžiagų, priskiriamų bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

5901

Tekstilės audeklai, padengti dervomis (gum) arba krakmolingomis medžiagomis, naudojami knygoms įrišti arba turintys panašią paskirtį; techninė audinio kalkė; paruoštos tapybai gruntuotos drobės; klijuotės, kolenkorai ir panašūs sustandinti tekstilės audiniai, naudojami skrybėlių pagrindams

Audimas kartu su dažymu, flokavimu, padengimu, laminavimu arba metalizavimu

arba

flokavimas kartu su dažymu arba marginimu.

5902

Padangų kordo audinys iš labai atsparių tempimui nailono arba kitų poliamidų, poliesterių arba viskozės siūlų:

| — | Kuriame tekstilės medžiagos sudaro ne daugiau kaip 90 % masės |
| --- | --- |

—

Kuriame tekstilės medžiagos sudaro ne daugiau kaip 90 % masės

Audimas

| — | Kitas |
| --- | --- |

—

Kitas

Cheminių pluoštų ekstrudavimas kartu su audimu.

5903

Tekstilės audeklai, įmirkyti, apvilkti, padengti arba laminuoti plastikais, išskyrus priskiriamus 5902 pozicijai

Audimas kartu su įmirkymu, padengimu, aptraukimu, laminavimu ar metalizavimu

arba

audimas kartu su marginimu,

arba

marginimas (kaip atskira operacija).

5904

Linoleumas, supjaustytas arba nesupjaustytas reikiamų formų gabalais; grindų danga, sudaryta iš apvalkalo arba iš dangos, pritvirtintos prie tekstilinio pagrindo, supjaustytos arba nesupjaustytos reikiamų formų gabalais

(3)

Audimas kartu su dažymu, padengimu, laminavimu ar metalizavimu.

Džiuto audinys gali būti panaudotas kaip pagrindas.

5905

Tekstilinė sienų danga:

| — | Įmirkyta, aptraukta, padengta arba laminuota guma, plastikais arba kitomis medžiagomis |
| --- | --- |

—

Įmirkyta, aptraukta, padengta arba laminuota guma, plastikais arba kitomis medžiagomis

Audimas, mezgimas ar neaustinių medžiagų formavimas kartu su įmirkymu, padengimu, aptraukimu, laminavimu ar metalizavimu.

| — | Kita |
| --- | --- |

—

Kita

(3)

Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas kartu su audimu

arba

cheminių gijinių siūlų ekstrudavimas kartu su audimu,

arba

audimas, mezgimas ar neaustinių medžiagų formavimas kartu su dažymu, padengimu arba laminavimu,

arba

audimas kartu su marginimu,

arba

marginimas (kaip atskira operacija).

5906

Gumuoti tekstilės audiniai, išskyrus priskiriamus 5902 pozicijai:

| — | Megztinės arba nertinės medžiagos |
| --- | --- |

—

Megztinės arba nertinės medžiagos

(3)

Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas kartu su mezgimu ir (arba) nėrimu

arba

cheminių gijinių siūlų ekstrudavimas kartu su mezgimu ir (arba) nėrimu,

arba

mezgimas arba nėrimas kartu su gumavimu,

arba

gumavimas kartu su bent dviem kitomis pagrindinėmis paruošiamosiomis ar baigiamosiomis operacijomis (pvz., kalandravimu, apdorojimu netraukumui, terminiu fiksavimu, permanentiniu užbaigimu), su sąlyga, kad visų panaudotų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

| — | Kiti audiniai, pagaminti iš sintetinių gijinių siūlų, kuriuose tekstilės medžiagos sudaro daugiau kaip 90 % masės |
| --- | --- |

—

Kiti audiniai, pagaminti iš sintetinių gijinių siūlų, kuriuose tekstilės medžiagos sudaro daugiau kaip 90 % masės

Cheminių pluoštų ekstrudavimas kartu su audimu.

| — | Kiti |
| --- | --- |

—

Kiti

Audimas, mezgimas ar neaustinių medžiagų technologija kartu su dažymu, padengimu ir (arba) gumavimu

arba

verpalų dažymas kartu su audimu, mezgimu ar neaustinių medžiagų technologija,

arba

gumavimas kartu su bent dviem kitomis pagrindinėmis paruošiamosiomis ar baigiamosiomis operacijomis (pvz., kalandravimu, apdorojimu netraukumui, terminiu fiksavimu, permanentiniu užbaigimu), su sąlyga, kad visų panaudotų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

5907

Kitu būdu įmirkyti, aptraukti arba padengti tekstilės audiniai; tapybos būdu dekoruotos drobės, naudojamos kaip teatro dekoracijos, studijų fonai arba panašūs gaminiai

Audimas arba mezgimas, arba neaustinių medžiagų formavimas kartu su dažymu, marginimu, padengimu, įmirkymu ar aptraukimu

arba

flokavimas kartu su dažymu arba marginimu,

arba

marginimas (kaip atskira operacija).

5908

Tekstiliniai dagčiai, austi, pinti arba megzti, skirti lempoms, viryklėms, žiebtuvėliams, žvakėms arba panašiems dirbiniams; dujų degiklių kaitinimo tinkleliai ir apskritai megztos medžiagos dujų degiklių kaitinimo tinkleliams, įmirkytos arba neįmirkytos:

| — | Dujų degiklių kaitinimo tinkleliai, įmirkyti |
| --- | --- |

—

Dujų degiklių kaitinimo tinkleliai, įmirkyti

Gamyba iš apskritai megztų arba nertų medžiagų dujų degiklių kaitinimo tinkleliams.

| — | Kiti |
| --- | --- |

—

Kiti

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

5909 –5911

Tekstilės dirbiniai, tinkami naudoti pramonėje:

(3)

Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas kartu su audimu

arba

cheminių pluoštų ekstrudavimas kartu su audimu,

arba

audimas kartu su dažymu, padengimu ar laminavimu,

arba

padengimas, flokavimas, laminavimas arba metalizavimas kartu su bent dviem kitomis pagrindinėmis paruošiamosiomis ar baigiamosiomis operacijomis (pvz., kalandravimu, apdorojimu netraukumui, terminiu fiksavimu, permanentiniu užbaigimu), su sąlyga, kad visų panaudotų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

60 skirsnis

Megztinės arba nertinės medžiagos

(3)

Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas kartu su mezgimu ir (arba) nėrimu

arba

cheminių gijinių siūlų ekstrudavimas kartu su mezgimu ir (arba) nėrimu,

arba

mezgimas ir (arba) nėrimas kartu su dažymu, flokavimu, padengimu, laminavimu ar marginimu,

arba

flokavimas kartu su dažymu arba marginimu,

arba

verpalų dažymas kartu su mezgimu ir (arba) nėrimu,

arba

sukimas arba tekstūravimas kartu su mezgimu ir (arba) nėrimu, su sąlyga, kad panaudotų nesusuktų (netekstūruotų) siūlų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

61 skirsnis

Megzti arba nerti drabužiai ir jų priedai:

| — | Pagaminti susiuvant arba kitaip sujungiant du ar daugiau megztų arba nertų medžiagų gabalus, kurie buvo sukirpti pagal formą arba numegzti (nunerti) reikiamos formos |
| --- | --- |

—

Pagaminti susiuvant arba kitaip sujungiant du ar daugiau megztų arba nertų medžiagų gabalus, kurie buvo sukirpti pagal formą arba numegzti (nunerti) reikiamos formos

(3)
   (4)

Mezgimas arba nėrimas kartu su gaminio užbaigimu, įskaitant audinio sukirpimą.

| — | Kiti |
| --- | --- |

—

Kiti

(3)

Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas kartu su mezgimu arba nėrimu

arba

cheminių gijinių siūlų ekstrudavimas kartu su mezgimu arba nėrimu,

arba

mezgimas ir gaminio užbaigimas per vieną operaciją.

ex 62 skirsnis

Drabužiai ir jų priedai, išskyrus megztus ir nertus, išskyrus toliau nurodytas prekes:

(3)
   (4)

Audimas kartu su gaminio užbaigimu, įskaitant audinio sukirpimą,

arba

gaminio užbaigimas kartu su audinio sukirpimu, prieš kurį atliekamas marginimas (kaip atskira operacija).

ex 6202 , ex 6204 , ex 6206 , ex 6209 ir ex 6211

Moteriški, mergaičių, kūdikių drabužiai ir kūdikių drabužių priedai, išsiuvinėti

(4)

Audimas kartu su gaminio užbaigimu, įskaitant audinio sukirpimą,

arba

gamyba iš neišsiuvinėto audinio, su sąlyga, kad panaudoto neišsiuvinėto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 6210 ir ex 6216

Ugniai atspari įranga, pagaminta iš audinių, padengtų aliumininto poliesterio folija

(3)
   (4)

Audimas kartu su gaminio užbaigimu, įskaitant audinio sukirpimą,

arba

padengimas arba laminavimas, su sąlyga, kad nepadengto arba nelaminuoto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos), kartu su produkto užbaigimu (įskaitant audinio sukirpimą).

ex 6212

Liemenėlės, apjuostys, korsetai, petnešėlės, petnešos, keliaraiščiai ir panašūs dirbiniai bei jų dalys, megzti ar nerti arba nemegzti ar nenerti, pagaminti susiuvant arba kitaip sujungiant du ar daugiau megztų arba nertų medžiagų gabalus, kurie buvo sukirpti pagal formą arba numegzti (nunerti) reikiamos formos

(3)
   (4)

Mezgimas kartu su gaminio užbaigimu, įskaitant audinio sukirpimą,

arba

gaminio užbaigimas kartu su audinio sukirpimu, prieš kurį atliekamas marginimas (kaip atskira operacija).

6213 ir 6214

Nosinės, šalikai, kaklaskarės, skraistės, mantilijos, vualiai ir panašūs dirbiniai:

| — | Išsiuvinėti |
| --- | --- |

—

Išsiuvinėti

(3)
   (4)

Audimas kartu su gaminio užbaigimu, įskaitant audinio sukirpimą,

arba

gamyba iš neišsiuvinėto audinio, su sąlyga, kad panaudoto neišsiuvinėto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

arba

gaminio užbaigimas, įskaitant audinio sukirpimą, prieš kurį atliekamas marginimas (kaip atskira operacija).

| — | Kiti |
| --- | --- |

—

Kiti

(3)
   (4)

Audimas kartu su gaminio užbaigimu, įskaitant audinio sukirpimą,

arba

gaminio užbaigimas, prieš kurį atliekamas marginimas (kaip atskira operacija).

6217

Kiti gatavi drabužių priedai; drabužių arba drabužių priedų dalys, išskyrus priskiriamus 6212 pozicijai:

| — | Išsiuvinėti |
| --- | --- |

—

Išsiuvinėti

(4)

Audimas kartu su gaminio užbaigimu, įskaitant audinio sukirpimą,

arba

gamyba iš neišsiuvinėto audinio, su sąlyga, kad panaudoto neišsiuvinėto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

arba

gaminio užbaigimas, prieš kurį atliekamas marginimas (kaip atskira operacija).

| — | Ugniai atspari įranga, pagaminta iš audinių, padengtų aliumininto poliesterio folija |
| --- | --- |

—

Ugniai atspari įranga, pagaminta iš audinių, padengtų aliumininto poliesterio folija

(4)

Audimas kartu su gaminio užbaigimu, įskaitant audinio sukirpimą,

arba

padengimas arba laminavimas, su sąlyga, kad nepadengto arba nelaminuoto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos), kartu su produkto užbaigimu (įskaitant audinio sukirpimą).

| — | Įdėklai apykaklėms ir rankogaliams, iškirpti |
| --- | --- |

—

Įdėklai apykaklėms ir rankogaliams, iškirpti

Gamyba

| — | iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, |
| --- | --- |

—

iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

| — | kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos). |
| --- | --- |

—

kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

| — | Kiti |
| --- | --- |

—

Kiti

(4)

Audimas kartu su gaminio užbaigimu, įskaitant audinio sukirpimą.

ex 63 skirsnis

Kiti gatavi tekstilės dirbiniai; rinkiniai; dėvėti drabužiai ir dėvėti tekstilės dirbiniai; skudurai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

6301 –6304

Antklodės, kelioniniai pledai, lovos baltiniai ir pan.; užuolaidos ir pan.; kiti patalpų įrengimui skirti dirbiniai:

| — | Iš veltinių, iš neaustinių medžiagų |
| --- | --- |

—

Iš veltinių, iš neaustinių medžiagų

(3)

Neaustinių medžiagų formavimas kartu su gaminio užbaigimu, įskaitant audinio sukirpimą.

| — | Kiti: |
| --- | --- |

—

Kiti:

| -- | Išsiuvinėti |
| --- | --- |

--

Išsiuvinėti

(3)
   (4)

Audimas, mezgimas ir (arba) nėrimas kartu su gaminio užbaigimu, įskaitant audinio sukirpimą,

arba

gamyba iš neišsiuvinėto audinio (išskyrus megztą arba nertą), su sąlyga, kad panaudoto neišsiuvinėto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

| -- | Kiti |
| --- | --- |

--

Kiti

(3)
   (4)

Audimas, mezgimas ir (arba) nėrimas kartu su gaminio užbaigimu, įskaitant audinio sukirpimą.

6305

Maišai ir krepšiai, naudojami prekėms pakuoti

(3) Cheminių pluoštų ekstrudavimas arba natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas kartu su audimu arba mezgimu ir produkto užbaigimu (įskaitant sukirpimą).

6306

Dirbiniai iš brezento, tentai ir markizės; palapinės; laivų, burlenčių ir antžeminio transporto priemonių burės; stovyklavimo įranga:

| — | Iš neaustinių medžiagų |
| --- | --- |

—

Iš neaustinių medžiagų

(3)
   (4)

Neaustinių medžiagų formavimas kartu su gaminio užbaigimu, įskaitant audinio sukirpimą.

| — | Kiti |
| --- | --- |

—

Kiti

(3)
   (4)

Audimas kartu su gaminio užbaigimu, įskaitant audinio sukirpimą.

6307

Kiti gatavi dirbiniai, įskaitant drabužių iškarpas (lekalus)

Gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

6308

Audinių ir verpalų rinkiniai su priedais arba be priedų, skirti kilimėliams, gobelenams, siuvinėtoms staltiesėms ar servetėlėms arba panašiems tekstilės dirbiniams gaminti, supakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes

Kiekvienas rinkinio vienetas turi atitikti jam taikomą prekių kilmės taisyklę, kuri jam būtų taikoma, jei jis nebūtų įtrauktas į rinkinį. Tačiau į rinkinį gali įeiti ir kilmės statuso neturintys dirbiniai su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 15 % rinkinio gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 64 skirsnis

Avalynė, getrai ir panašūs dirbiniai, tokių dirbinių dalys; išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš bet kurios pozicijos medžiagų, išskyrus sujungtas batviršių detales, pritvirtintas prie vidpadžių arba prie kitų pado dalių, priskiriamų 6406 pozicijai.

6406

Avalynės dalys (įskaitant batviršius, pritvirtintus arba nepritvirtintus prie padų, išskyrus išorinius padus); nuimami vidpadžiai, kulninės paminkštės ir panašūs dirbiniai; getrai, antkurpiai ir panašūs dirbiniai bei jų dalys

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

65 skirsnis

Galvos apdangalai ir jų dalys

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

66 skirsnis

Skėčiai, skėčiai nuo saulės, lazdos, lazdos-sėdynės, vytiniai, botagai ir jų dalys

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

67 skirsnis

Paruoštos naudoti plunksnos ir pūkai bei dirbiniai iš plunksnų arba iš pūkų; dirbtinės gėlės; dirbiniai iš žmonių plaukų

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

68 skirsnis

Dirbiniai iš akmens, gipso, cemento, asbesto, žėručio arba panašių medžiagų

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

69 skirsnis

Keramikos dirbiniai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

ex 70 skirsnis

Stiklas ir stiklo dirbiniai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

7010

Didbuteliai, buteliai, flakonai, stiklainiai, ąsoti indai, buteliukai, ampulės ir kitos stiklinės talpyklos, naudojamos prekėms gabenti arba pakuoti; konservavimo stiklainiai; stikliniai kamščiai, dangteliai ir kiti uždarymo reikmenys

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

stiklo dirbinių raižymas, su sąlyga, kad neraižytų stiklo dirbinių bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

7013

Stiklo dirbiniai, naudojami stalui serviruoti, virtuvėje, tualetui, biure, interjerams dekoruoti arba turintys panašią paskirtį (išskyrus dirbinius, priskiriamus 7010 arba 7018  pozicijai)

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

ex 71 skirsnis

Gamtiniai arba dirbtiniu būdu išauginti perlai, brangakmeniai arba pusbrangiai akmenys, taurieji metalai, metalai, plakiruoti tauriuoju metalu, bei jų dirbiniai; dirbtinė bižuterija; monetos, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 7102 , ex 7103 ir ex 7104

Apdoroti brangakmeniai ar pusbrangiai akmenys (gamtiniai, sintetiniai arba regeneruoti)

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai subpozicijai negu produktas.

7106 , 7108 ir 7110

Taurieji metalai:

Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus 7106 , 7108 ir 7110  pozicijas, priskiriamų medžiagų arba

elektrolitinis, šiluminis arba cheminis tauriųjų metalų, priskiriamų 7106 , 7108 arba 7110 pozicijai, atskyrimas, arba

7106 , 7108 arba 7110 pozicijai priskiriamų tauriųjų metalų sulydymas ir (arba) legiravimas vienų su kitais arba su netauriaisiais metalais, arba gryninimas.

| — | Neapdoroti |
| --- | --- |

—

Neapdoroti

| — | Pusiau apdoroti arba turintys miltelių pavidalą |
| --- | --- |

—

Pusiau apdoroti arba turintys miltelių pavidalą

Gamyba iš neapdorotų tauriųjų metalų.

ex 7107 , ex 7109 ir ex 7111

Metalai, plakiruoti tauriaisiais metalais, pusiau apdoroti

Gamyba iš metalų, plakiruotų tauriaisiais metalais, neapdorotų.

ex 72 skirsnis

Geležis ir plienas, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

7207

Geležies arba nelegiruotojo plieno pusgaminiai

Gamyba iš 7201 , 7202 , 7203 , 7204 arba 7205 pozicijai priskiriamų medžiagų.

7208 –7212

Plokšti valcavimo produktai iš geležies arba iš nelegiruotojo plieno

Gamyba iš 7207 pozicijai priskiriamų pusiau apdirbtų medžiagų.

7213 –7216

Juostos ir profiliai, juostos ir strypai, kampuočiai, fasoniniai ir specialieji profiliai iš geležies arba iš nelegiruotojo plieno

Gamyba iš luitų arba kitų pirminių formų pavidalų, priskiriamų 7206 pozicijai.

7217

Viela iš geležies arba iš nelegiruotojo plieno

Gamyba iš 7207 pozicijai priskiriamų pusiau apdirbtų medžiagų.

7218 91 ir 7218 99

Pusgaminiai

Gamyba iš 7201 , 7202 , 7203 , 7204 arba 7205 pozicijai priskiriamų medžiagų.

7219 –7222

Plokšti valcavimo produktai, strypai ir juostos, kampuočiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai iš nerūdijančiojo plieno

Gamyba iš luitų arba kitų pirminių formų pavidalų, priskiriamų 7218 pozicijai.

7223

Viela iš nerūdijančiojo plieno

Gamyba iš 7218 pozicijai priskiriamų pusiau apdirbtų medžiagų.

7224 90

Pusgaminiai

Gamyba iš 7201 , 7202 , 7203 , 7204 arba 7205 pozicijai priskiriamų medžiagų.

7225 –7228

Plokšti valcavimo produktai, karštai valcuoti strypai ir juostos, netaisyklingai suvyniotų ritinių pavidalo; kampuočiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai iš kito legiruotojo plieno; tuščiaviduriai gręžimo strypai ir juostos iš legiruotojo arba iš nelegiruotojo plieno

Gamyba iš luitų arba kitų pirminių formų pavidalų, priskiriamų 7206 , 7218 arba 7224 pozicijai.

7229

Viela iš kito legiruotojo plieno

Gamyba iš 7224 pozicijai priskiriamų pusiau apdirbtų medžiagų.

ex 73 skirsnis

Geležies arba plieno gaminiai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

ex 7301

Lakštinės atraminės konstrukcijos

Gamyba iš 7207 pozicijai priskiriamų medžiagų.

7302

Geležinkelių ir tramvajų kelių konstrukcijos iš geležies arba iš plieno: bėgiai, gretbėgiai ir krumpliniai bėgiai, iešmų plunksnos, aklinių sankirtų kryžmės, iešmų smailės ir kitos kryžmės, pabėgiai (kryžminiai žuoliai), sandūrinės tvarslės, bėgių guoliai, bėgių guolių pleištai, atraminės plokštės, pamatinės plokštės, bėgių sąvaržos, padėklinės plokštės, žuoliai ir kitos bėgių sujungimo arba tvirtinimo detalės

Gamyba iš 7206 pozicijai priskiriamų medžiagų.

7304 , 7305 ir 7306

Vamzdžiai, vamzdeliai ir tuščiaviduriai profiliai iš geležies arba iš plieno

Gamyba iš 7206 –7212 ir 7218 arba 7224 pozicijai priskiriamų medžiagų.

ex 7307

Vamzdžių arba vamzdelių jungiamosios detalės iš nerūdijančiojo plieno (ISO Nr. X5CrNiMo 1712), susidedančios iš kelių dalių

Kaltinių ruošinių tekinimas, gręžimas, praplatinimas, įsrieginimas, šerpetų pašalinimas ir šlifavimas smėlio srove, su sąlyga, kad bendra kaltinių ruošinių vertė sudaro ne daugiau kaip 35 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

7308

Metalinės konstrukcijos (išskyrus surenkamuosius statinius, priskiriamus 9406 pozicijai) ir metalinių konstrukcijų dalys (pavyzdžiui, tiltai ir tiltų sekcijos, šliuzų vartai, bokštai, ažūriniai stiebai, stogai, stogų konstrukcijų karkasai, durys ir langai bei jų rėmai, durų slenksčiai, langinės, baliustrados, atramos ir kolonos) iš geležies arba iš plieno; plokštės, strypai, kampuočiai, fasoniniai profiliai, specialieji profiliai, vamzdžiai ir panašūs gaminiai, paruošti naudoti statybinėse konstrukcijose, iš geležies arba iš plieno

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau 7301 pozicijai priskiriami suvirintieji kampuočiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai negali būti panaudoti.

ex 7315

Apsaugos nuo slydimo grandinės

Gamyba, kai panaudotų visų 7315 pozicijai priskiriamų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 74 skirsnis

Varis ir vario gaminiai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

7403

Neapdorotas rafinuotasis varis ir neapdoroti vario lydiniai

Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

7408

Varinė viela

Gamyba

| — | iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, |
| --- | --- |

—

iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

| — | kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos). |
| --- | --- |

—

kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

75 skirsnis

Nikelis ir nikelio gaminiai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

ex 76 skirsnis

Aliuminis ir aliuminio gaminiai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba

| — | iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, |
| --- | --- |

—

iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

| — | kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos). |
| --- | --- |

—

kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

7601

Neapdorotas aliuminis

Gamyba

| — | iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, |
| --- | --- |

—

iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

| — | kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos), |
| --- | --- |

—

kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

arba

gamyba šiluminiu arba elektrolitiniu apdorojimu iš nelydyto aliuminio arba aliuminio atliekų ir laužo.

7602

Aliuminio atliekos arba laužas

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

ex 7616

Aliuminio gaminiai, išskyrus metalinius tinklelius, audinius, groteles, tinklus, aptvarus, sutvirtinimo audinius ir panašias medžiagas (įskaitant transporterių juostas) iš aliuminio vielos, ir prakirtinėti išplėstiniai metalo lakštai iš aliuminio

Gamyba

| — | iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudoti metaliniai tinkleliai, audiniai, grotelės, tinklai, aptvarai, sutvirtinimo audiniai ir panašios medžiagos (įskaitant transporterių juostas) iš aliuminio vielos ir prakirtinėti išplėstiniai metalo lakštai iš aliuminio; ir |
| --- | --- |

—

iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudoti metaliniai tinkleliai, audiniai, grotelės, tinklai, aptvarai, sutvirtinimo audiniai ir panašios medžiagos (įskaitant transporterių juostas) iš aliuminio vielos ir prakirtinėti išplėstiniai metalo lakštai iš aliuminio; ir

| — | kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos). |
| --- | --- |

—

kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

78 skirsnis

Švinas ir švino gaminiai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

79 skirsnis

Cinkas ir cinko gaminiai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

80 skirsnis

Alavas ir alavo gaminiai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

81 skirsnis

Kiti netaurieji metalai; kermetai; gaminiai iš šių medžiagų

Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

ex 82 skirsnis

Įrankiai, padargai, peiliai, šaukštai ir šakutės iš netauriųjų metalų; jų dalys iš netauriųjų metalų, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

8206

Įrankiai, priskiriami ne mažiau kaip dviem pozicijoms, esančioms intervale nuo 8202 iki 8205 , sukomplektuoti į rinkinius, skirtus mažmeninei prekybai

Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus 8202 –8205 pozicijas, priskiriamų medžiagų. Tačiau į rinkinius gali būti įtraukti ir 8202 –8205 pozicijoms priskiriami įrankiai su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 15 % rinkinio gamintojo kainos (ex-works kainos).

83 skirsnis

Įvairūs gaminiai iš netauriųjų metalų

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 84 skirsnis

Branduoliniai reaktoriai, katilai, mašinos ir mechaniniai įrenginiai; jų dalys, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

8407

Stūmokliniai vidaus degimo varikliai su kibirkštiniu uždegimu ir grįžtamai slenkamuoju arba rotaciniu stūmoklio judėjimu

Gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

8408

Stūmokliniai vidaus degimo varikliai su slėginiu uždegimu (dyzeliniai arba pusiau dyzeliniai varikliai)

Gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

8425 –8430

Blokai skrysčiniai ir keltuvai, išskyrus kaušinius (skipinius) keltuvus; gervės ir špiliai (kabestanai); kėlikliai (domkratai):

Laivų derikai (kėlimo kranai su strėlėmis); kėlimo kranai, įskaitant kabelinius kranus; mobiliosios kėlimo konstrukcijos, apžarginiai transporteriai (straddle carriers) ir sandėliuose naudojamos važiuoklės su kėlimo kranais

Šakiniai krautuvai; kiti darbiniai krautuvai su kėlimo arba pernešimo įtaisais

Kiti kėlimo, pernešimo, pakrovimo arba iškrovimo mechaniniai įrenginiai (pavyzdžiui, liftai, eskalatoriai, konvejeriai, lynų keliai)

Savaeigiai buldozeriai, buldozeriai su paslankiu verstuvu (angledozers), greideriai, lygintuvai, skreperiai, mechaniniai semtuvai, ekskavatoriai, vienkaušiai krautuvai, plūktuvai ir plentvoliai

Kiti, žemės, mineralų arba rūdų perstūmos, rūšiavimo, išlyginimo, grandymo, kasimo, plūkimo, sutankinimo, ištraukimo arba gręžimo mašinos; poliakalės ir poliatraukės; plūginiai ir rotoriniai sniego valytuvai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, išskyrus 8431 pozicijai priskiriamas medžiagas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

8444 –8447

Cheminių tekstilės medžiagų išspaudimo (ekstruzijos), pratempimo, tekstūravimo arba pjaustymo mašinos:

Tekstilės pluoštų paruošimo mašinos; verptuvai, dvejinimo arba sukimo mašinos ir kitos tekstilės siūlų gamybos mašinos; tekstilės lenkimo arba pervijimo mašinos (įskaitant ataudų pervijimo mašinas) ir mašinos, paruošiančios tekstilės siūlus ir verpalus naudoti mašinose, priskiriamose 8446 arba 8447  pozicijai

Audimo staklės:

Mezgimo mašinos, susiuvimo ir sumezgimo mašinos, apvytinių verpalų, tiulio, nėrinių, siuvinėjimų, aplikacijų gamybos mašinos, pynimo arba tinklų mezgimo mašinos ir pūko įsiuvimo mašinos

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, išskyrus 8448 pozicijai priskiriamas medžiagas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

8456 –8465

Staklės, naudojamos bet kurioms medžiagoms apdirbti pašalinant dalį medžiagos

Mechaninio apdirbimo centrai, vienpozicinės ir daugiapozicinės agregatinės metalo apdirbimo staklės

Metalo tekinimo staklės Staklės

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, išskyrus 8466 pozicijai priskiriamas medžiagas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

8470 –8472

Skaičiavimo mašinos ir kišeninės duomenų įrašymo, atkūrimo ir rodymo ekrane mašinėlės, atliekančios skaičiavimo funkcijas; apskaitos mašinos, pašto siuntų frankavimo mašinos, bilietų išdavimo mašinos ir panašios mašinos su skaičiavimo įtaisais; kasos aparatai

Automatinio duomenų apdorojimo mašinos ir jų įtaisai; magnetiniai arba optiniai (duomenų) skaitymo skaitliai, užkoduotų duomenų perrašymo į informacijos laikmenas mašinos ir tokių duomenų apdorojimo mašinos

Kitos biuro mašinos

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, išskyrus 8473 pozicijai priskiriamas medžiagas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 85 skirsnis

Elektros mašinos ir įranga bei jų dalys; garso įrašymo ir atkūrimo aparatai, televizinio vaizdo ir garso įrašymo ir atkūrimo aparatai, šių gaminių dalys ir reikmenys, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

8501 –8502

Elektros varikliai ir generatoriai

Elektros generatoriniai agregatai ir vieninkariai elektros keitikliai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, išskyrus 8503 pozicijai priskiriamas medžiagas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

8519 , 8521

Garso įrašymo arba atkūrimo aparatai

Vaizdo įrašymo arba atkūrimo aparatai, su imtuviniais vaizdo derintuvais (tiuneriais) arba be jų

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, išskyrus 8522 pozicijai priskiriamas medžiagas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

8525 –8528

Radijo transliacijos arba televizinio signalo perdavimo aparatūra, televizijos kameros, skaitmeniniai fotoaparatai ir vaizdo kameros su vaizdo įrašymo įrenginiu

Radarai, radionavigaciniai ir nuotolinio valdymo radijo bangomis aparatai

Radijo transliacijos priėmimo aparatūra

Monitoriai ir projektoriai be televizinio signalo priėmimo aparatūros; televizinio signalo priėmimo aparatūra arba vaizdo įrašymo arba atkūrimo aparatai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, išskyrus 8529 pozicijai priskiriamas medžiagas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

8535 –8537

Elektros aparatūra, naudojama elektros grandinėms įjungti, išjungti, perjungti ar apsaugoti, taip pat elektros grandinėms prijungti arba sujungti; šviesolaidžių, šviesolaidžių grįžčių arba kabelių jungtys; skydai, plokštės, pultai, stendai, skirstomosios spintos ir kiti konstrukcijų pagrindai, naudojami elektros srovės valdymui arba paskirstymui:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas, išskyrus 8538 pozicijai priskiriamas medžiagas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

8542 31 – 8542 39

Monolitiniai integriniai grandynai

Difuzija, kurioje integriniai grandynai yra formuojami ant puslaidininkio substrato, selektyviai įvedant atitinkamą difuzantą, taip pat kai surenkama ir (arba) išbandoma trečiojoje šalyje,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

8544 –8548

Izoliuotieji laidai, kabeliai (ir kiti izoliuotieji elektros laidininkai, šviesolaidžių kabeliai)

Angliniai elektrodai, angliniai šepetėliai, lempų angliukai, baterijų angliukai ir kiti grafito arba kiti anglies gaminiai, skirti naudoti elektrotechnikoje

Elektros izoliatoriai iš bet kurių medžiagų

Elektros mašinų, aparatų arba įrangos izoliaciniai įtaisai, elektros grandinių izoliaciniai vamzdeliai ir jų jungtys, pagaminti iš netauriųjų metalų, padengtų izoliacinėmis medžiagomis

Galvaninių elementų, galvaninių baterijų ir elektros akumuliatorių atliekos ir laužas; išeikvoti galvaniniai elementai, išeikvotos galvaninės baterijos ir išeikvoti elektros akumuliatoriai; mašinų arba aparatų elektros įrangos dalys, nenurodytos kitoje šio skirsnio vietoje

Gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

86 skirsnis

Geležinkelio arba tramvajaus lokomotyvai, riedmenys ir jų dalys; geležinkelių arba tramvajų bėgių įrenginiai ir įtaisai bei jų dalys; visų rūšių mechaninė (įskaitant elektromechaninę) eismo signalizacijos įranga

Gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 87 skirsnis

Antžeminio transporto priemonės, išskyrus geležinkelio ir tramvajaus riedmenis, jų dalys ir reikmenys, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 45 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

8708

Transporto priemonių, priskiriamų 8701 –8705  pozicijoms, dalys ir reikmenys

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

8711

Motociklai (įskaitant mopedus), dviračiai ir panašios transporto priemonės su pagalbiniais varikliais, su priekabomis arba be jų; priekabos

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

88 skirsnis

Orlaiviai, erdvėlaiviai ir jų dalys

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

89 skirsnis

Laivai, valtys ir plaukiojantieji įrenginiai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas. Tačiau 8906 pozicijai priskiriami korpusai negali būti panaudoti,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

ex 90 skirsnis

Optikos, fotografijos, kinematografijos, matavimo, tikrinimo, tikslieji, medicinos arba chirurgijos prietaisai ir aparatai; jų dalys ir reikmenys, išskyrus toliau nurodytas prekes:

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

9001 50

Akinių lęšiai iš kitų nei stiklas medžiagų

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kai atliekama viena iš šių operacijų:

| — | lęšio ruošinio įstatymas į gatavą optinį lęšį su optine korekcine galia, įmontuojamą į akinius, |
| --- | --- |

—

lęšio ruošinio įstatymas į gatavą optinį lęšį su optine korekcine galia, įmontuojamą į akinius,

| — | lęšio padengimas atitinkama danga siekiant pagerinti naudotojo regėjimą ir užtikrinti jo apsaugą, |
| --- | --- |

—

lęšio padengimas atitinkama danga siekiant pagerinti naudotojo regėjimą ir užtikrinti jo apsaugą,

arba

gamyba, kai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

91 skirsnis

Laikrodžiai ir jų dalys

Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto ex-works kainos.

92 skirsnis

Muzikos instrumentai; šių dirbinių dalys ir reikmenys

Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto ex-works kainos.

93 skirsnis

Ginklai ir šaudmenys; jų dalys ir reikmenys

Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto ex-works kainos.

94 skirsnis

Baldai; patalynės reikmenys, čiužiniai, čiužinių karkasai, dekoratyvinės pagalvėlės ir panašūs kimštiniai baldų reikmenys; šviestuvai ir apšvietimo įranga, nenurodyti kitoje vietoje; šviečiantieji ženklai, šviečiančiosios iškabos ir panašūs dirbiniai; surenkamieji statiniai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto ex-works kainos.

95 skirsnis

Žaislai, žaidimai ir sporto reikmenys; jų dalys ir reikmenys

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto ex-works kainos.

96 skirsnis

Įvairūs pramonės dirbiniai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas,

arba

gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto ex-works kainos.

97 skirsnis

Meno kūriniai, kolekcionavimo objektai ir antikvariniai daiktai

Gamyba iš medžiagų, priskiriamų bet kuriai kitai pozicijai negu produktas.

III PRIEDAS

KILMĖS DEKLARACIJOS TEKSTAS

Kilmės deklaracija, kurios tekstas pateikiamas toliau, turi būti surašoma laikantis išnašose pateiktų reikalavimų. Tačiau išnašų teksto pateikti nereikia.

Tekstas albanų kalba

Eksportuesi i produkteve të mbuluara nga ky dokument (autorizim doganor Nr. ...
  (1)
  ) deklaron që përveç rasteve kur tregohet qartësisht ndryshe, këto produkte janë me origjine preferenciale ...
  (2)
  n në përputhje me Rregullat kalimtare të origjinës.

Tekstas arabų kalba

Image 1

Tekstas bosnių kalba

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...
  (1)
  ) izjavljuje da su, osim ako je to drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ...
  (2)
  preferencijalnog porijekla u skladu sa prijelaznim pravilima porijekla.

Tekstas bulgarų kalba

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ...
  (1)
  ), декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ...
  (2)
  преференциален произход съгласно преходните правила за произход.

Tekstas kroatų kalba

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...
  (1)
  ) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ...
  (2)
  preferencijalnog podrijetla prema prijelaznim pravilima o podrijetlu.

Tekstas čekų kalba

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ...
  (1)
  ) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v ...
  (2)
  .

Tekstas danų kalba

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. ...
  (1)
  ) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ...
  (2)
  i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.

Tekstas nyderlandų kalba

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ...
  (1)
  ), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ...
  (2)
  oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Tekstas anglų kalba

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ...
  (1)
  ) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ...
  (2)
  preferential origin according to the transitional rules of origin.

Tekstas estų kalba

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. ...
  (1)
  ) deklareerib, et need tooted on päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaselt ...
  (2)
  sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Tekstas farerų kalba

Útflytarin av vørunum, sum hetta skjal fevnir um (tollvaldsins loyvi nr. ...
  (1)
  ) váttar, át um ikki nakað annað er tilskilað, eru hesar vørur upprunavørur ...
  (2)
  sambært skiftisreglunum um uppruna.

Tekstas suomių kalba

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ...
  (1)
  ) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ...
  (2)
  alkuperätuotteita siirtymäkauden alkuperäsääntöjen nojalla.

Tekstas prancūzų kalba

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ...
  (1)
  ) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ...
  (2)
  selon les règles d'origine transitoires.

Tekstas vokiečių kalba

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ...
  (1)
  ) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ...
  (2)
  Ursprungswaren gemäß den Übergangsregeln für den Ursprung sind.

Tekstas gruzinų kalba

Image 2

Tekstas graikų kalba

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. ...
  (1)
  ) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ...
  (2)
  σύμφωνα με τους μεταβατικούς κανόνες καταγωγής.

Tekstas hebrajų kalba

Image 3

Tekstas vengrų kalba

A jelen okmányban szereplő termékek exportőre (vámfelhatalmazási szám: ...
  (1)
  ) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában a termékek az átmeneti származási szabályok szerint preferenciális ...
  (2)
  származásúak.

Tekstas islandų kalba

Útflytjandi framleiðsluvara sem skjal þetta tekur til (leyfi tollyfirvalda nr. ...
  (1)
  ), lýsir því yfir að vörurnar séu, ef annars er ekki greinilega getið, af ...
  (2)
  uppruna samkvæmt upprunareglum á umbreytingartímabili.

Tekstas italų kalba

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ...
  (1)
  ) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ...
  (2)
  conformemente alle norme di origine transitorie.

Tekstas latvių kalba

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ...
  (1)
  ), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir ...
  (2)
  preferenciāla izcelsme saskaņā ar pārejas noteikumiem par izcelsmi.

Tekstas lietuvių kalba

Šiame dokumente nurodytų produktų eksportuotojas (muitinės leidimo Nr. ...
  (1)
  ) deklaruoja, kad, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip, šie produktai turi ...
  (2)
  lengvatinės kilmės statusą pagal pereinamojo laikotarpio kilmės taisykles.

Tekstas makedonų kalba

Извозникот на производите што ги покрива овоj документ (царинскo одобрение бр. ...
  (1)
  ) изjавува дека, освен ако тоа не е jасно поинаку назначено, овие производи се со ...
  (2)
  преференциjaлно потекло, во согласност со преодните правила за потекло.

Tekstas maltiečių kalba

L-esportatur tal-prodotti koperti minn dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru ...
  (1)
  ) jiddikjara li, ħlief fejn indikat mod ieħor b’mod ċar, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ...
  (2)
  skont ir-regoli ta’ oriġini tranżitorji.

Tekstas juodkalniečių kalba

Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ...
  (1)
  ) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи ...
  (2)
  преференцијалног пориjекла, у складу са транзиционим правилима поријекла.

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br. ...
  (1)
  ) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ...
  (2)
  preferencijalnog porijekla u skladu sa tranzicionim pravilima porijekla.

Tekstas norvegų kalba

Eksportøren av produktene omfattet av dette dokument (tollmyndighetenes autorisasjonsnr ...
  (1)
  ) erklærer at disse produktene, unntatt hvor annet er tydelig angitt, har ... preferanseopprinnelse i henhold til overgangsreglene for opprinnelse
  (2)
  .

Tekstas lenkų kalba

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ...
  (1)
  ) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ...
  (2)
  preferencyjne pochodzenie zgodnie z przejściowymi regułami pochodzenia.

Tekstas portugalų kalba

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n.o ...
  (1)
  ) declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ...
  (2)
  de acordo com as regras de origem transitórias.

Tekstas rumunų kalba

Exportatorul produselor care fac obiectul prezentului document (autorizația vamală nr. ...
  (1)
  ) declară că, exceptând cazul în care se indică altfel în mod clar, aceste produse sunt de origine preferențială ...
  (2)
  în conformitate cu regulile de origine tranzitorii.

Tekstas serbų kalba

Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ...
  (1)
  ) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи ...
  (2)
  преференцијалног порекла, у складу са прелазним правилима о пореклу.

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br ...
  (1)
  ) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito nаvedeno, ovi proizvodi ...
  (2)
  preferencijalnog porekla, u skladu sa prelaznim pravilima o poreklu.

Tekstas slovakų kalba

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ...
  (1)
  ) vyhlasuje, že pokiaľ nie je zreteľne uvedené inak, tieto výrobky majú v súlade s prechodnými pravidlami pôvodu preferenčný pôvod v ...
  (2)
  .

Tekstas slovėnų kalba

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ...
  (1)
  ), izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ...
  (2)
  poreklo v skladu s prehodnimi pravili o poreklu.

Tekstas ispanų kalba

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n.o ...
  (1)
  ) declara que, excepto donde se indique claramente lo contrario, estos productos son de origen preferencial ...
  (2)
  con arreglo a las normas de origen transitorias.

Tekstas švedų kalba

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ...
  (1)
  ) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ...
  (2)
  ursprung i enlighet med övergångsreglerna om ursprung.

Tekstas turkų kalba

Bu belge kapsamındaki ürünlerin ihracatçısı (gümrük yetki No: ...
  (1)
  ), aksi açıkça belirtilmedikçe, bu ürünlerin geçiş menşe kurallarına göre ...
  (2)
  tercihli menşeli olduğunu beyan eder.

Tekstas ukrainiečių kalba

Експортер продукцiї, на яку поширюється цей документ (митний дозвiл No ...
  (1)
  ) заявляє, що, за винятком випадкiв, де це явно зазначено, ця продукцiя має ...
  (2)
  преференцiйне походження згiдно з перехiдними правилами походження.

...

(Vieta ir data)
  (3)

...

(Eksportuotojo parašas; be to, turi būti įskaitomai nurodytas deklaraciją pasirašiusio asmens vardas ir pavardė)
  (4)

| (1) | Jei kilmės deklaraciją surašo patvirtintas eksportuotojas, šioje vietoje turi būti įrašytas patvirtinto eksportuotojo leidimo numeris. Jei kilmės deklaraciją surašo ne patvirtintas eksportuotojas, žodžiai skliausteliuose praleidžiami arba vieta paliekama tuščia. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Nurodoma produktų kilmės šalis. Jei kilmės deklaracija visiškai arba iš dalies susijusi su Seutos ir Meliljos kilmės produktais, eksportuotojas turi juos aiškiai nurodyti dokumente, kuriame surašoma deklaracija, naudodamas simbolį CM. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Galima nenurodyti, jei ši informacija pateikiama pačiame dokumente. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Jei nereikalaujama, kad eksportuotojas pasirašytų, nereikia nurodyti ir pasirašančio asmens vardo ir pavardės. |
| --- | --- |

(4)

IV PRIEDAS

EUR.1 JUDĖJIMO SERTIFIKATO IR PRAŠYMO IŠDUOTI EUR.1 JUDĖJIMO SERTIFIKATĄ PAVYZDŽIAI

SPAUSDINIMO NURODYMAI

| 1. | Kiekvienos formos matmenys – 210 × 297 mm; leistinasis ilgio nuokrypis negali būti didesnis kaip –5 mm arba 8 mm. Turi būti naudojamas nustatytų matmenų rašomasis baltos spalvos popierius, kurio sudėtyje nėra mechaninės plaušienos ir kuris sveria ne mažiau kaip 25 g/m2. Jo fone turi būti atspausdinta žalios spalvos giljoširuotė, kad būtų įmanoma pastebėti, ar sertifikatas nėra kaip nors suklastotas mechaniniu ar cheminiu būdu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių kompetentingos institucijos gali pasilikti teisę spausdinti formas pačios arba pavesti jas spausdinti įgaliotoms spaustuvėms. Pastaruoju atveju kiekvienoje formoje turi būti nurodomas toks įgaliojimas. Kiekvienoje formoje privalo būti nurodytas spaustuvės pavadinimas ir adresas arba skiriamasis spaustuvės atpažinimo ženklas. Joje taip pat turi būti išspausdinamas arba kitu būdu nurodomas serijos numeris, pagal kurį galima ją identifikuoti. |
| --- | --- |

2.

JUDĖJIMO SERTIFIKATAS

| 1. | Eksportuotojas (pavadinimas (vardas, pavardė), tikslus adresas, šalis) |
| --- | --- |

1.

Eksportuotojas (pavadinimas (vardas, pavardė), tikslus adresas, šalis)

EUR.1

Nr. A

000.000

Prieš pildydami šią formą, perskaitykite pastabas kitoje lapo pusėje.

| 2. | Sertifikatas naudojamas lengvatinei prekybai tarp
  ...

  ir

  ... |
| --- | --- |

2.

...

ir

...

(įrašyti atitinkamas šalis, šalių grupes arba teritorijas)

| 3. | Gavėjas (pavadinimas (vardas, pavardė), tikslus adresas, šalis) (nurodyti neprivaloma) |
| --- | --- |

3.

Gavėjas (pavadinimas (vardas, pavardė), tikslus adresas, šalis) (nurodyti neprivaloma)

| 4. | Produktų kilmės vieta laikoma šalis, šalių grupė arba teritorija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Paskirties šalis, šalių grupė arba teritorija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Informacija apie transportą (nurodyti neprivaloma) |
| --- | --- |

6.

Informacija apie transportą (nurodyti neprivaloma)

| 7. | Pastabos |
| --- | --- |

7.

| 8. | Prekės numeris; ženklai ir numeriai; pakuočių skaičius ir rūšis
   (6)
  ; prekių aprašymas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bruto masė (kg) arba kitas matavimo vienetas (litrai, m3 ir kt.) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sąskaitos faktūros (nurodyti neprivaloma) |
| --- | --- |

10.

Sąskaitos faktūros (nurodyti neprivaloma)

| 11. | MUITINĖS PATVIRTINIMAS

  Deklaracija patvirtinta

  Eksporto dokumentas (7)

  Forma ... Nr. ...
  ... (data)
  Muitinės įstaiga: ...
  Dokumentą išduodanti šalis arba teritorija: ...
  ...
  ...
  Vieta ir data: ... |
| --- | --- |

11.

Deklaracija patvirtinta

Eksporto dokumentas (7)

Forma ... Nr. ...

... (data)

Muitinės įstaiga: ...

Dokumentą išduodanti šalis arba teritorija: ...

...

...

Vieta ir data: ...

...

(Parašas)

Antspaudas

| 12. | EKSPORTUOTOJO DEKLARACIJA
  Aš, toliau pasirašęs asmuo, pareiškiu, kad pirmiau aprašytos prekės atitinka šio sertifikato išdavimo sąlygas.
  Vieta ir data:
  ...
  ... |
| --- | --- |

12.

Aš, toliau pasirašęs asmuo, pareiškiu, kad pirmiau aprašytos prekės atitinka šio sertifikato išdavimo sąlygas.

Vieta ir data:

...

...

(Parašas)

| 13. | PRAŠYMAS ATLIKTI PATIKRINIMĄ, skirtas |
| --- | --- |

13.

| 14. | PATIKRINIMO REZULTATAI |
| --- | --- |

14.

Atlikus patikrinimą nustatyta, kad šis sertifikatas
  (1)

| ☐ | išduotas nurodytoje muitinės įstaigoje ir kad jame pateikta informacija yra tiksli; |
| --- | --- |

☐

išduotas nurodytoje muitinės įstaigoje ir kad jame pateikta informacija yra tiksli;

| ☐ | neatitinka autentiškumo ir tikslumo reikalavimų (žr. pridedamas pastabas). |
| --- | --- |

☐

neatitinka autentiškumo ir tikslumo reikalavimų (žr. pridedamas pastabas).

Prašome patikrinti šio sertifikato autentiškumą ir tikslumą.

...

(Vieta ir data)

Antspaudas

...

(Parašas)

...

(Vieta ir data)

Antspaudas

...

(Parašas)

| (1) | Tinkamą langelį pažymėti kryželiu (X). |
| --- | --- |

(1)

Tinkamą langelį pažymėti kryželiu (X).

PASTABOS

| 1. | Sertifikate negali būti ištrintų vietų arba vienas ant kito užrašytų žodžių. Bet kokie pakeitimai turi būti daromi užbraukiant neteisingus duomenis ir įrašant reikiamus pataisymus. Tokie pakeitimai turi būti pažymimi sertifikatą užpildžiusio asmens inicialais ir patvirtinami dokumentą išduodančios valstybės ar teritorijos muitinės. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Įrašai apie prekes sertifikate turi būti daromi nepaliekant tarp jų tarpų ir numeruojami. Iš karto po paskutiniojo įrašo turi būti užbrėžta horizontali linija. Likęs neužpildytas plotas turi būti perbrauktas taip, kad vėliau jame nebūtų įmanoma padaryti jokių papildomų įrašų. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prekės turi būti aprašytos vadovaujantis komercine praktika ir pakankamai išsamiai, kad jas būtų galima identifikuoti. |
| --- | --- |

3.

PRAŠYMAS IŠDUOTI JUDĖJIMO SERTIFIKATĄ

| 1. | Eksportuotojas (pavadinimas (vardas, pavardė), tikslus adresas, šalis) |
| --- | --- |

1.

Eksportuotojas (pavadinimas (vardas, pavardė), tikslus adresas, šalis)

EUR.1

Nr. A

000.000

Prieš pildydami šią formą, perskaitykite pastabas kitoje lapo pusėje.

| 2. | Prašymas išduoti sertifikatą, skirtą lengvatinei prekybai tarp
  ... |
| --- | --- |

2.

...

ir

...

(įrašyti atitinkamas šalis, šalių grupes arba teritorijas)

| 3. | Gavėjas (pavadinimas (vardas, pavardė), tikslus adresas, šalis) (nurodyti neprivaloma) |
| --- | --- |

3.

Gavėjas (pavadinimas (vardas, pavardė), tikslus adresas, šalis) (nurodyti neprivaloma)

| 4. | Produktų kilmės vieta laikoma šalis, šalių grupė arba teritorija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Paskirties šalis, šalių grupė arba teritorija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Informacija apie transportą (nurodyti neprivaloma) |
| --- | --- |

6.

Informacija apie transportą (nurodyti neprivaloma)

| 7. | Pastabos |
| --- | --- |

7.

| 8. | Prekės numeris; ženklai ir numeriai; pakuočių skaičius ir rūšis
   (8)
  ; prekių aprašymas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bruto masė (kg) arba kitas matavimo vienetas (litrai, m3 ir kt.) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sąskaitos faktūros (nurodyti neprivaloma) |
| --- | --- |

10.

Sąskaitos faktūros (nurodyti neprivaloma)

EKSPORTUOTOJO DEKLARACIJA

Aš, toliau pasirašęs kitoje lapo pusėje aprašytų prekių eksportuotojas,

PAREIŠKIU, kad prekės atitinka pridedamo sertifikato išdavimo sąlygas;

NURODAU aplinkybes, dėl kurių šios prekės atitinka pirmiau nurodytas sąlygas:

...

...

...

...

PATEIKIU šiuos deklaraciją papildančius dokumentus
  (1)
  :

...

...

...

...

ĮSIPAREIGOJU atitinkamų institucijų prašymu pateikti visus patvirtinamuosius įrodymus, kurių gali prireikti šioms institucijoms išduodant pridedamą sertifikatą, ir įsipareigoju, jei reikia, sutikti, kad minėtos institucijos atliktų bet kokius mano sąskaitų ir pirmiau minėtų prekių gamybos procesų patikrinimus;

PRAŠAU išduoti pridedamą toms prekėms skirtą sertifikatą.

...

(Vieta ir data)

...

(Parašas)

| (1) | Pavyzdžiui, importo dokumentai, judėjimo sertifikatai, sąskaitos faktūros, gamintojų deklaracijos ir kt., susiję su gamyboje naudojamais produktais arba prekėmis, kurios reeksportuojamos tokios pat būklės. |
| --- | --- |

(1)

V PRIEDAS

SU SEUTOS IR MELILJOS KILMĖS PRODUKTAIS SUSIJUSIOS SPECIALIOSIOS SĄLYGOS

Vienintelis straipsnis

1.   Jei toliau nurodyti produktai atitinka šio priedėlio 14 straipsnyje nustatytą nekeitimo taisyklę, jie laikomi:

| 1) | Seutos ir Meliljos kilmės produktais:






  a) | tik Seutoje ir Meliljoje gauti produktai; |
| --- | --- | --- |

1)

Seutos ir Meliljos kilmės produktais:

a)

tik Seutoje ir Meliljoje gauti produktai;

| b) | Seutoje ir Meliljoje gauti produktai, kuriems pagaminti buvo panaudoti kiti nei tik Seutoje ir Meliljoje gauti produktai, jeigu:






  i) | tie produktai buvo pakankamai apdoroti ar perdirbti, kaip apibrėžta šio priedėlio 4 straipsnyje, arba |
| --- | --- | --- |

b)

Seutoje ir Meliljoje gauti produktai, kuriems pagaminti buvo panaudoti kiti nei tik Seutoje ir Meliljoje gauti produktai, jeigu:

i)

tie produktai buvo pakankamai apdoroti ar perdirbti, kaip apibrėžta šio priedėlio 4 straipsnyje, arba

| ii) | tai EEE kilmės produktai ir jų apdorojimo ar perdirbimo operacijų mastas yra didesnis nei šio priedėlio 6 straipsnyje nurodytų operacijų mastas; |
| --- | --- |

ii)

tai EEE kilmės produktai ir jų apdorojimo ar perdirbimo operacijų mastas yra didesnis nei šio priedėlio 6 straipsnyje nurodytų operacijų mastas;

| 2) | EEE kilmės produktais:






  a) | tik EEE gauti produktai; |
| --- | --- | --- |

2)

EEE kilmės produktais:

a)

tik EEE gauti produktai;

| b) | EEE gauti produktai, kuriems pagaminti buvo panaudoti kiti nei tik EEE gauti produktai, jeigu:






  i) | tie produktai buvo pakankamai apdoroti ar perdirbti, kaip apibrėžta šio priedėlio 4 straipsnyje, arba |
| --- | --- | --- |

b)

EEE gauti produktai, kuriems pagaminti buvo panaudoti kiti nei tik EEE gauti produktai, jeigu:

i)

tie produktai buvo pakankamai apdoroti ar perdirbti, kaip apibrėžta šio priedėlio 4 straipsnyje, arba

| ii) | tai Seutos ir Meliljos arba EEE kilmės produktai ir jų apdorojimo ar perdirbimo operacijų mastas yra didesnis nei šio priedėlio 6 straipsnyje nurodytų operacijų mastas. |
| --- | --- |

ii)

tai Seutos ir Meliljos arba EEE kilmės produktai ir jų apdorojimo ar perdirbimo operacijų mastas yra didesnis nei šio priedėlio 6 straipsnyje nurodytų operacijų mastas.

2.   Seuta ir Melilja laikomos viena teritorija.

3.   Eksportuotojas arba jo įgaliotasis atstovas EUR.1 judėjimo sertifikatų 2 langelyje arba kilmės deklaracijose įrašo eksportuojančios Šalies pavadinimą ir „Seuta ir Melilja“. Be to, jeigu tai Seutos ir Meliljos kilmės produktai, tai nurodoma EUR.1 judėjimo sertifikatų 4 langelyje arba kilmės deklaracijose.

4.   Ispanijos muitinė yra atsakinga už šių taisyklių taikymą Seutoje ir Meliljoje.

VI PRIEDAS

TIEKĖJO DEKLARACIJA

Tiekėjo deklaracija, kurios tekstas pateikiamas toliau, turi būti surašoma vadovaujantis išnašomis. Tačiau išnašų teksto pateikti nereikia.

TIEKĖJO DEKLARACIJA

skirta prekėms, kurios buvo apdorotos ar perdirbtos EEE arba taikančiosiose Susitariančiosiose Šalyse, bet neįgijo lengvatinės kilmės statuso

Aš, toliau pasirašęs prekių, nurodytų pridedamame dokumente, tiekėjas, pareiškiu, kad:

| 1. | Šioms prekėms pagaminti EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] buvo panaudotos šios EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] kilmės statuso neturinčios medžiagos:








  Tiekiamų prekių aprašymas (9) | Panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų aprašymas | Panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų SS pozicija (10) | Panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų vertė (10)
   (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Iš viso: | |

1.

Šioms prekėms pagaminti EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] buvo panaudotos šios EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] kilmės statuso neturinčios medžiagos:

Tiekiamų prekių aprašymas (9)

Panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų aprašymas

Panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų SS pozicija (10)

Panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų vertė (10)
   (11)

Iš viso:

| 2. | Visų kitų medžiagų, panaudotų EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] gaminant tas prekes, kilmės vieta yra EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)]. |
| --- | --- |

2.

Visų kitų medžiagų, panaudotų EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] gaminant tas prekes, kilmės vieta yra EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)].

| 3. | Šios prekės buvo apdorotos arba perdirbtos ne EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] pagal šio priedėlio 13 straipsnį ir ten įgijo šią bendrą pridėtinę vertę:






  Tiekiamų prekių aprašymas | Bendra pridėtinė vertė, įgyta ne EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] (12) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | (Vieta ir data) |
| |
| |
| |
| (Tiekėjo adresas ir parašas; be to, turi būti įskaitomai nurodytas deklaraciją pasirašiusio asmens vardas ir pavardė) |
| | |

3.

Šios prekės buvo apdorotos arba perdirbtos ne EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] pagal šio priedėlio 13 straipsnį ir ten įgijo šią bendrą pridėtinę vertę:

Tiekiamų prekių aprašymas

Bendra pridėtinė vertė, įgyta ne EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] (12)

(Vieta ir data)

(Tiekėjo adresas ir parašas; be to, turi būti įskaitomai nurodytas deklaraciją pasirašiusio asmens vardas ir pavardė)

VII PRIEDAS

ILGALAIKĖ TIEKĖJO DEKLARACIJA

Tiekėjo deklaracija, kurios tekstas pateikiamas toliau, turi būti surašoma vadovaujantis išnašomis. Tačiau išnašų teksto pateikti nereikia.

ILGALAIKĖ TIEKĖJO DEKLARACIJA

skirta prekėms, kurios buvo apdorotos ar perdirbtos EEE arba taikančiojoje Susitariančiojoje Šalyse, bet neįgijo lengvatinės kilmės statuso

Aš, toliau pasirašęs šiame dokumente nurodytų prekių, reguliariai tiekiamų (13) ..., tiekėjas, pareiškiu, kad:

| 1. | Šioms prekėms pagaminti EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] buvo panaudotos šios EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] kilmės statuso neturinčios medžiagos:








  Tiekiamų prekių aprašymas (14) | Panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų aprašymas | Panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų SS pozicija (15) | Panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų vertė (15)
   (16) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Iš viso: | |

1.

Šioms prekėms pagaminti EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] buvo panaudotos šios EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] kilmės statuso neturinčios medžiagos:

Tiekiamų prekių aprašymas (14)

Panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų aprašymas

Panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų SS pozicija (15)

Panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų vertė (15)
   (16)

Iš viso:

| 2. | Visų kitų medžiagų, panaudotų EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] gaminant tas prekes, kilmės vieta yra EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)]. |
| --- | --- |

2.

Visų kitų medžiagų, panaudotų EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] gaminant tas prekes, kilmės vieta yra EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)].

| 3. | Šios prekės buvo apdorotos arba perdirbtos ne EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] pagal šio priedėlio 13 straipsnį ir ten įgijo šią bendrą pridėtinę vertę:






  Tiekiamų prekių aprašymas | Bendra pridėtinė vertė, įgyta ne EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] (17) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |

3.

Šios prekės buvo apdorotos arba perdirbtos ne EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] pagal šio priedėlio 13 straipsnį ir ten įgijo šią bendrą pridėtinę vertę:

Tiekiamų prekių aprašymas

Bendra pridėtinė vertė, įgyta ne EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] (17)

Ši deklaracija galioja visoms vėlesnėms tų prekių siuntoms, išsiųstoms nuo ...

iki ... (18)

Jei ši deklaracija nustotų galioti, įsipareigoju nedelsdamas apie tai informuoti ... (13).

| |
| --- |
| (Vieta ir data) |
| |
| |
| |
| (Tiekėjo adresas ir parašas; be to, turi būti įskaitomai nurodytas deklaraciją pasirašiusio asmens vardas ir pavardė) |

(Vieta ir data)

(Tiekėjo adresas ir parašas; be to, turi būti įskaitomai nurodytas deklaraciją pasirašiusio asmens vardas ir pavardė)

---

(1)  EEE susitarimo Susitariančiosios Šalys susitaria atleisti nuo pareigos į kilmės įrodymą įtraukti 8 straipsnio 3 dalyje nurodytą įrašą.

1

(2)  Dėl specialiųjų su specifiniu (-ais) procesu (-ais) susijusių reikalavimų žr. 8.1–8.3 įvadines pastabas.

2

(3)  Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

3

(4)  Žr. 7 įvadinę pastabą.

4

(5)  Žr. 9 įvadinę pastabą.

5

(6)  Jeigu prekės nesupakuotos, nurodykite jų skaičių arba pažymėkite „nepakuotos prekės“.

6

(7)  Pildykite tik jeigu to reikalaujama eksporto šalies arba teritorijos teisės aktuose.

7

(8)  Jeigu prekės nesupakuotos, nurodykite jų skaičių arba pažymėkite „nepakuotos prekės“.

8

(9)  Jei sąskaitoje faktūroje, pristatymo pranešime ar kitame komerciniame dokumente, prie kurio pridedama deklaracija, nurodytos įvairių rūšių prekės arba prekės, kurių sudėtyje yra nevienodas kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekis, tiekėjas turi jas aiškiai atskirti.

9

Pavyzdys.

Dokumente nurodyti skirtingų modelių 8501 pozicijai priskiriami elektros varikliai, skirti naudoti gaminant 8450 pozicijai priskiriamas skalbykles. Skirtingų modelių variklių gamyboje naudojamų kilmės statuso neturinčių medžiagų pobūdis ir vertė skiriasi. Todėl pirmoje skiltyje turi būti nurodyti skirtingi modeliai, o kitose skiltyse informacija turi būti pateikiama atskirai apie kiekvieną modelį, kad skalbyklių gamintojas galėtų tinkamai įvertinti savo produktų kilmės statusą, atsižvelgdamas į naudojamą elektros variklio modelį.

(10)  Šiose skiltyse prašoma informacija turėtų būti pateikiama tik tuo atveju, jei ji būtina.

10

Pavyzdžiai.

Gaminant ex 62 skirsniui priskiriamus drabužius, taisyklė leidžia taikyti audimą kartu su gaminio užbaigimu, įskaitant audinio sukirpimą. Jeigu tokių drabužių gamintojas taikančiojoje Susitariančiojoje Šalyje naudoja iš Europos Sąjungos importuotą audinį, kuris buvo ten gautas audžiant kilmės statuso neturinčius verpalus, Europos Sąjungos tiekėjui pakanka jo deklaracijoje nurodyti kilmės statuso neturinčią medžiagą, kuri naudojama kaip verpalai, o tokių verpalų pozicijos ir vertės nurodyti nebūtina.

Gamintojas, iš kilmės statuso neturinčių geležies juostų gaminantis 7217 pozicijai priskiriamą geležinę vielą, antroje skiltyje turėtų įrašyti „geležies juostos“. Jei ši viela skirta naudoti gaminant mašiną, kuriai skirtoje taisyklėje yra nustatyta procentinė visų kilmės statuso neturinčių medžiagų vertės riba, trečioje skiltyje būtina nurodyti kilmės statuso neturinčių juostų vertę.

(11)  Medžiagų vertė – panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų muitinė vertė importo metu arba, jei ji nežinoma ir negali būti nustatyta, pirmoji galima nustatyti kaina, sumokėta už medžiagas EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)].

11

Nurodoma kiekvienos kilmės statuso neturinčios medžiagos, panaudotos gaminant pirmoje skiltyje nurodytų prekių vienetą, tiksli vertė.

(12)  Bendra pridėtinė vertė – visos ne EEE ir [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] patirtos sąnaudos, įskaitant visų ten panaudotų medžiagų vertę. Nurodoma tiksli bendra pridėtinė vertė, įgyta ne EEE ir [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)], gaminant pirmoje skiltyje nurodytų prekių vienetą.

12

(13)  Kliento pavadinimas (vardas, pavardė) ir adresas.

13

(14)  Jei sąskaitoje faktūroje, pristatymo pranešime ar kitame komerciniame dokumente, prie kurio pridedama deklaracija, nurodytos įvairių rūšių prekės arba prekės, kurių sudėtyje yra nevienodas kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekis, tiekėjas turi jas aiškiai atskirti.

14

Pavyzdys.

Dokumente nurodyti skirtingų modelių 8501 pozicijai priskiriami elektros varikliai, skirti naudoti gaminant 8450 pozicijai priskiriamas skalbykles. Skirtingų modelių variklių gamyboje naudojamų kilmės statuso neturinčių medžiagų pobūdis ir vertė skiriasi. Todėl pirmoje skiltyje turi būti nurodyti skirtingi modeliai, o kitose skiltyse informacija turi būti pateikiama atskirai apie kiekvieną modelį, kad skalbyklių gamintojas galėtų tinkamai įvertinti savo produktų kilmės statusą, atsižvelgdamas į naudojamą elektros variklio modelį.

(15)  Šiose skiltyse prašoma informacija turėtų būti pateikiama tik tuo atveju, jei ji būtina.

15

Pavyzdžiai.

Gaminant ex 62 skirsniui priskiriamus drabužius, taisyklė leidžia taikyti audimą kartu su gaminio užbaigimu, įskaitant audinio sukirpimą. Jeigu tokių drabužių gamintojas taikančiojoje Susitariančiojoje Šalyje naudoja iš Europos Sąjungos importuotą audinį, kuris buvo ten gautas audžiant kilmės statuso neturinčius verpalus, Europos Sąjungos tiekėjui pakanka jo deklaracijoje nurodyti kilmės statuso neturinčią medžiagą, kuri naudojama kaip verpalai, o tokių verpalų pozicijos ir vertės nurodyti nebūtina.

Gamintojas, iš kilmės statuso neturinčių geležies juostų gaminantis 7217 pozicijai priskiriamą geležinę vielą, antroje skiltyje turėtų įrašyti „geležies juostos“. Jei ši viela skirta naudoti gaminant mašiną, kuriai skirtoje taisyklėje yra nustatyta procentinė visų kilmės statuso neturinčių medžiagų vertės riba, trečioje skiltyje būtina nurodyti kilmės statuso neturinčių juostų vertę.

(16)  Medžiagų vertė – panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų muitinė vertė importo metu arba, jei ji nežinoma ir negali būti nustatyta, pirmoji galima nustatyti kaina, sumokėta už medžiagas EEE arba [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)].

16

Nurodoma kiekvienos kilmės statuso neturinčios medžiagos, panaudotos gaminant pirmoje skiltyje nurodytų prekių vienetą, tiksli vertė.

(17)  Bendra pridėtinė vertė – visos ne EEE ir [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)] patirtos sąnaudos, įskaitant visų ten panaudotų medžiagų vertę. Nurodoma tiksli bendra pridėtinė vertė, įgyta ne EEE ir [nurodyti atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimą (-us)], gaminant pirmoje skiltyje nurodytų prekių vienetą.

17

(18)  Įrašyti datas. Ilgalaikės tiekėjo deklaracijos galiojimo laikotarpis paprastai neturėtų viršyti 24 mėnesių, atsižvelgiant į taikančiosios Susitariančiosios Šalies, kurioje surašoma ilgalaikė tiekėjo deklaracija, muitinės nustatytas sąlygas.

18

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/173 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/173

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/599

2022 m. balandžio 8 d.

dėl pripažinimo, kad savanoriška schema „Biomass Biofuels Sustainability“ (2BSvs) tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (1), ypač į jos 30 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas;

| (2) | direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti; |
| --- | --- |

(2)

direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti;

| (3) | siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų; |
| --- | --- |

(3)

siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų;

| (4) | jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų; |
| --- | --- |

(4)

jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų;

| (5) | 2020 m. lapkričio 16 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „Biomass Biofuels Sustainability“ (2BSvs). Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 22 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema taikoma visoms žaliavoms, įskaitant atliekas ir liekanas, ir visai kilmės grandinei (biometanui – iki gamybos įrenginio); |
| --- | --- |

(5)

2020 m. lapkričio 16 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „Biomass Biofuels Sustainability“ (2BSvs). Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 22 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema taikoma visoms žaliavoms, įskaitant atliekas ir liekanas, ir visai kilmės grandinei (biometanui – iki gamybos įrenginio);

| (6) | vertindama savanorišką schemą „Biomass Biofuels Sustainability“ (2BSvs) Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus, Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais joje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių, taip pat į deleguotuosius aktus, kurie turi būti priimti pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalį. Todėl schema „2BSvs“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimti tokie įgyvendinimo ir deleguotieji aktai; |
| --- | --- |

(6)

vertindama savanorišką schemą „Biomass Biofuels Sustainability“ (2BSvs) Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus, Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais joje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių, taip pat į deleguotuosius aktus, kurie turi būti priimti pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalį. Todėl schema „2BSvs“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimti tokie įgyvendinimo ir deleguotieji aktai;

| (7) | įvertinus savanorišką schemą „Biomass Biofuels Sustainability“ (2BSvs) nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus ir Direktyvos (ES) 2018/2001 V ir VI prieduose nustatytus metodinius reikalavimus; |
| --- | --- |

(7)

įvertinus savanorišką schemą „Biomass Biofuels Sustainability“ (2BSvs) nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus ir Direktyvos (ES) 2018/2001 V ir VI prieduose nustatytus metodinius reikalavimus;

| (8) | pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms; |
| --- | --- |

(8)

pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms;

| (9) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Savanoriškoje schemoje „Biomass Biofuels Sustainability“ (2BSvs) (toliau – schema), kuri Komisijai pateikta pripažinti 2021 m. birželio 22 d., įrodomi šie elementai, susiję su pagal schemą audituojamu kuru:

| a) | biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 ir 10 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams; |
| --- | --- |

a)

biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 ir 10 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams;

| b) | tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

b)

tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį.

Be to, schemoje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais, nes jais užtikrinama, kad ankstesnių kilmės grandinės grandžių ekonominės veiklos vykdytojai perduotų visą svarbią informaciją tolesnių kilmės grandinės grandžių ekonominės veiklos vykdytojams.

2 straipsnis

Sprendimas galioja penkerius metus. Jeigu schemos, kurios pripažinimo prašymas Komisijai pateiktas 2021 m. birželio 22 d., turinys pakeičiamas taip, kad gali pasikeisti pagrindas, kuriuo remiantis priimtas šis sprendimas, apie tokius pakeitimus nedelsiant pranešama Komisijai. Komisija įvertina pakeitimus, apie kuriuos jai pranešta, siekdama nustatyti, ar schema vis dar tinkamai atsižvelgiama į tvarumo kriterijus, dėl kurių ji buvo pripažinta.

3 straipsnis

Komisija gali nuspręsti panaikinti šį sprendimą, inter alia, šiomis aplinkybėmis:

| a) | jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas; |
| --- | --- |

a)

jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas;

| b) | jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį; |
| --- | --- |

b)

jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį;

| c) | jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui. |
| --- | --- |

c)

jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

1

(2)  
  2019 m. kovo 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/807, kuriuo dėl didelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių pradinių žaliavų, kurių auginimo teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, nustatymo ir nedidelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro sertifikavimo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 (OL L 133, 2019 5 21, p. 1).

2

(3)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

3

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/176 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/176

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/600

2022 m. balandžio 8 d.

dėl pripažinimo, kad savanoriška schema „Bonsucro EU“ tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (1), ypač į jos 30 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir tam tikro transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir tam tikro transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas;

| (2) | direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti; |
| --- | --- |

(2)

direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti;

| (3) | siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų; |
| --- | --- |

(3)

siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų;

| (4) | jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų; |
| --- | --- |

(4)

jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų;

| (5) | 2021 m. vasario 18 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „Bonsucro EU“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 23 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema apima cukranendrių biomasės žaliavą, taip pat iš cukranendrių ir jų liekanų gaminamą pirmosios kartos bioetanolį ir celiuliozės etanolį ir iš cukranendrių išspaudų gaminamą biomasės kurą; |
| --- | --- |

(5)

2021 m. vasario 18 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „Bonsucro EU“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 23 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema apima cukranendrių biomasės žaliavą, taip pat iš cukranendrių ir jų liekanų gaminamą pirmosios kartos bioetanolį ir celiuliozės etanolį ir iš cukranendrių išspaudų gaminamą biomasės kurą;

| (6) | vertindama savanorišką schemą „Bonsucro EU“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus, Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais joje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių. Todėl schema „Bonsucro EU“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimtas toks įgyvendinimo aktas; |
| --- | --- |

(6)

vertindama savanorišką schemą „Bonsucro EU“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus, Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais joje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių. Todėl schema „Bonsucro EU“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimtas toks įgyvendinimo aktas;

| (7) | įvertinus savanorišką schemą „Bonsucro EU“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus ir Direktyvos (ES) 2018/2001 V ir VI prieduose nustatytus metodinius reikalavimus; |
| --- | --- |

(7)

įvertinus savanorišką schemą „Bonsucro EU“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus ir Direktyvos (ES) 2018/2001 V ir VI prieduose nustatytus metodinius reikalavimus;

| (8) | pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms; |
| --- | --- |

(8)

pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms;

| (9) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Savanoriškoje schemoje „Bonsucro EU“ (toliau – schema), kuri Komisijai pateikta pripažinti 2021 m. birželio 23 d., įrodomi šie elementai, susiję su pagal schemą audituojamu kuru:

| a) | biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 ir 10 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams; |
| --- | --- |

a)

biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 ir 10 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams;

| b) | tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

b)

tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį;

| c) | biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 nustatytiems mažos netiesioginio žemės naudojimo paskirties keitimo rizikos kriterijams; |
| --- | --- |

c)

biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 nustatytiems mažos netiesioginio žemės naudojimo paskirties keitimo rizikos kriterijams;

Be to, schemoje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais, nes jais užtikrinama, kad ankstesnių kilmės grandinės grandžių ekonominės veiklos vykdytojai perduotų visą svarbią informaciją tolesnių kilmės grandinės grandžių ekonominės veiklos vykdytojams.

2 straipsnis

Sprendimas galioja penkerius metus. Jeigu schemos, kurios pripažinimo prašymas Komisijai pateiktas 2021 m. birželio 23 d., turinys pakeičiamas taip, kad gali pasikeisti pagrindas, kuriuo remiantis priimtas šis sprendimas, apie tokius pakeitimus nedelsiant pranešama Komisijai. Komisija įvertina pakeitimus, apie kuriuos jai pranešta, siekdama nustatyti, ar schema vis dar tinkamai atsižvelgiama į tvarumo kriterijus, dėl kurių ji buvo pripažinta.

3 straipsnis

Komisija gali nuspręsti panaikinti šį sprendimą, inter alia, šiomis aplinkybėmis:

| a) | jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas; |
| --- | --- |

a)

jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas;

| b) | jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį; |
| --- | --- |

b)

jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį;

| c) | jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui. |
| --- | --- |

c)

jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

1

(2)  
  2019 m. kovo 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/807, kuriuo dėl didelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių pradinių žaliavų, kurių auginimo teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, nustatymo ir nedidelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro sertifikavimo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 (OL L 133, 2019 5 21, p. 1).

2

(3)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

3

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/179 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/179

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/601

2022 m. balandžio 8 d.

dėl pripažinimo, kad savanoriška schema „Better Biomass“ tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (1), ypač į jos 30 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas;

| (2) | direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti; |
| --- | --- |

(2)

direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti;

| (3) | siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų; |
| --- | --- |

(3)

siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų;

| (4) | jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų; |
| --- | --- |

(4)

jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų;

| (5) | 2020 m. gruodžio 19 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „Better Biomass“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. liepos 2 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema apima visas žaliavas, įskaitant atliekas ir liekanas ir visą kilmės grandinę; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. gruodžio 19 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „Better Biomass“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. liepos 2 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema apima visas žaliavas, įskaitant atliekas ir liekanas ir visą kilmės grandinę;

| (6) | vertindama savanorišką schemą „Better Biomass“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus, 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais joje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių, taip pat į deleguotuosius aktus, kurie turi būti priimti pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalį. Todėl schema „Better Biomass“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimti tokie įgyvendinimo ir deleguotieji aktai; |
| --- | --- |

(6)

vertindama savanorišką schemą „Better Biomass“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus, 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais joje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių, taip pat į deleguotuosius aktus, kurie turi būti priimti pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalį. Todėl schema „Better Biomass“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimti tokie įgyvendinimo ir deleguotieji aktai;

| (7) | įvertinus savanorišką schemą „Better Biomass“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus ir Direktyvos (ES) 2018/2001 V ir VI prieduose nustatytus metodinius reikalavimus; |
| --- | --- |

(7)

įvertinus savanorišką schemą „Better Biomass“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus ir Direktyvos (ES) 2018/2001 V ir VI prieduose nustatytus metodinius reikalavimus;

| (8) | pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms; |
| --- | --- |

(8)

pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms;

| (9) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Savanoriškoje schemoje „Better Biomass“ (toliau – schema), kuri Komisijai pateikta pripažinti 2021 m. liepos 2 d., įrodomi šie elementai, susiję su pagal schemą audituojamu kuru:

| a) | biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 ir 10 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams; |
| --- | --- |

a)

biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 ir 10 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams;

| b) | tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

b)

tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį.

Be to, schemoje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais, nes jais užtikrinama, kad ankstesnių kilmės grandinės grandžių ekonominės veiklos vykdytojai perduotų visą svarbią informaciją tolesnių kilmės grandinės grandžių ekonominės veiklos vykdytojams.

2 straipsnis

Sprendimas galioja penkerius metus. Jeigu schemos, kurios pripažinimo prašymas Komisijai pateiktas 2021 m. liepos 2 d., turinys pakeičiamas taip, kad gali pasikeisti pagrindas, kuriuo remiantis priimtas šis sprendimas, apie tokius pakeitimus nedelsiant pranešama Komisijai. Komisija įvertina pakeitimus, apie kuriuos jai pranešta, siekdama nustatyti, ar schema vis dar tinkamai atsižvelgiama į tvarumo kriterijus, dėl kurių ji buvo pripažinta.

3 straipsnis

Komisija gali nuspręsti panaikinti šį sprendimą, inter alia, šiomis aplinkybėmis:

| a) | jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas; |
| --- | --- |

a)

jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas;

| b) | jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį; |
| --- | --- |

b)

jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį;

| c) | jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui. |
| --- | --- |

c)

jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

1

(2)  
  2019 m. kovo 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/807, kuriuo dėl didelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių pradinių žaliavų, kurių auginimo teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, nustatymo ir nedidelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro sertifikavimo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 (OL L 133, 2019 5 21, p. 1).

2

(3)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

3

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/182 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/182

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/602

2022 m. balandžio 8 d.

dėl pripažinimo, kad savanoriška schema „International Sustainability & Carbon Certification- ISCC ES“ tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (1), ypač į jos 30 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir tam tikro transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir tam tikro transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas;

| (2) | direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti; |
| --- | --- |

(2)

direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti;

| (3) | siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų; |
| --- | --- |

(3)

siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų;

| (4) | jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų; |
| --- | --- |

(4)

jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų;

| (5) | 2020 m. gruodžio 17 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „International Sustainability & Carbon Certification“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 23 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema taikoma visoms žaliavoms, įskaitant atliekas ir liekanas, ir visai kilmės grandinei; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. gruodžio 17 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „International Sustainability & Carbon Certification“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 23 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema taikoma visoms žaliavoms, įskaitant atliekas ir liekanas, ir visai kilmės grandinei;

| (6) | vertindama savanorišką schemą „International Sustainability & Carbon Certification- ISCC ES“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus, o 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais joje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių, taip pat į deleguotuosius aktus, kurie turi būti priimti pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalį. Todėl schema „ISCC“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimti tokie įgyvendinimo ir deleguotieji aktai; |
| --- | --- |

(6)

vertindama savanorišką schemą „International Sustainability & Carbon Certification- ISCC ES“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus, o 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais joje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių, taip pat į deleguotuosius aktus, kurie turi būti priimti pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalį. Todėl schema „ISCC“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimti tokie įgyvendinimo ir deleguotieji aktai;

| (7) | įvertinus savanorišką schemą „International Sustainability & Carbon Certification“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo standartus ir Direktyvos (ES) 2018/2001 V ir VI prieduose nustatytus metodinius reikalavimus; |
| --- | --- |

(7)

įvertinus savanorišką schemą „International Sustainability & Carbon Certification“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo standartus ir Direktyvos (ES) 2018/2001 V ir VI prieduose nustatytus metodinius reikalavimus;

| (8) | pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms; |
| --- | --- |

(8)

pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms;

| (9) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Savanoriškoje schemoje „International Sustainability & Carbon Certification“ (toliau – schema), kuri Komisijai pateikta pripažinti 2021 m. birželio 14 d., įrodomi šie elementai, susiję su pagal schemą audituojamu kuru:

| a) | biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 ir 10 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams; |
| --- | --- |

a)

biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 ir 10 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams;

| b) | tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

b)

tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį;

| c) | biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 nustatytiems mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijams. |
| --- | --- |

c)

biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 nustatytiems mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijams.

Be to, schemoje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais, nes jais užtikrinama, kad ankstesnių kilmės grandinės grandžių ekonominės veiklos vykdytojai perduotų visą svarbią informaciją tolesnių kilmės grandinės grandžių ekonominės veiklos vykdytojams.

2 straipsnis

Sprendimas galioja penkerius metus. Jeigu schemos, kurios pripažinimo prašymas Komisijai pateiktas 2021 m. birželio 14 d., turinys pakeičiamas taip, kad gali pasikeisti pagrindas, kuriuo remiantis priimtas šis sprendimas, apie tokius pakeitimus nedelsiant pranešama Komisijai. Komisija įvertina pakeitimus, apie kuriuos jai pranešta, siekdama nustatyti, ar schema vis dar tinkamai atsižvelgiama į tvarumo kriterijus, dėl kurių ji buvo pripažinta.

3 straipsnis

Komisija gali nuspręsti panaikinti šį sprendimą, inter alia, šiomis aplinkybėmis:

| a) | jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas; |
| --- | --- |

a)

jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas;

| b) | jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį; |
| --- | --- |

b)

jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį;

| c) | jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui. |
| --- | --- |

c)

jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

1

(2)  
  2019 m. kovo 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/807, kuriuo dėl didelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių pradinių žaliavų, kurių auginimo teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, nustatymo ir nedidelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro sertifikavimo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 (OL L 133, 2019 5 21, p. 1).

2

(3)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

3

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/185 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/185

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/603

2022 m. balandžio 8 d.

dėl pripažinimo, kad schema „KZR INiG“ tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (1), ypač į jos 30 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas;

| (2) | direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti; |
| --- | --- |

(2)

direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti;

| (3) | siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų; |
| --- | --- |

(3)

siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų;

| (4) | jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų; |
| --- | --- |

(4)

jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų;

| (5) | 2020 m. rugpjūčio 28 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „KZR INiG“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 25 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema apima visas žaliavas, įskaitant atliekas ir liekanas ir visą kilmės grandinę (biometanui – iki gamybos įrenginio); |
| --- | --- |

(5)

2020 m. rugpjūčio 28 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „KZR INiG“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 25 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema apima visas žaliavas, įskaitant atliekas ir liekanas ir visą kilmės grandinę (biometanui – iki gamybos įrenginio);

| (6) | joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus, 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais joje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių, taip pat į deleguotuosius aktus, kurie turi būti priimti pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalį. Todėl schema „KZR INiG“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimti tokie įgyvendinimo ir deleguotieji aktai; |
| --- | --- |

(6)

joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus, 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais joje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių, taip pat į deleguotuosius aktus, kurie turi būti priimti pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalį. Todėl schema „KZR INiG“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimti tokie įgyvendinimo ir deleguotieji aktai;

| (7) | įvertinus savanorišką schemą „KZR INiG“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus ir Direktyvos (ES) 2018/2001 V ir VI prieduose nustatytus metodinius reikalavimus; |
| --- | --- |

(7)

įvertinus savanorišką schemą „KZR INiG“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus ir Direktyvos (ES) 2018/2001 V ir VI prieduose nustatytus metodinius reikalavimus;

| (8) | pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms; |
| --- | --- |

(8)

pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms;

| (9) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Savanoriškoje schemoje „KZR INiG“ (toliau – schema), kuri Komisijai pateikta pripažinti 2021 m. birželio 25 d., įrodomi šie elementai, susiję su pagal schemą audituojamu kuru:

| a) | biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 ir 10 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams; |
| --- | --- |

a)

biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 ir 10 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams;

| b) | tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

b)

tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį.

Be to, schemoje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais, nes jais užtikrinama, kad ankstesnių kilmės grandinės grandžių ekonominės veiklos vykdytojai perduotų visą svarbią informaciją tolesnių kilmės grandinės grandžių ekonominės veiklos vykdytojams.

2 straipsnis

Sprendimas galioja penkerius metus. Jeigu schemos, kurios pripažinimo prašymas Komisijai pateiktas 2021 m. birželio 25 d., turinys pakeičiamas taip, kad gali pasikeisti pagrindas, kuriuo remiantis priimtas šis sprendimas, apie tokius pakeitimus nedelsiant pranešama Komisijai. Komisija įvertina pakeitimus, apie kuriuos jai pranešta, siekdama nustatyti, ar schema vis dar tinkamai atsižvelgiama į tvarumo kriterijus, dėl kurių ji buvo pripažinta.

3 straipsnis

Komisija gali nuspręsti panaikinti šį sprendimą, inter alia, šiomis aplinkybėmis:

| a) | jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas; |
| --- | --- |

a)

jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas;

| b) | jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį; |
| --- | --- |

b)

jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį;

| c) | jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui. |
| --- | --- |

c)

jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

1

(2)  
  2019 m. kovo 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/807, kuriuo dėl didelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių pradinių žaliavų, kurių auginimo teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, nustatymo ir nedidelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro sertifikavimo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 (OL L 133, 2019 5 21, p. 1).

2

(3)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

3

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/188 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/188

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/604

2022 m. balandžio 8 d.

dėl pripažinimo, kad savanoriška schema „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (1), ypač į jos 30 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas;

| (2) | direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti; |
| --- | --- |

(2)

direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti;

| (3) | siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų; |
| --- | --- |

(3)

siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų;

| (4) | jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų; |
| --- | --- |

(4)

jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų;

| (5) | 2021 m. vasario 24 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 23 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema apima Jungtinėje Karalystėje gaminamą biokurą iš kombainu kertamų javų ir cukrinių runkelių (išskyrus atliekas ir liekanas), gaminamą Jungtinėje Karalystėje nuo ūkio iki pirmosios žemės ūkio biomasės pristatymo vietos; |
| --- | --- |

(5)

2021 m. vasario 24 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 23 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema apima Jungtinėje Karalystėje gaminamą biokurą iš kombainu kertamų javų ir cukrinių runkelių (išskyrus atliekas ir liekanas), gaminamą Jungtinėje Karalystėje nuo ūkio iki pirmosios žemės ūkio biomasės pristatymo vietos;

| (6) | vertindama savanorišką schemą „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Sertifikavimas pagal schemą „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ neapima ekonominės veiklos vykdytojų atitikties išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais patikros. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių. Todėl schema „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimtas toks įgyvendinimo aktas; |
| --- | --- |

(6)

vertindama savanorišką schemą „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Sertifikavimas pagal schemą „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ neapima ekonominės veiklos vykdytojų atitikties išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais patikros. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių. Todėl schema „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimtas toks įgyvendinimo aktas;

| (7) | vertinant savanorišką schemą „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį; |
| --- | --- |

(7)

vertinant savanorišką schemą „Red Tractor Farm Assurance Crops and Sugar Beet Scheme“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį;

| (8) | pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms; |
| --- | --- |

(8)

pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms;

| (9) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Savanoriškoje schemoje „Red Tractor“ (toliau – schema), kuri Komisijai pateikta pripažinti 2021 m. birželio 23 d., įrodomi šie elementai, susiję su pagal schemą audituojamu kuru:

| a) | biokuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams; |
| --- | --- |

a)

biokuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams;

| b) | tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

b)

tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį.

2 straipsnis

Sprendimas galioja penkerius metus. Jeigu schemos, kurios pripažinimo prašymas Komisijai pateiktas 2021 m. birželio 23 d., turinys pakeičiamas taip, kad gali pasikeisti pagrindas, kuriuo remiantis priimtas šis sprendimas, apie tokius pakeitimus nedelsiant pranešama Komisijai. Komisija įvertina pakeitimus, apie kuriuos jai pranešta, siekdama nustatyti, ar schema vis dar tinkamai atsižvelgiama į tvarumo kriterijus, dėl kurių ji buvo pripažinta.

3 straipsnis

Komisija gali nuspręsti panaikinti šį sprendimą, inter alia, šiomis aplinkybėmis:

| a) | jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas; |
| --- | --- |

a)

jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas;

| b) | jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį; |
| --- | --- |

b)

jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį;

| c) | jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui. |
| --- | --- |

c)

jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

1

(2)  
  2019 m. kovo 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/807, kuriuo dėl didelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių pradinių žaliavų, kurių auginimo teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, nustatymo ir nedidelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro sertifikavimo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 (OL L 133, 2019 5 21, p. 1).

2

(3)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

3

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/191 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/191

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/605

2022 m. balandžio 8 d.

dėl pripažinimo, kad savanoriška schema „REDcert-EU“ tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (1), ypač į jos 30 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas;

| (2) | direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti; |
| --- | --- |

(2)

direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti;

| (3) | siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų; |
| --- | --- |

(3)

siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų;

| (4) | jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų; |
| --- | --- |

(4)

jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų;

| (5) | 2020 m. gruodžio 15 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „REDcert-EU“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 18 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema taikoma visoms žaliavoms, įskaitant atliekas ir liekanas, ir visai kilmės grandinei (biometanui – nuo gamybos įrenginio iki vartojmo vietos); |
| --- | --- |

(5)

2020 m. gruodžio 15 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „REDcert-EU“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 18 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema taikoma visoms žaliavoms, įskaitant atliekas ir liekanas, ir visai kilmės grandinei (biometanui – nuo gamybos įrenginio iki vartojmo vietos);

| (6) | vertindama savanorišką schemą „REDcert-EU“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus, Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais joje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių, taip pat į deleguotuosius aktus, kurie turi būti priimti pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalį. Todėl schema „REDcert-EU“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimti tokie įgyvendinimo ir deleguotieji aktai; |
| --- | --- |

(6)

vertindama savanorišką schemą „REDcert-EU“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus, Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais joje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių, taip pat į deleguotuosius aktus, kurie turi būti priimti pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalį. Todėl schema „REDcert-EU“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimti tokie įgyvendinimo ir deleguotieji aktai;

| (7) | įvertinus savanorišką schemą „REDcert-EU“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus ir Direktyvos (ES) 2018/2001 V ir VI prieduose nustatytus metodinius reikalavimus; |
| --- | --- |

(7)

įvertinus savanorišką schemą „REDcert-EU“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus ir Direktyvos (ES) 2018/2001 V ir VI prieduose nustatytus metodinius reikalavimus;

| (8) | pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms; |
| --- | --- |

(8)

pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms;

| (9) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Savanoriškoje schemoje „REDcert-EU“ (toliau – schema), kuri Komisijai pateikta pripažinti 2021 m. birželio 18 d., įrodomi šie elementai, susiję su pagal schemą audituojamu kuru:

| a) | biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 ir 10 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams; |
| --- | --- |

a)

biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 ir 10 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams;

| b) | tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

b)

tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį.

Be to, schemoje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais, nes jais užtikrinama, kad ankstesnių kilmės grandinės grandžių ekonominės veiklos vykdytojai perduotų visą svarbią informaciją tolesnių kilmės grandinės grandžių ekonominės veiklos vykdytojams.

2 straipsnis

Sprendimas galioja penkerius metus. Jeigu schemos, kurios pripažinimo prašymas Komisijai pateiktas 2021 m. birželio 18 d., turinys pakeičiamas taip, kad gali pasikeisti pagrindas, kuriuo remiantis priimtas šis sprendimas, apie tokius pakeitimus nedelsiant pranešama Komisijai. Komisija įvertina pakeitimus, apie kuriuos jai pranešta, siekdama nustatyti, ar schema vis dar tinkamai atsižvelgiama į tvarumo kriterijus, dėl kurių ji buvo pripažinta.

3 straipsnis

Komisija gali nuspręsti panaikinti šį sprendimą, inter alia, šiomis aplinkybėmis:

| a) | jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas; |
| --- | --- |

a)

jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas;

| b) | jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį; |
| --- | --- |

b)

jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį;

| c) | jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui. |
| --- | --- |

c)

jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

1

(2)  
  2019 m. kovo 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/807, kuriuo dėl didelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių pradinių žaliavų, kurių auginimo teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, nustatymo ir nedidelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro sertifikavimo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 (OL L 133, 2019 5 21, p. 1).

2

(3)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

3

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/194 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/194

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/606

2022 m. balandžio 8 d.

dėl pripažinimo, kad savanoriška schema „Round Table on Responsible Soy with EU RED Requirements (RTRS EU RED)“ tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (1), ypač į jos 30 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas;

| (2) | direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti; |
| --- | --- |

(2)

direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti;

| (3) | siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų; |
| --- | --- |

(3)

siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų;

| (4) | jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų; |
| --- | --- |

(4)

jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų;

| (5) | 2020 m. lapkričio 22 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „RTRS EU RED“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 24 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema apima sojų biomasės žaliavas, išskyrus atliekas ir liekanas ir visą kilmės grandinę; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. lapkričio 22 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „RTRS EU RED“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 24 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema apima sojų biomasės žaliavas, išskyrus atliekas ir liekanas ir visą kilmės grandinę;

| (6) | vertindama savanorišką schemą „RTRS EU RED“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus, Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais joje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių, taip pat į deleguotuosius aktus, kurie turi būti priimti pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalį. Todėl schema „RTRS EU RED“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimti tokie įgyvendinimo ir deleguotieji aktai; |
| --- | --- |

(6)

vertindama savanorišką schemą „RTRS EU RED“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus, Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais joje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių, taip pat į deleguotuosius aktus, kurie turi būti priimti pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalį. Todėl schema „RTRS EU RED“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimti tokie įgyvendinimo ir deleguotieji aktai;

| (7) | įvertinus savanorišką schemą „RTRS EU RED“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus ir Direktyvos (ES) 2018/2001 V priede nustatytus metodinius reikalavimus; |
| --- | --- |

(7)

įvertinus savanorišką schemą „RTRS EU RED“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus ir Direktyvos (ES) 2018/2001 V priede nustatytus metodinius reikalavimus;

| (8) | pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms; |
| --- | --- |

(8)

pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms;

| (9) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Schemoje „RTRS EU RED“ (toliau – schema), kuri Komisijai pateikta pripažinti 2021 m. birželio 24 d., įrodomi šie elementai, susiję su pagal schemą audituojamu kuru:

| a) | biokuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 ir 10 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams; |
| --- | --- |

a)

biokuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 ir 10 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams;

| b) | tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

b)

tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį.

Be to, schemoje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais, nes jais užtikrinama, kad ankstesnių kilmės grandinės grandžių ekonominės veiklos vykdytojai perduotų visą svarbią informaciją tolesnių kilmės grandinės grandžių ekonominės veiklos vykdytojams.

2 straipsnis

Sprendimas galioja penkerius metus. Jeigu schemos, kurios pripažinimo prašymas Komisijai pateiktas 2021 m. birželio 24 d., turinys pakeičiamas taip, kad gali pasikeisti pagrindas, kuriuo remiantis priimtas šis sprendimas, apie tokius pakeitimus nedelsiant pranešama Komisijai. Komisija įvertina pakeitimus, apie kuriuos jai pranešta, siekdama nustatyti, ar schema vis dar tinkamai atsižvelgiama į tvarumo kriterijus, dėl kurių ji buvo pripažinta.

3 straipsnis

Komisija gali nuspręsti panaikinti šį sprendimą, inter alia, šiomis aplinkybėmis:

| a) | jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas; |
| --- | --- |

a)

jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas;

| b) | jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį; |
| --- | --- |

b)

jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį;

| c) | jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui. |
| --- | --- |

c)

jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

1

(2)  
  2019 m. kovo 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/807, kuriuo dėl didelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių pradinių žaliavų, kurių auginimo teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, nustatymo ir nedidelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro sertifikavimo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 (OL L 133, 2019 5 21, p. 1).

2

(3)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

3

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/197 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/197

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/607

2022 m. balandžio 8 d.

dėl pripažinimo, kad savanoriška schema „Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED“ tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (1), ypač į jos 30 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas;

| (2) | direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti; |
| --- | --- |

(2)

direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti;

| (3) | siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų; |
| --- | --- |

(3)

siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų;

| (4) | jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų; |
| --- | --- |

(4)

jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų;

| (5) | 2020 m. rugpjūčio 27 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 24 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema taikoma visoms žaliavoms, įskaitant atliekas ir liekanas, ir visai kilmės grandinei; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. rugpjūčio 27 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 24 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema taikoma visoms žaliavoms, įskaitant atliekas ir liekanas, ir visai kilmės grandinei;

| (6) | vertindama savanorišką schemą „Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus, Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais joje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių, taip pat į deleguotuosius aktus, kurie turi būti priimti pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalį. Todėl savanoriška schema „RSB ES RED“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimti tokie įgyvendinimo ir deleguotieji aktai; |
| --- | --- |

(6)

vertindama savanorišką schemą „Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus, Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais joje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių, taip pat į deleguotuosius aktus, kurie turi būti priimti pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalį. Todėl savanoriška schema „RSB ES RED“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimti tokie įgyvendinimo ir deleguotieji aktai;

| (7) | įvertinus „Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus ir Direktyvos (ES) 2018/2001 V ir VI prieduose nustatytus metodinius reikalavimus; |
| --- | --- |

(7)

įvertinus „Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus ir Direktyvos (ES) 2018/2001 V ir VI prieduose nustatytus metodinius reikalavimus;

| (8) | pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms; |
| --- | --- |

(8)

pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms;

| (9) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Schemoje „Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB) EU RED“ (toliau – schema), kuri Komisijai pateikta pripažinti 2021 m. birželio 24 d., įrodomi šie elementai, susiję su pagal schemą audituojamu kuru:

| a) | biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 ir 10 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams; |
| --- | --- |

a)

biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–5 ir 10 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams;

| b) | tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

b)

tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį;

| c) | biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 nustatytiems mažos netiesioginio žemės naudojimo paskirties keitimo rizikos kriterijams. |
| --- | --- |

c)

biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 nustatytiems mažos netiesioginio žemės naudojimo paskirties keitimo rizikos kriterijams.

Be to, schemoje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais, nes jais užtikrinama, kad ankstesnių kilmės grandinės grandžių ekonominės veiklos vykdytojai perduotų visą svarbią informaciją tolesnių kilmės grandinės grandžių ekonominės veiklos vykdytojams.

2 straipsnis

Sprendimas galioja penkerius metus. Jeigu schemos, kurios pripažinimo prašymas Komisijai pateiktas 2021 m. birželio 24 d., turinys pakeičiamas taip, kad gali pasikeisti pagrindas, kuriuo remiantis priimtas šis sprendimas, apie tokius pakeitimus nedelsiant pranešama Komisijai. Komisija įvertina pakeitimus, apie kuriuos jai pranešta, siekdama nustatyti, ar schema vis dar tinkamai atsižvelgiama į tvarumo kriterijus, dėl kurių ji buvo pripažinta.

3 straipsnis

Komisija gali nuspręsti panaikinti šį sprendimą, inter alia, šiomis aplinkybėmis:

| a) | jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas; |
| --- | --- |

a)

jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas;

| b) | jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį; |
| --- | --- |

b)

jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį;

| c) | jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui. |
| --- | --- |

c)

jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

1

(2)  
  2019 m. kovo 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/807, kuriuo dėl didelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių pradinių žaliavų, kurių auginimo teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, nustatymo ir nedidelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro sertifikavimo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 (OL L 133, 2019 5 21, p. 1).

2

(3)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

3

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/200 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/200

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/608

2022 m. balandžio 8 d.

dėl pripažinimo, kad schema „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC)“ tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (1), ypač į jos 30 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas;

| (2) | direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti; |
| --- | --- |

(2)

direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti;

| (3) | siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų; |
| --- | --- |

(3)

siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų;

| (4) | jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų; |
| --- | --- |

(4)

jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų;

| (5) | 2021 m. balandžio 30 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC)“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 7 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema apima biokurą iš kombainu kertamų javų (išskyrus atliekas ir liekanas), kurį Jungtinėje Karalystėje gamina ūkininkai, iki pirmosios tų javų pristatymo vietos; |
| --- | --- |

(5)

2021 m. balandžio 30 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme (SQC)“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 7 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema apima biokurą iš kombainu kertamų javų (išskyrus atliekas ir liekanas), kurį Jungtinėje Karalystėje gamina ūkininkai, iki pirmosios tų javų pristatymo vietos;

| (6) | vertindama schemą „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Sertifikavimas pagal schemą „SQC“ neapima ekonominės veiklos vykdytojų atitikties išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais patikros. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių. Todėl schema „SQC“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimtas toks įgyvendinimo aktas; |
| --- | --- |

(6)

vertindama schemą „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Sertifikavimas pagal schemą „SQC“ neapima ekonominės veiklos vykdytojų atitikties išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais patikros. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių. Todėl schema „SQC“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimtas toks įgyvendinimo aktas;

| (7) | vertinant savanorišką schemą „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį; |
| --- | --- |

(7)

vertinant savanorišką schemą „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį;

| (8) | pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms; |
| --- | --- |

(8)

pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms;

| (9) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Savanoriškoje schemoje „Scottish Quality Crops Farm Assurance Scheme“ (toliau – schema), kuri Komisijai pateikta pripažinti 2021 m. balandžio 30 d., įrodomi šie elementai, susiję su pagal schemą audituojamu kuru:

| a) | biokuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams; |
| --- | --- |

a)

biokuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams;

| b) | tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

b)

tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį.

2 straipsnis

Sprendimas galioja penkerius metus. Jeigu schemos, kurios pripažinimo prašymas Komisijai pateiktas 2021 m. birželio 7 d., turinys pakeičiamas taip, kad gali pasikeisti pagrindas, kuriuo remiantis priimtas šis sprendimas, apie tokius pakeitimus nedelsiant pranešama Komisijai. Komisija įvertina pakeitimus, apie kuriuos jai pranešta, siekdama nustatyti, ar schema vis dar tinkamai atsižvelgiama į tvarumo kriterijus, dėl kurių ji buvo pripažinta.

3 straipsnis

Komisija gali nuspręsti panaikinti šį sprendimą, inter alia, šiomis aplinkybėmis:

| a) | jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas; |
| --- | --- |

a)

jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas;

| b) | jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį; |
| --- | --- |

b)

jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį;

| c) | jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui. |
| --- | --- |

c)

jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

1

(2)  
  2019 m. kovo 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/807, kuriuo dėl didelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių pradinių žaliavų, kurių auginimo teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, nustatymo ir nedidelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro sertifikavimo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 (OL L 133, 2019 5 21, p. 1).

2

(3)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

3

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/203 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/203

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/609

2022 m. balandžio 8 d.

dėl pripažinimo, kad savanoriška schema „SURE“ tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (1), ypač į jos 30 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas;

| (2) | direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti; |
| --- | --- |

(2)

direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti;

| (3) | siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų; |
| --- | --- |

(3)

siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams, ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų;

| (4) | jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų; |
| --- | --- |

(4)

jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų;

| (5) | 2020 m. spalio 15 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „SURE“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 29 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema apima visas žaliavas, įskaitant atliekas ir liekanas, ir visą kilmės grandinę; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. spalio 15 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „SURE“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 29 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema apima visas žaliavas, įskaitant atliekas ir liekanas, ir visą kilmės grandinę;

| (6) | vertindama schemą „SURE“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–7 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus, Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais joje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimus įgyvendinimo aktus, kurie turi būti priimti pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 8 dalį ir 30 straipsnio 8 dalį, dėl atitikties Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 6 ir 7 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams įrodymo gairių ir dėl atitikties išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijams tikrinimo taisyklių. Todėl schema „SURE“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimti tokie įgyvendinimo aktai; |
| --- | --- |

(6)

vertindama schemą „SURE“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–7 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus, Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais joje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimus įgyvendinimo aktus, kurie turi būti priimti pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 8 dalį ir 30 straipsnio 8 dalį, dėl atitikties Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 6 ir 7 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams įrodymo gairių ir dėl atitikties išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijams tikrinimo taisyklių. Todėl schema „SURE“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimti tokie įgyvendinimo aktai;

| (7) | įvertinus schemą „SURE“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus ir Direktyvos (ES) 2018/2001 VI priede nustatytus metodinius reikalavimus; |
| --- | --- |

(7)

įvertinus schemą „SURE“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus ir Direktyvos (ES) 2018/2001 VI priede nustatytus metodinius reikalavimus;

| (8) | pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms; |
| --- | --- |

(8)

pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms;

| (9) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Schemoje „SURE“ (toliau – schema), kuri Komisijai pateikta pripažinti 2021 m. birželio 29 d., įrodomi šie elementai, susiję su pagal schemą audituojamu kuru:

| a) | biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–7 ir 10 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams; |
| --- | --- |

a)

biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 2–7 ir 10 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams;

| b) | tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

b)

tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį.

Be to, schemoje pateikiami tikslūs duomenys apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimą Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 10 dalies taikymo tikslais, nes jais užtikrinama, kad ankstesnių kilmės grandinės grandžių ekonominės veiklos vykdytojai perduotų visą svarbią informaciją tolesnių kilmės grandinės grandžių ekonominės veiklos vykdytojams.

2 straipsnis

Sprendimas galioja penkerius metus. Jeigu schemos, kurios pripažinimo prašymas Komisijai pateiktas 2021 m. birželio 29 d., turinys pakeičiamas taip, kad gali pasikeisti pagrindas, kuriuo remiantis priimtas šis sprendimas, apie tokius pakeitimus nedelsiant pranešama Komisijai. Komisija įvertina pakeitimus, apie kuriuos jai pranešta, siekdama nustatyti, ar schema vis dar tinkamai atsižvelgiama į tvarumo kriterijus, dėl kurių ji buvo pripažinta.

3 straipsnis

Komisija gali nuspręsti panaikinti šį sprendimą, inter alia, šiomis aplinkybėmis:

| a) | jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas; |
| --- | --- |

a)

jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas;

| b) | jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį; |
| --- | --- |

b)

jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį;

| c) | jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 8 dalyje arba 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui. |
| --- | --- |

c)

jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 8 dalyje arba 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

1

(2)  
  2019 m. kovo 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/807, kuriuo dėl didelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių pradinių žaliavų, kurių auginimo teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, nustatymo ir nedidelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro sertifikavimo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 (OL L 133, 2019 5 21, p. 1).

2

(3)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

3

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/206 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/206

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/610

2022 m. balandžio 8 d.

dėl pripažinimo, kad schema „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“ tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (1), ypač į jos 30 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas;

| (2) | direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti; |
| --- | --- |

(2)

direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti;

| (3) | siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų; |
| --- | --- |

(3)

siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų;

| (4) | jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų; |
| --- | --- |

(4)

jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų;

| (5) | 2021 m. sausio 7 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 25 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema apima biokurą iš kombainu kertamų javų ir cukrinių runkelių (išskyrus atliekas, liekanas, lignoceliuliozės ir nemaistines celiuliozės medžiagas), gaminamą Jungtinėje Karalystėje. Ji apima prekybos, transportavimo ir sandėliavimo etapus nuo ūkio vartų iki pirmojo perdirbėjo, su konkrečiais moduliais, apimančiais prekybinį tarpininkavimą, vežimą, sandėliavimą ir bandymą; |
| --- | --- |

(5)

2021 m. sausio 7 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 25 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. Schema apima biokurą iš kombainu kertamų javų ir cukrinių runkelių (išskyrus atliekas, liekanas, lignoceliuliozės ir nemaistines celiuliozės medžiagas), gaminamą Jungtinėje Karalystėje. Ji apima prekybos, transportavimo ir sandėliavimo etapus nuo ūkio vartų iki pirmojo perdirbėjo, su konkrečiais moduliais, apimančiais prekybinį tarpininkavimą, vežimą, sandėliavimą ir bandymą;

| (6) | ši schema ūkininkų audito ir sertifikavimo pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus tiesiogiai neapima. Šiais aspektais schemoje pasikliaujama kitomis Komisijos pripažintomis savanoriškomis schemomis. Todėl taikant schemą „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“ privaloma užtikrinti, kad schemų, su kuriomis ji kartu naudojama, Komisijos pripažinimas išliktų galioti visą bendradarbiavimo laiką. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių. Todėl schema „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimtas toks įgyvendinimo aktas; |
| --- | --- |

(6)

ši schema ūkininkų audito ir sertifikavimo pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus tiesiogiai neapima. Šiais aspektais schemoje pasikliaujama kitomis Komisijos pripažintomis savanoriškomis schemomis. Todėl taikant schemą „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“ privaloma užtikrinti, kad schemų, su kuriomis ji kartu naudojama, Komisijos pripažinimas išliktų galioti visą bendradarbiavimo laiką. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių. Todėl schema „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimtas toks įgyvendinimo aktas;

| (7) | vertindama schemą „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus; |
| --- | --- |

(7)

vertindama schemą „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus;

| (8) | vertinant savanorišką schemą „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį; |
| --- | --- |

(8)

vertinant savanorišką schemą „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį;

| (9) | pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms; |
| --- | --- |

(9)

pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms;

| (10) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Savanoriškoje schemoje „Trade Assurance Scheme for Combinable Crops (TASCC)“ (toliau – schema), kuri Komisijai pateikta pripažinti 2021 m. birželio 25 d., įrodomi šie elementai, susiję su pagal schemą audituojamu kuru:

| a) | biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams; |
| --- | --- |

a)

biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams;

| b) | tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

b)

tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį.

2 straipsnis

Sprendimas galioja penkerius metus. Jeigu schemos, kurios pripažinimo prašymas Komisijai pateiktas 2021 m. birželio 25 d., turinys pakeičiamas taip, kad gali pasikeisti pagrindas, kuriuo remiantis priimtas šis sprendimas, apie tokius pakeitimus nedelsiant pranešama Komisijai. Komisija įvertina pakeitimus, apie kuriuos jai pranešta, siekdama nustatyti, ar schema vis dar tinkamai atsižvelgiama į tvarumo kriterijus, dėl kurių ji buvo pripažinta.

3 straipsnis

Komisija gali nuspręsti panaikinti šį sprendimą, inter alia, šiomis aplinkybėmis:

| a) | jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas; |
| --- | --- |

a)

jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas;

| b) | jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį; |
| --- | --- |

b)

jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį;

| c) | jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui. |
| --- | --- |

c)

jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

1

(2)  
  2019 m. kovo 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/807, kuriuo dėl didelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių pradinių žaliavų, kurių auginimo teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, nustatymo ir nedidelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro sertifikavimo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 (OL L 133, 2019 5 21, p. 1).

2

(3)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

3

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/209 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/209

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/611

2022 m. balandžio 8 d.

dėl pripažinimo, kad schema „Universal Feed Assurance Scheme (UFAS)“ tinka atitikčiai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimams įrodyti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (1), ypač į jos 30 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatyti tam tikrų degalų, t. y. biodegalų, skystųjų bioproduktų, biomasės kuro, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro bei perdirbtos anglies kuro reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad į direktyvoje nustatytus planinius rodiklius juos būtų galima įskaičiuoti tik tuo atveju, jei jie buvo tvariai pagaminti ir leidžia labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Pirma, direktyvos 29 straipsnyje nustatyti tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, o direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2019/807 (2) nustatyti kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, viena vertus, kurios biodegalams, skystiesiems bioproduktams ar biomasės kurui gaminti naudojamos žaliavos kelia didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką ir, kita vertus, kurie didelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, skystieji bioproduktai ar biomasės kuras, atitinkantys tam tikras sąlygas, gali būti sertifikuojami kaip keliantys mažą netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką. Antra, direktyvos 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijai, taikomi transporto sektoriuje naudojamam iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui. Trečia, direktyvos 28 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai į Sąjungos duomenų bazę įrašytų informaciją apie sudarytus sandorius ir transporto sektoriuje naudojamo kuro iš atsinaujinančiųjų išteklių (biodegalų, biodujų ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio kuro) ir perdirbtos anglies kuro tvarumo charakteristikas;

| (2) | direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti; |
| --- | --- |

(2)

direktyvoje taip pat nustatytos taisyklės, kaip apskaičiuoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos įnašą siekiant transporto sektoriaus tikslų. Visų pirma direktyvos 27 straipsnio 3 dalyje nustatytos tokio skaičiavimo taisyklės, taikomos tiek tada, kai elektros energija tiesiogiai naudojama elektrinėms transporto priemonėms, tiek tada, kai ji naudojama transporto sektoriuje naudojamam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti;

| (3) | siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų; |
| --- | --- |

(3)

siekdamos patikrinti, ar laikomasi biodegalams, skystiesiems bioproduktams, biomasės kurui, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam kurui ir perdirbtos anglies kurui taikomų taisyklių, valstybės narės gali taikyti savanoriškas schemas. Savanoriškų schemų vaidmuo įrodant, kad biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB (3), buvo svarbus. Direktyva (ES) 2018/2001 savanoriškų schemų vaidmuo išplėstas. Pirma, dabar jos gali padėti patvirtinti viso iš biomasės pagaminto kuro, įskaitant dujinį ir kietąjį kurą, atitiktį Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytiems tvarumo kriterijams ir pateikti tikslius duomenis apie jų sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra, jos gali padėti patvirtinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams. Trečia, jos gali padėti įrodyti, kad laikomasi Direktyvos (ES) 2018/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatytų taisyklių, pagal kurias apskaičiuojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis transporto sektoriuje. Ketvirta, jos gali padėti įrodyti, kad ekonominės veiklos vykdytojai įrašo tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamą kurą iš atsinaujinančiųjų išteklių ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. Penkta, jos gali būti naudojamos biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, kurie kelia nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką, sertifikuoti. Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškos nacionalinės arba tarptautinės schemos gali būti naudojamos visais šiais tikslais arba kai kuriais iš jų;

| (4) | jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų; |
| --- | --- |

(4)

jeigu ekonominės veiklos vykdytojas pateikia pagal Komisijos pripažintą savanorišką schemą gautų įrodymų arba duomenų apie atitiktį tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijams, tiek, kiek tuos kriterijus apima sprendimas dėl pripažinimo, valstybė narė neturėtų reikalauti, kad tiekėjas pateiktų papildomų įrodymų;

| (5) | 2021 m. sausio 20 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „Universal Feed Assurance Scheme (UFAS)“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 25 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos. |
| --- | --- |

(5)

2021 m. sausio 20 d. Komisijai pirmą kartą pateiktas prašymas pagal direktyvos 30 straipsnio 4 dalį pripažinti savanorišką schemą „Universal Feed Assurance Scheme (UFAS)“. Atsižvelgdama į šį prašymą, Komisija įvertino schemą ir nustatė tam tikrų problemų, dėl kurių reikėjo atlikti pakeitimus. 2021 m. birželio 25 d. prašymas pateiktas pakartotinai ir tos problemos buvo tinkamai išspręstos.

| (6) | Schema apima biokurą iš kombainu kertamų javų ir cukrinių runkelių (išskyrus atliekas, liekanas, lignoceliuliozės ir nemaistines celiuliozės medžiagas), gaminamą Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje. Ji apima prekybos, transportavimo ir sandėliavimo etapus nuo ūkio vartų iki pirmojo perdirbėjo, su konkrečiais moduliais, apimančiais prekybinį tarpininkavimą ir kombinuotųjų pašarų gamintojus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių. Todėl schema „Universal Feed Assurance Scheme“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimtas toks įgyvendinimo aktas; |
| --- | --- |

(6)

Schema apima biokurą iš kombainu kertamų javų ir cukrinių runkelių (išskyrus atliekas, liekanas, lignoceliuliozės ir nemaistines celiuliozės medžiagas), gaminamą Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje. Ji apima prekybos, transportavimo ir sandėliavimo etapus nuo ūkio vartų iki pirmojo perdirbėjo, su konkrečiais moduliais, apimančiais prekybinį tarpininkavimą ir kombinuotųjų pašarų gamintojus. Atliekant šį vertinimą neatsižvelgta į būsimą įgyvendinimo aktą, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį, dėl tvarumo ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo kriterijų bei mažos netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikos kriterijų tikrinimo taisyklių. Todėl schema „Universal Feed Assurance Scheme“ bus iš naujo įvertinta, kai bus priimtas toks įgyvendinimo aktas;

| (7) | ši schema ūkininkų audito ir sertifikavimo pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus tiesiogiai neapima. Šiais aspektais schemoje pasikliaujama kitomis Komisijos pripažintomis savanoriškomis schemomis. Todėl taikant schemą „Universal Feed Assurance Scheme“ privaloma užtikrinti, kad schemų, su kuriomis ji kartu naudojama, Komisijos pripažinimas išliktų galioti visą bendradarbiavimo laiką; |
| --- | --- |

(7)

ši schema ūkininkų audito ir sertifikavimo pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus tiesiogiai neapima. Šiais aspektais schemoje pasikliaujama kitomis Komisijos pripažintomis savanoriškomis schemomis. Todėl taikant schemą „Universal Feed Assurance Scheme“ privaloma užtikrinti, kad schemų, su kuriomis ji kartu naudojama, Komisijos pripažinimas išliktų galioti visą bendradarbiavimo laiką;

| (8) | vertindama schemą „Universal Feed Assurance Scheme“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus; |
| --- | --- |

(8)

vertindama schemą „Universal Feed Assurance Scheme“ Komisija nustatė, kad joje tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus ir taikoma masės balanso metodika pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus;

| (9) | vertinant savanorišką schemą „Universal Feed Assurance Scheme“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį; |
| --- | --- |

(9)

vertinant savanorišką schemą „Universal Feed Assurance Scheme“ nustatyta, kad ji atitinka tinkamus patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalį;

| (10) | pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms; |
| --- | --- |

(10)

pripažinta schema turėtų būti pateikta Komisijos interneto svetainės EUROPA skiltyje, skirtoje savanoriškoms schemoms;

| (11) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Schemoje „Universal Feed Assurance Scheme“ (toliau – schema), kuri Komisijai pateikta pripažinti 2021 m. birželio 25 d., įrodomi šie elementai, susiję su pagal schemą audituojamu kuru:

| a) | biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams; |
| --- | --- |

a)

biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro siuntų atitiktis Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnio 3–5 dalyse nustatytiems tvarumo kriterijams;

| b) | tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamus biodegalus, skystuosius bioproduktus, biomasės kurą, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintą nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

b)

tai, kad ekonominės veiklos vykdytojai laikosi prievolės įrašyti tikslią informaciją apie transporto sektoriuje naudojamus biodegalus, skystuosius bioproduktus, biomasės kurą, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintą nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį transporto kurą ir perdirbtos anglies kurą į Sąjungos arba nacionalinę duomenų bazę pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 4 dalį.

2 straipsnis

Sprendimas galioja penkerius metus. Jeigu schemos, kurios pripažinimo prašymas Komisijai pateiktas 2021 m. birželio 25 d., turinys pakeičiamas taip, kad gali pasikeisti pagrindas, kuriuo remiantis priimtas šis sprendimas, apie tokius pakeitimus nedelsiant pranešama Komisijai. Komisija įvertina pakeitimus, apie kuriuos jai pranešta, siekdama nustatyti, ar schema vis dar tinkamai atsižvelgiama į tvarumo kriterijus, dėl kurių ji buvo pripažinta.

3 straipsnis

Komisija gali nuspręsti panaikinti šį sprendimą, inter alia, šiomis aplinkybėmis:

| a) | jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas; |
| --- | --- |

a)

jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendinami priimant šį sprendimą svarbiais laikyti elementai, arba jeigu padaromas didelis struktūrinis tų elementų pažeidimas;

| b) | jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį; |
| --- | --- |

b)

jeigu įgyvendinant schemą Komisijai nepateikiamos metinės ataskaitos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 dalį;

| c) | jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui. |
| --- | --- |

c)

jeigu įgyvendinant schemą netaikomi nepriklausomo audito standartai ir kiti reikalavimai, nustatyti Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 8 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, arba nepatobulinami kiti schemos elementai, laikomi svarbiais tolesniam schemos pripažinimui.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

1

(2)  
  2019 m. kovo 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/807, kuriuo dėl didelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių pradinių žaliavų, kurių auginimo teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, nustatymo ir nedidelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro sertifikavimo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 (OL L 133, 2019 5 21, p. 1).

2

(3)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

3

---

Klaidų ištaisymas

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/212 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/212

---

2022 m. vasario 25 d. Tarybos reglamento (ES) 2022/328, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 49, 2022 m. vasario 25 d.
  )

47 puslapis, I priedas:

yra:

„ITALIJA

https://www.esteri.it/mae/it/politica_estera/politica_europea/misure_deroghe“,

turi būti:

„ITALIJA

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/“.

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/213 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/213

---

2022 m. balandžio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/558, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės grafito elektrodų sistemoms nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito galutinis surinkimas, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 108, 2022 m. balandžio 7 d.
  )

50 puslapis, po Pirmininkės Ursulos VON DER LEYEN parašo: pridedamas šis tekstas:

„PRIEDAS

Neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai

| Šalis | Pavadinimas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Kinijos Liaudies Respublika | ANSHAN CARBON CO., LTD. | C735 |
| Kinijos Liaudies Respublika | ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD. | C736 |
| Kinijos Liaudies Respublika | DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD | C738 |
| Kinijos Liaudies Respublika | DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD. | C739 |
| Kinijos Liaudies Respublika | DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD. | C740 |
| Kinijos Liaudies Respublika | Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd. | C741 |
| Kinijos Liaudies Respublika | FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD. | C742 |
| Kinijos Liaudies Respublika | Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory | C743 |
| Kinijos Liaudies Respublika | Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited | C744 |
| Kinijos Liaudies Respublika | Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd | C746 |
| Kinijos Liaudies Respublika | JILIN CARBON CO., LTD | C747 |
| Kinijos Liaudies Respublika | Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd. | C748 |
| Kinijos Liaudies Respublika | JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD. | C749 |
| Kinijos Liaudies Respublika | Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd | C750 |
| Kinijos Liaudies Respublika | LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD | C751 |
| Kinijos Liaudies Respublika | LIAOYANG CARBON CO., LTD. | C752 |
| Kinijos Liaudies Respublika | LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY | C753 |
| Kinijos Liaudies Respublika | LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD | C754 |
| Kinijos Liaudies Respublika | MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD. | C755 |
| Kinijos Liaudies Respublika | SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C756 |
| Kinijos Liaudies Respublika | SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT | C757 |
| Kinijos Liaudies Respublika | SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD. | C758 |
| Kinijos Liaudies Respublika | SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. | C759 |
| Kinijos Liaudies Respublika | TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD | C760 |
| Kinijos Liaudies Respublika | XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD | C762 |

Šalis

Pavadinimas

Papildomas TARIC kodas

Kinijos Liaudies Respublika

ANSHAN CARBON CO., LTD.

C735

Kinijos Liaudies Respublika

ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD.

C736

Kinijos Liaudies Respublika

DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD

C738

Kinijos Liaudies Respublika

DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD.

C739

Kinijos Liaudies Respublika

DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD.

C740

Kinijos Liaudies Respublika

Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd.

C741

Kinijos Liaudies Respublika

FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD.

C742

Kinijos Liaudies Respublika

Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory

C743

Kinijos Liaudies Respublika

Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited

C744

Kinijos Liaudies Respublika

Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd

C746

Kinijos Liaudies Respublika

JILIN CARBON CO., LTD

C747

Kinijos Liaudies Respublika

Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd.

C748

Kinijos Liaudies Respublika

JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD.

C749

Kinijos Liaudies Respublika

Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd

C750

Kinijos Liaudies Respublika

LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD

C751

Kinijos Liaudies Respublika

LIAOYANG CARBON CO., LTD.

C752

Kinijos Liaudies Respublika

LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY

C753

Kinijos Liaudies Respublika

LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD

C754

Kinijos Liaudies Respublika

MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD.

C755

Kinijos Liaudies Respublika

SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C756

Kinijos Liaudies Respublika

SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT

C757

Kinijos Liaudies Respublika

SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD.

C758

Kinijos Liaudies Respublika

SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD.

C759

Kinijos Liaudies Respublika

TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD

C760

Kinijos Liaudies Respublika

XINGHE COUNTY MUZI CARBON CO., LTD

C762

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/214 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/214

---

2014 m. liepos 31 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 229, 2014 m. liepos 31 d.
  )

7 puslapis, I priedas, 1 punktas:

yra:

„ITALIJA

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm“,

turi būti:

„ITALIJA

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/“.

---

| 2022 4 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/215 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 4 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/215

---

2014 m. birželio 23 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 692/2014 dėl apribojimų, taikytinų Krymo ar Sevastopolio kilmės prekių importui į Sąjungą, atsakant į neteisėtą Krymo ir Sevastopolio prijungimą, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 183, 2014 m. birželio 24 d.
  )

13 puslapis, priedas:

yra:

„ITALIJA

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm“,

turi būti:

„ITALIJA

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/“.

---