# Eiropas Savienības L 169/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 169 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 27. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 169

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 27. jūnijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/991 (2022. gada 8. jūnijs), ar ko Regulu (ES) 2016/794 groza attiecībā uz Eiropola sadarbību ar privātajām pusēm, personas datu apstrādi, ko Eiropols veic kriminālizmeklēšanas atbalstam, un Eiropola lomu pētniecībā un inovācijā | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/992 (2022. gada 8. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1628, lai pagarinātu Komisijas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus (
  1
  ) | 43 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/993 (2022. gada 8. jūnijs) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni  (
  1
  ) | 45 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/991 (2022. gada 8. jūnijs), ar ko Regulu (ES) 2016/794 groza attiecībā uz Eiropola sadarbību ar privātajām pusēm, personas datu apstrādi, ko Eiropols veic kriminālizmeklēšanas atbalstam, un Eiropola lomu pētniecībā un inovācijā

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/992 (2022. gada 8. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1628, lai pagarinātu Komisijas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus (
  1
  )

1

43

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/993 (2022. gada 8. jūnijs) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni  (
  1
  )

1

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 27.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 169/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2022/991

(2022. gada 8. jūnijs),

ar ko Regulu (ES) 2016/794 groza attiecībā uz Eiropola sadarbību ar privātajām pusēm, personas datu apstrādi, ko Eiropols veic kriminālizmeklēšanas atbalstam, un Eiropola lomu pētniecībā un inovācijā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 88. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols) tika izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (2), lai atbalstītu un stiprinātu dalībvalstu kompetento iestāžu darbību un to savstarpējo sadarbību, novēršot un apkarojot smagus noziegumus, kas skar divas vai vairākas dalībvalstis, terorismu un noziedzības veidus, kas skar vispārējas intereses, uz kurām attiecas Savienības politika. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols) tika izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (2), lai atbalstītu un stiprinātu dalībvalstu kompetento iestāžu darbību un to savstarpējo sadarbību, novēršot un apkarojot smagus noziegumus, kas skar divas vai vairākas dalībvalstis, terorismu un noziedzības veidus, kas skar vispārējas intereses, uz kurām attiecas Savienības politika.

| (2) | Eiropa saskaras ar strauji mainīgu drošības situāciju, kurā drošības apdraudējumi pastāvīgi attīstās un kļūst arvien sarežģītāki. Teroristi un citi noziedznieki savā labā izmanto digitālo pārveidi un jaunās tehnoloģijas, konkrēti, gan savstarpējo savienojamību, gan to, ka saplūst fiziskās un digitālās pasaules robežas, piemēram, slēpjot savus noziegumus un savu identitāti, izmantojot arvien sarežģītākus paņēmienus. Teroristi un citi noziedznieki ir pierādījuši savu spēju krīzes apstākļos pielāgot savus darbības veidus un izvērst jaunas noziedzīgas darbības, tostarp, izmantojot tehnoloģijā balstītus rīkus, lai palielinātu un paplašinātu savu noziedzīgo darbību diapazonu un mērogu. Terorisms joprojām būtiski apdraud Savienības iedzīvotāju brīvību un dzīvesveidu. |
| --- | --- |

(2)

Eiropa saskaras ar strauji mainīgu drošības situāciju, kurā drošības apdraudējumi pastāvīgi attīstās un kļūst arvien sarežģītāki. Teroristi un citi noziedznieki savā labā izmanto digitālo pārveidi un jaunās tehnoloģijas, konkrēti, gan savstarpējo savienojamību, gan to, ka saplūst fiziskās un digitālās pasaules robežas, piemēram, slēpjot savus noziegumus un savu identitāti, izmantojot arvien sarežģītākus paņēmienus. Teroristi un citi noziedznieki ir pierādījuši savu spēju krīzes apstākļos pielāgot savus darbības veidus un izvērst jaunas noziedzīgas darbības, tostarp, izmantojot tehnoloģijā balstītus rīkus, lai palielinātu un paplašinātu savu noziedzīgo darbību diapazonu un mērogu. Terorisms joprojām būtiski apdraud Savienības iedzīvotāju brīvību un dzīvesveidu.

| (3) | Apdraudējumi, kas pastāvīgi attīstās un kļūst arvien sarežģītāki, izplatās pāri robežām, aptverot dažādus noziegumus, kurus tāpēc ir vieglāk pastrādāt, un izpaužas polikriminālu organizētu noziedzīgu grupu darbībā, kas iesaistās plašā noziedzīgu darbību klāstā. Tā kā ar rīcību valsts līmenī un pārrobežu sadarbību vien nepietiek, lai vērstos pret minētajiem starpvalstu drošības apdraudējumiem, dalībvalstu kompetentās iestādes arvien plašāk izmanto Eiropola piedāvāto atbalstu un speciālās zināšanas, lai novērstu un apkarotu smagus noziegumus un terorismu. No brīža, kad Regula (ES) 2016/794 kļuva piemērojama, Eiropola uzdevumu operatīvā nozīme ir būtiski palielinājusies. Turklāt jaunā apdraudējumu vide maina tā atbalsta tvērumu un veidu, kurš dalībvalstīm nepieciešams un kuru tās sagaida no Eiropola, lai nodrošinātu iedzīvotāju drošību. |
| --- | --- |

(3)

Apdraudējumi, kas pastāvīgi attīstās un kļūst arvien sarežģītāki, izplatās pāri robežām, aptverot dažādus noziegumus, kurus tāpēc ir vieglāk pastrādāt, un izpaužas polikriminālu organizētu noziedzīgu grupu darbībā, kas iesaistās plašā noziedzīgu darbību klāstā. Tā kā ar rīcību valsts līmenī un pārrobežu sadarbību vien nepietiek, lai vērstos pret minētajiem starpvalstu drošības apdraudējumiem, dalībvalstu kompetentās iestādes arvien plašāk izmanto Eiropola piedāvāto atbalstu un speciālās zināšanas, lai novērstu un apkarotu smagus noziegumus un terorismu. No brīža, kad Regula (ES) 2016/794 kļuva piemērojama, Eiropola uzdevumu operatīvā nozīme ir būtiski palielinājusies. Turklāt jaunā apdraudējumu vide maina tā atbalsta tvērumu un veidu, kurš dalībvalstīm nepieciešams un kuru tās sagaida no Eiropola, lai nodrošinātu iedzīvotāju drošību.

| (4) | Tādēļ ar šo regulu būtu jāuztic papildu uzdevumi Eiropolam, lai Eiropols varētu labāk atbalstīt dalībvalstu kompetentās iestādes, vienlaikus pilnībā saglabājot Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. panta 2. punktā noteiktos dalībvalstu pienākumus valsts drošības jomā. Eiropola pastiprinātās pilnvaras būtu jālīdzsvaro ar pastiprinātiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz pamattiesībām un lielāku pārskatatbildību, atbildību un pārraudzību, tostarp parlamentāro pārraudzību un pārraudzību ar Eiropola valdes (“valde”) starpniecību. Lai Eiropols varētu īstenot savas pastiprinātās pilnvaras, papildu uzdevumu veikšanai būtu jānodrošina atbilstīgi cilvēkresursi un finanšu resursi. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ ar šo regulu būtu jāuztic papildu uzdevumi Eiropolam, lai Eiropols varētu labāk atbalstīt dalībvalstu kompetentās iestādes, vienlaikus pilnībā saglabājot Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. panta 2. punktā noteiktos dalībvalstu pienākumus valsts drošības jomā. Eiropola pastiprinātās pilnvaras būtu jālīdzsvaro ar pastiprinātiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz pamattiesībām un lielāku pārskatatbildību, atbildību un pārraudzību, tostarp parlamentāro pārraudzību un pārraudzību ar Eiropola valdes (“valde”) starpniecību. Lai Eiropols varētu īstenot savas pastiprinātās pilnvaras, papildu uzdevumu veikšanai būtu jānodrošina atbilstīgi cilvēkresursi un finanšu resursi.

| (5) | Tā kā Savienība saskaras ar aizvien lielākiem draudiem, ko rada organizētas noziedzīgas grupas un teroristu uzbrukumi, efektīvai tiesībaizsardzības iestāžu reakcijai jāietver labi apmācītu un savietojamu īpašo intervences vienību pieejamība, kuras specializējas cilvēka radītu krīzes situāciju kontrolē. Savienībā dalībvalstu īpašās intervences vienības sadarbojas, pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2008/617/TI (3). Eiropolam būtu jāspēj atbalstīt minētās īpašās intervences vienības, sniedzot tehnisko un finansiālo atbalstu, ar ko papildina dalībvalstu īstenotos centienus. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā Savienība saskaras ar aizvien lielākiem draudiem, ko rada organizētas noziedzīgas grupas un teroristu uzbrukumi, efektīvai tiesībaizsardzības iestāžu reakcijai jāietver labi apmācītu un savietojamu īpašo intervences vienību pieejamība, kuras specializējas cilvēka radītu krīzes situāciju kontrolē. Savienībā dalībvalstu īpašās intervences vienības sadarbojas, pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2008/617/TI (3). Eiropolam būtu jāspēj atbalstīt minētās īpašās intervences vienības, sniedzot tehnisko un finansiālo atbalstu, ar ko papildina dalībvalstu īstenotos centienus.

| (6) | Pēdējos gados plaša mēroga kiberuzbrukumi, tostarp uzbrukumi, kuru izcelsme ir trešās valstīs, ir tikuši vērsti gan pret publiskām, gan privātām struktūrām daudzās jurisdikcijās Savienībā un ārpus tās, ietekmējot dažādas nozares, tostarp pakalpojumus transporta, veselības un finanšu jomā. Šādu kiberuzbrukumu novēršanu, atklāšanu, izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem atvieglo koordinācija un sadarbība starp attiecīgajiem aktoriem, tostarp Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūru (ENISA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/881 (4), kompetentajām iestādēm, kuras atbild par tīklu un informācijas sistēmu drošību (TID iestādes), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/1148 (5) nozīmē, dalībvalstu kompetentajām iestādēm un privātajām pusēm. Lai nodrošinātu efektīvu sadarbību starp visiem attiecīgajiem aktoriem Savienības un valstu līmenī kiberuzbrukumu un kiberdrošības apdraudējumu jomā, Eiropolam būtu jāsadarbojas ar ENISA, jo īpaši, izmantojot informācijas apmaiņu un sniedzot analītisko atbalstu to attiecīgajās kompetences jomās. |
| --- | --- |

(6)

Pēdējos gados plaša mēroga kiberuzbrukumi, tostarp uzbrukumi, kuru izcelsme ir trešās valstīs, ir tikuši vērsti gan pret publiskām, gan privātām struktūrām daudzās jurisdikcijās Savienībā un ārpus tās, ietekmējot dažādas nozares, tostarp pakalpojumus transporta, veselības un finanšu jomā. Šādu kiberuzbrukumu novēršanu, atklāšanu, izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem atvieglo koordinācija un sadarbība starp attiecīgajiem aktoriem, tostarp Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūru (ENISA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/881 (4), kompetentajām iestādēm, kuras atbild par tīklu un informācijas sistēmu drošību (TID iestādes), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/1148 (5) nozīmē, dalībvalstu kompetentajām iestādēm un privātajām pusēm. Lai nodrošinātu efektīvu sadarbību starp visiem attiecīgajiem aktoriem Savienības un valstu līmenī kiberuzbrukumu un kiberdrošības apdraudējumu jomā, Eiropolam būtu jāsadarbojas ar ENISA, jo īpaši, izmantojot informācijas apmaiņu un sniedzot analītisko atbalstu to attiecīgajās kompetences jomās.

| (7) | Augsta riska noziedzniekiem ir vadoša loma noziedzīgajos tīklos, un viņu noziedzīgās darbības rada augstu risku Savienības iekšējai drošībai. Lai apkarotu augsta riska organizētas noziedzīgas grupas un vērstos pret to vadošajiem locekļiem, Eiropolam būtu jāspēj sniegt atbalstu dalībvalstīm to izmeklēšanas darbību koncentrēšanā uz minēto tīklu locekļu un vadošo locekļu, viņu noziedzīgos darbību un viņu finanšu aktīvu identificēšanu. |
| --- | --- |

(7)

Augsta riska noziedzniekiem ir vadoša loma noziedzīgajos tīklos, un viņu noziedzīgās darbības rada augstu risku Savienības iekšējai drošībai. Lai apkarotu augsta riska organizētas noziedzīgas grupas un vērstos pret to vadošajiem locekļiem, Eiropolam būtu jāspēj sniegt atbalstu dalībvalstīm to izmeklēšanas darbību koncentrēšanā uz minēto tīklu locekļu un vadošo locekļu, viņu noziedzīgos darbību un viņu finanšu aktīvu identificēšanu.

| (8) | Smagu noziegumu radītie draudi prasa koordinētu, saskaņotu, daudzdisciplīnu un daudzaģentūru reakciju. Eiropolam būtu jāspēj veicināt un atbalstīt uz izlūkdatiem balstītas, dalībvalstu virzītas drošības iniciatīvas, kuru mērķis ir identificēt smagu noziegumu radītus draudus, noteikt to prioritāti un novērst tos, piemēram, Eiropas daudzdisciplīnu platformu pret noziedzības draudiem (EMPACT). Eiropolam būtu jāspēj sniegt administratīvu, loģistikas, finansiālu un operatīvu atbalstu šādām iniciatīvām. |
| --- | --- |

(8)

Smagu noziegumu radītie draudi prasa koordinētu, saskaņotu, daudzdisciplīnu un daudzaģentūru reakciju. Eiropolam būtu jāspēj veicināt un atbalstīt uz izlūkdatiem balstītas, dalībvalstu virzītas drošības iniciatīvas, kuru mērķis ir identificēt smagu noziegumu radītus draudus, noteikt to prioritāti un novērst tos, piemēram, Eiropas daudzdisciplīnu platformu pret noziedzības draudiem (EMPACT). Eiropolam būtu jāspēj sniegt administratīvu, loģistikas, finansiālu un operatīvu atbalstu šādām iniciatīvām.

| (9) | Šengenas Informācijas sistēma (SIS), kas policijas sadarbības un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās jomā ir izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1862 (6), ir būtisks instruments augsta līmeņa drošības uzturēšanai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Eiropols kā informācijas apmaiņas centrs Savienībā saņem un tur vērtīgu informāciju no trešām valstīm un starptautiskām organizācijām par personām, kas tiek turētas aizdomās par to, ka tās ir iesaistītas noziegumos, kuri ietilpst Eiropola mērķos. Ievērojot savus mērķus un uzdevumu – sniegt atbalstu dalībvalstīm smagu noziegumu un terorisma novēršanā un apkarošanā –, Eiropolam būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm tādu datu apstrādē, ko Eiropolam sniedz trešās valstis vai starptautiskās organizācijas, ierosinot, ka dalībvalstis varētu ievadīt brīdinājumus SIS jaunā kategorijā – informatīvie brīdinājumi Savienības interesēs (“informatīvie brīdinājumi”) –, lai minētos informatīvos brīdinājumus darītu pieejamus SIS galalietotājiem. Šajā nolūkā būtu jāievieš periodiskas ziņošanas mehānisms, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis un Eiropols tiek informēti par minēto datu pārbaudes un analīzes rezultātu un par to vai informācija ir ievadīta SIS. Dalībvalstu sadarbības kārtība šādu datu apstrādei un informatīvo brīdinājumu ievadīšanai SIS, jo īpaši saistībā ar cīņu pret terorismu, būtu pastāvīgi jākoordinē starp dalībvalstīm. Valdei būtu sīkāk jāprecizē kritēriji, uz kuru pamata Eiropolam vajadzētu būt iespējai ierosināt ievadīt SIS šādus informatīvus brīdinājumus. |
| --- | --- |

(9)

Šengenas Informācijas sistēma (SIS), kas policijas sadarbības un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās jomā ir izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1862 (6), ir būtisks instruments augsta līmeņa drošības uzturēšanai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Eiropols kā informācijas apmaiņas centrs Savienībā saņem un tur vērtīgu informāciju no trešām valstīm un starptautiskām organizācijām par personām, kas tiek turētas aizdomās par to, ka tās ir iesaistītas noziegumos, kuri ietilpst Eiropola mērķos. Ievērojot savus mērķus un uzdevumu – sniegt atbalstu dalībvalstīm smagu noziegumu un terorisma novēršanā un apkarošanā –, Eiropolam būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm tādu datu apstrādē, ko Eiropolam sniedz trešās valstis vai starptautiskās organizācijas, ierosinot, ka dalībvalstis varētu ievadīt brīdinājumus SIS jaunā kategorijā – informatīvie brīdinājumi Savienības interesēs (“informatīvie brīdinājumi”) –, lai minētos informatīvos brīdinājumus darītu pieejamus SIS galalietotājiem. Šajā nolūkā būtu jāievieš periodiskas ziņošanas mehānisms, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis un Eiropols tiek informēti par minēto datu pārbaudes un analīzes rezultātu un par to vai informācija ir ievadīta SIS. Dalībvalstu sadarbības kārtība šādu datu apstrādei un informatīvo brīdinājumu ievadīšanai SIS, jo īpaši saistībā ar cīņu pret terorismu, būtu pastāvīgi jākoordinē starp dalībvalstīm. Valdei būtu sīkāk jāprecizē kritēriji, uz kuru pamata Eiropolam vajadzētu būt iespējai ierosināt ievadīt SIS šādus informatīvus brīdinājumus.

| (10) | Eiropolam ir svarīga loma, atbalstot izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, kas paredzēts, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, un kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (7). Tāpēc Eiropolam pēc dalībvalstu pieprasījuma būtu ar savām speciālajām zināšanām, analīzi, ziņojumiem un citu attiecīgu informāciju jāsniedz ieguldījums izvērtēšanas un uzraudzības mehānismā, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu. |
| --- | --- |

(10)

Eiropolam ir svarīga loma, atbalstot izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, kas paredzēts, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, un kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (7). Tāpēc Eiropolam pēc dalībvalstu pieprasījuma būtu ar savām speciālajām zināšanām, analīzi, ziņojumiem un citu attiecīgu informāciju jāsniedz ieguldījums izvērtēšanas un uzraudzības mehānismā, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu.

| (11) | Riska novērtējumi palīdz paredzēt jaunas tendences un vērsties pret jauniem draudiem, ko rada smagi noziegumi un terorisms. Lai sniegtu atbalstu Komisijai un dalībvalstīm efektīvu riska novērtējumu veikšanā, Eiropolam būtu jānodrošina Komisijai un dalībvalstīm draudu novērtējuma analīze, pamatojoties uz tā rīcībā esošo informāciju par noziedzības izpausmēm un tendencēm, neskarot Savienības tiesību aktus par muitas riska pārvaldību. |
| --- | --- |

(11)

Riska novērtējumi palīdz paredzēt jaunas tendences un vērsties pret jauniem draudiem, ko rada smagi noziegumi un terorisms. Lai sniegtu atbalstu Komisijai un dalībvalstīm efektīvu riska novērtējumu veikšanā, Eiropolam būtu jānodrošina Komisijai un dalībvalstīm draudu novērtējuma analīze, pamatojoties uz tā rīcībā esošo informāciju par noziedzības izpausmēm un tendencēm, neskarot Savienības tiesību aktus par muitas riska pārvaldību.

| (12) | Lai Savienības drošības pētījumu finansējums varētu sasniegt tā mērķi, proti, nodrošināt to, ka pētījumi pilnībā realizē to potenciālu un apmierina tiesībaizsardzības vajadzības, Eiropolam būtu jāpalīdz Komisijai noteikt galvenās pētniecības tēmas, kā arī izstrādāt un īstenot Savienības pētniecības un inovācijas pamatprogrammas, kas attiecas uz Eiropola mērķiem. Attiecīgā gadījumā Eiropolam vajadzētu būtu iespējai izplatīt savu pētniecības un inovācijas darbību rezultātus, tādējādi palīdzot radīt sinerģijas starp attiecīgo Savienības struktūru pētniecības un inovācijas darbībām. Plānojot un konceptuāli izstrādājot Eiropola mērķiem atbilstīgas pētniecības un inovācijas darbības, Eiropolam vajadzētu būt iespējai attiecīgā gadījumā apspriesties ar Komisijas Kopīgo pētniecības centru (JRC). Eiropolam būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nepieļautu interešu konfliktu. Eiropolam nebūtu jāsaņem finansējums no konkrētas Savienības pamatprogrammas, ja tas palīdz Komisijai noteikt galvenās pētniecības tēmas vai izstrādāt un īstenot minēto pamatprogrammu. Ir būtiski, lai Eiropolam būtu pieejams pienācīgs finansējums, lai tas varētu palīdzēt dalībvalstīm un Komisijai pētniecības un inovācijas jomā. |
| --- | --- |

(12)

Lai Savienības drošības pētījumu finansējums varētu sasniegt tā mērķi, proti, nodrošināt to, ka pētījumi pilnībā realizē to potenciālu un apmierina tiesībaizsardzības vajadzības, Eiropolam būtu jāpalīdz Komisijai noteikt galvenās pētniecības tēmas, kā arī izstrādāt un īstenot Savienības pētniecības un inovācijas pamatprogrammas, kas attiecas uz Eiropola mērķiem. Attiecīgā gadījumā Eiropolam vajadzētu būtu iespējai izplatīt savu pētniecības un inovācijas darbību rezultātus, tādējādi palīdzot radīt sinerģijas starp attiecīgo Savienības struktūru pētniecības un inovācijas darbībām. Plānojot un konceptuāli izstrādājot Eiropola mērķiem atbilstīgas pētniecības un inovācijas darbības, Eiropolam vajadzētu būt iespējai attiecīgā gadījumā apspriesties ar Komisijas Kopīgo pētniecības centru (JRC). Eiropolam būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nepieļautu interešu konfliktu. Eiropolam nebūtu jāsaņem finansējums no konkrētas Savienības pamatprogrammas, ja tas palīdz Komisijai noteikt galvenās pētniecības tēmas vai izstrādāt un īstenot minēto pamatprogrammu. Ir būtiski, lai Eiropolam būtu pieejams pienācīgs finansējums, lai tas varētu palīdzēt dalībvalstīm un Komisijai pētniecības un inovācijas jomā.

| (13) | Drošības vai sabiedriskās kārtības iemeslu dēļ Savienība un dalībvalstis var pieņemt ierobežojošus pasākumus attiecībā uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem. Minētajā nolūkā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/452 (8) izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai. Īpaša uzmanība jāpievērš ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem jaunās tehnoloģijās, jo tām var būt nozīmīga ietekme uz drošību un sabiedrisko kārtību, jo īpaši, kad šādas tehnoloģijas izmanto dalībvalstu kompetentās iestādes. Ņemot vērā Eiropola iesaisti jauno tehnoloģiju pārraudzībā un tā iesaistīšanos jaunu veidu izstrādē, kā minētās tehnoloģijas izmantot tiesībaizsardzības nolūkos, jo īpaši ar tā Inovācijas laboratorijas un ar ES inovācijas centra iekšējai drošībai starpniecību, Eiropolam ir plašas zināšanas par šādu tehnoloģiju sniegtajām iespējām, kā arī par riskiem, kas saistīti ar to izmantošanu. Tādēļ Eiropolam vajadzētu būt iespējai atbalstīt dalībvalstis tādu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā un ar tiem saistīto drošības risku izvērtēšanā, kas attiecas uz uzņēmumiem, kuri nodrošina tehnoloģijas, tostarp programmatūru, ko Eiropols izmanto tādu noziegumu novēršanai un izmeklēšanai, kas ietilpst Eiropola mērķos, vai kritiskas tehnoloģijas, kuras varētu izmantot terorisma veicināšanai. Šajā saistībā ar Eiropola speciālajām zināšanām būtu jāsniedz atbalsts ārvalstu tiešo ieguldījumu un ar tiem saistīto drošības risku izvērtējumam. Īpaši būtu jāņem vērā tas, vai ārvalstu ieguldītājs jau ir bijis iesaistīts darbībās, kas ietekmē drošību, vai pastāv nopietns risks, ka ārvalstu ieguldītājs iesaistīsies nelikumīgās vai noziedzīgās darbībās, un vai ārvalstu ieguldītāju tieši vai netieši kontrolē kādas trešās valsts valdība, tostarp, piešķirot subsīdijas. |
| --- | --- |

(13)

Drošības vai sabiedriskās kārtības iemeslu dēļ Savienība un dalībvalstis var pieņemt ierobežojošus pasākumus attiecībā uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem. Minētajā nolūkā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/452 (8) izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai. Īpaša uzmanība jāpievērš ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem jaunās tehnoloģijās, jo tām var būt nozīmīga ietekme uz drošību un sabiedrisko kārtību, jo īpaši, kad šādas tehnoloģijas izmanto dalībvalstu kompetentās iestādes. Ņemot vērā Eiropola iesaisti jauno tehnoloģiju pārraudzībā un tā iesaistīšanos jaunu veidu izstrādē, kā minētās tehnoloģijas izmantot tiesībaizsardzības nolūkos, jo īpaši ar tā Inovācijas laboratorijas un ar ES inovācijas centra iekšējai drošībai starpniecību, Eiropolam ir plašas zināšanas par šādu tehnoloģiju sniegtajām iespējām, kā arī par riskiem, kas saistīti ar to izmantošanu. Tādēļ Eiropolam vajadzētu būt iespējai atbalstīt dalībvalstis tādu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā un ar tiem saistīto drošības risku izvērtēšanā, kas attiecas uz uzņēmumiem, kuri nodrošina tehnoloģijas, tostarp programmatūru, ko Eiropols izmanto tādu noziegumu novēršanai un izmeklēšanai, kas ietilpst Eiropola mērķos, vai kritiskas tehnoloģijas, kuras varētu izmantot terorisma veicināšanai. Šajā saistībā ar Eiropola speciālajām zināšanām būtu jāsniedz atbalsts ārvalstu tiešo ieguldījumu un ar tiem saistīto drošības risku izvērtējumam. Īpaši būtu jāņem vērā tas, vai ārvalstu ieguldītājs jau ir bijis iesaistīts darbībās, kas ietekmē drošību, vai pastāv nopietns risks, ka ārvalstu ieguldītājs iesaistīsies nelikumīgās vai noziedzīgās darbībās, un vai ārvalstu ieguldītāju tieši vai netieši kontrolē kādas trešās valsts valdība, tostarp, piešķirot subsīdijas.

| (14) | Eiropols nodrošina speciālās zināšanas smagu noziegumu un terorisma apkarošanā. Pēc dalībvalsts pieprasījuma Eiropola darbiniekiem būtu jāspēj sniegt operatīvo atbalstu minētās dalībvalsts kompetentajām iestādēm operācijās un izmeklēšanā, jo īpaši, veicinot pārrobežu informācijas apmaiņu un sniedzot kriminālistikas un tehnisko atbalstu operācijās un izmeklēšanā, tostarp saistībā ar kopējām izmeklēšanas grupām. Eiropola darbiniekiem vajadzētu būt tiesībām pēc dalībvalsts pieprasījuma būt klāt, kad attiecīgajā dalībvalstī tiek veikti izmeklēšanas pasākumi. Eiropola darbiniekiem nevajadzētu būt pilnvarām veikt izmeklēšanas pasākumus. |
| --- | --- |

(14)

Eiropols nodrošina speciālās zināšanas smagu noziegumu un terorisma apkarošanā. Pēc dalībvalsts pieprasījuma Eiropola darbiniekiem būtu jāspēj sniegt operatīvo atbalstu minētās dalībvalsts kompetentajām iestādēm operācijās un izmeklēšanā, jo īpaši, veicinot pārrobežu informācijas apmaiņu un sniedzot kriminālistikas un tehnisko atbalstu operācijās un izmeklēšanā, tostarp saistībā ar kopējām izmeklēšanas grupām. Eiropola darbiniekiem vajadzētu būt tiesībām pēc dalībvalsts pieprasījuma būt klāt, kad attiecīgajā dalībvalstī tiek veikti izmeklēšanas pasākumi. Eiropola darbiniekiem nevajadzētu būt pilnvarām veikt izmeklēšanas pasākumus.

| (15) | Viens no Eiropola mērķiem ir atbalstīt un stiprināt dalībvalstu kompetento iestāžu darbību un savstarpējo sadarbību tādu noziedzības veidu novēršanā un apkarošanā, kuri skar vispārējās intereses, uz kurām attiecas Savienības politika. Lai stiprinātu minēto atbalstu, Eiropola izpilddirektoram (“izpilddirektors”) būtu jāspēj ierosināt dalībvalsts kompetentajām iestādēm, lai tās uzsāk, vada vai koordinē izmeklēšanu par noziegumu, kas attiecas tikai uz minēto dalībvalsti, bet skar vispārējās intereses, uz kurām attiecas Savienības politika. Eiropolam par katru šādu ierosinājumu būtu jāinformē Eurojust un, attiecīgā gadījumā, Eiropas Prokuratūra (EPPO), kas izveidota ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (9). |
| --- | --- |

(15)

Viens no Eiropola mērķiem ir atbalstīt un stiprināt dalībvalstu kompetento iestāžu darbību un savstarpējo sadarbību tādu noziedzības veidu novēršanā un apkarošanā, kuri skar vispārējās intereses, uz kurām attiecas Savienības politika. Lai stiprinātu minēto atbalstu, Eiropola izpilddirektoram (“izpilddirektors”) būtu jāspēj ierosināt dalībvalsts kompetentajām iestādēm, lai tās uzsāk, vada vai koordinē izmeklēšanu par noziegumu, kas attiecas tikai uz minēto dalībvalsti, bet skar vispārējās intereses, uz kurām attiecas Savienības politika. Eiropolam par katru šādu ierosinājumu būtu jāinformē Eurojust un, attiecīgā gadījumā, Eiropas Prokuratūra (EPPO), kas izveidota ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (9).

| (16) | Tādu aizdomās turēto vai notiesāto personu, kuras tiek meklētas, pamatojoties uz valsts tiesas lēmumu, identitātes un noteiktu personas datu publicēšana palielina dalībvalstu iespējas šādas personas atrast un aizturēt. Lai atbalstītu dalībvalstis šādu personu atrašanā un aizturēšanā, Eiropolam būtu jāspēj savā tīmekļa vietnē publicēt informāciju par Eiropas visvairāk meklētajiem bēguļojošiem noziedzniekiem, kuri tiek meklēti sakarā ar noziedzīgiem nodarījumiem, kas ietilpst Eiropola mērķos. Tajā pašā nolūkā Eiropolam būtu sabiedrībai jāatvieglo informācijas sniegšana dalībvalstīm un Eiropolam par šādām personām. |
| --- | --- |

(16)

Tādu aizdomās turēto vai notiesāto personu, kuras tiek meklētas, pamatojoties uz valsts tiesas lēmumu, identitātes un noteiktu personas datu publicēšana palielina dalībvalstu iespējas šādas personas atrast un aizturēt. Lai atbalstītu dalībvalstis šādu personu atrašanā un aizturēšanā, Eiropolam būtu jāspēj savā tīmekļa vietnē publicēt informāciju par Eiropas visvairāk meklētajiem bēguļojošiem noziedzniekiem, kuri tiek meklēti sakarā ar noziedzīgiem nodarījumiem, kas ietilpst Eiropola mērķos. Tajā pašā nolūkā Eiropolam būtu sabiedrībai jāatvieglo informācijas sniegšana dalībvalstīm un Eiropolam par šādām personām.

| (17) | Tiklīdz Eiropols pārliecinās, ka personas dati, ko tas saņem, ietilpst tā mērķos, Eiropolam būtu jāspēj apstrādāt minētos personas datus šādās četrās turpmāk minētās situācijās. Pirmajā situācijā saņemtie personas dati ir saistīti ar jebkuru no Regulas (ES) 2016/794 II pielikumā (“II pielikums”) uzskaitītajām datu subjektu kategorijām. Otrajā situācijā saņemtie personas dati sastāv no izmeklēšanas datiem, kuros ir dati, kas nav saistīti ne ar vienu no II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām, bet kas sniegti, pamatojoties uz Eiropola atbalsta pieprasījumu saistībā ar konkrētu kriminālizmeklēšanu, ko iesniegusi kāda dalībvalsts, EPPO, Eurojust vai trešā valsts ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts, EPPO, Eurojust vai attiecīgā trešā valsts ir pilnvarota apstrādāt šādus izmeklēšanas datus saskaņā ar procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem, kas ir piemērojami atbilstīgi Savienības un valsts tiesību aktiem. Minētajā situācijā Eiropolam būtu jāspēj apstrādāt minētos izmeklēšanas datus tik ilgi, kamēr tas sniedz atbalstu minētajā konkrētajā kriminālizmeklēšanā. Trešajā situācijā saņemtie personas dati var nebūt saistīti ne ar vienu no II pielikumā minētajām datu subjektu kategorijām un var nebūt sniegti, pamatojoties uz Eiropola atbalsta pieprasījumu konkrētā kriminālizmeklēšanā. Minētajā situācijā Eiropolam vajadzētu būt iespējai pārbaudīt, vai minētie personas dati ir saistīti ar kādu no minētajām datu subjektu kategorijām. Ceturtajā situācijā saņemtie personas dati ir iesniegti, pētniecības un inovācijas projektu vajadzībām, un neietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās. |
| --- | --- |

(17)

Tiklīdz Eiropols pārliecinās, ka personas dati, ko tas saņem, ietilpst tā mērķos, Eiropolam būtu jāspēj apstrādāt minētos personas datus šādās četrās turpmāk minētās situācijās. Pirmajā situācijā saņemtie personas dati ir saistīti ar jebkuru no Regulas (ES) 2016/794 II pielikumā (“II pielikums”) uzskaitītajām datu subjektu kategorijām. Otrajā situācijā saņemtie personas dati sastāv no izmeklēšanas datiem, kuros ir dati, kas nav saistīti ne ar vienu no II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām, bet kas sniegti, pamatojoties uz Eiropola atbalsta pieprasījumu saistībā ar konkrētu kriminālizmeklēšanu, ko iesniegusi kāda dalībvalsts, EPPO, Eurojust vai trešā valsts ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts, EPPO, Eurojust vai attiecīgā trešā valsts ir pilnvarota apstrādāt šādus izmeklēšanas datus saskaņā ar procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem, kas ir piemērojami atbilstīgi Savienības un valsts tiesību aktiem. Minētajā situācijā Eiropolam būtu jāspēj apstrādāt minētos izmeklēšanas datus tik ilgi, kamēr tas sniedz atbalstu minētajā konkrētajā kriminālizmeklēšanā. Trešajā situācijā saņemtie personas dati var nebūt saistīti ne ar vienu no II pielikumā minētajām datu subjektu kategorijām un var nebūt sniegti, pamatojoties uz Eiropola atbalsta pieprasījumu konkrētā kriminālizmeklēšanā. Minētajā situācijā Eiropolam vajadzētu būt iespējai pārbaudīt, vai minētie personas dati ir saistīti ar kādu no minētajām datu subjektu kategorijām. Ceturtajā situācijā saņemtie personas dati ir iesniegti, pētniecības un inovācijas projektu vajadzībām, un neietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās.

| (18) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (10) 73. pantu Eiropolam attiecīgos gadījumos un ciktāl tas ir iespējams ir skaidri jānošķir personas dati, kas ietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (10) 73. pantu Eiropolam attiecīgos gadījumos un ciktāl tas ir iespējams ir skaidri jānošķir personas dati, kas ietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās.

| (19) | Ja dalībvalstis izmanto Eiropola infrastruktūru, lai apmainītos ar personas datiem par noziegumiem, kas neietilpst Eiropola mērķos, Eiropolam nevajadzētu būt piekļuvei minētajiem datiem un tas būtu jāuzskata par “apstrādātāju”, ievērojot Regulas (ES) 2018/1725 87. pantu. Minētajos gadījumos Eiropolam vajadzētu būt iespējai apstrādāt datus, kas nav saistīti ne ar vienu no II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām. Gadījumos, kad dalībvalstis izmanto Eiropola infrastruktūru, lai apmainītos ar personas datiem par noziegumiem, kas ietilpst Eiropola mērķos, un ja tās atļauj Eiropolam piekļūt minētajiem datiem, prasības, kas saistītas ar II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām, būtu jāpiemēro jebkādai citai minēto datu apstrādei, ko veic Eiropols. |
| --- | --- |

(19)

Ja dalībvalstis izmanto Eiropola infrastruktūru, lai apmainītos ar personas datiem par noziegumiem, kas neietilpst Eiropola mērķos, Eiropolam nevajadzētu būt piekļuvei minētajiem datiem un tas būtu jāuzskata par “apstrādātāju”, ievērojot Regulas (ES) 2018/1725 87. pantu. Minētajos gadījumos Eiropolam vajadzētu būt iespējai apstrādāt datus, kas nav saistīti ne ar vienu no II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām. Gadījumos, kad dalībvalstis izmanto Eiropola infrastruktūru, lai apmainītos ar personas datiem par noziegumiem, kas ietilpst Eiropola mērķos, un ja tās atļauj Eiropolam piekļūt minētajiem datiem, prasības, kas saistītas ar II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām, būtu jāpiemēro jebkādai citai minēto datu apstrādei, ko veic Eiropols.

| (20) | Eiropolam, vienlaikus ievērojot datu minimizēšanas principu, būtu jāspēj pārbaudīt, vai personas dati, kas saņemti saistībā ar Eiropola mērķos ietilpstošu noziegumu novēršanu un apkarošanu, ir saistīti ar kādu no II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām. Minētajā nolūkā Eiropolam būtu jāspēj veikt saņemto personas datu iepriekšēju analīzi ar vienīgo mērķi noteikt, vai šādi dati atbilst kādai no minētajām datu subjektu kategorijām, salīdzinot minētos personas datus ar tā rīcībā jau esošiem datiem, neveicot minēto personas datu sīkāku analīzi. Šādai iepriekšējai analīzei būtu jānotiek pirms – un atsevišķi no – Eiropola datu apstrādes nolūkā veikt salīdzinošo pārbaudi, stratēģisko analīzi, operatīvo analīzi vai informācijas apmaiņu un pēc tam, kad Eiropols ir noteicis, ka attiecīgie dati ir relevanti un nepieciešami tā uzdevumu izpildei. Kad Eiropols ir pārliecinājies, ka minētie personas dati ir saistīti ar II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām, Eiropolam būtu jāspēj apstrādāt minētos personas datus, lai veiktu salīdzinošo pārbaudi, stratēģisko analīzi, operatīvo analīzi vai informācijas apmaiņu. Ja Eiropols secina, ka minētie personas dati nav saistīti ar II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām, tam minētie dati būtu jādzēš. |
| --- | --- |

(20)

Eiropolam, vienlaikus ievērojot datu minimizēšanas principu, būtu jāspēj pārbaudīt, vai personas dati, kas saņemti saistībā ar Eiropola mērķos ietilpstošu noziegumu novēršanu un apkarošanu, ir saistīti ar kādu no II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām. Minētajā nolūkā Eiropolam būtu jāspēj veikt saņemto personas datu iepriekšēju analīzi ar vienīgo mērķi noteikt, vai šādi dati atbilst kādai no minētajām datu subjektu kategorijām, salīdzinot minētos personas datus ar tā rīcībā jau esošiem datiem, neveicot minēto personas datu sīkāku analīzi. Šādai iepriekšējai analīzei būtu jānotiek pirms – un atsevišķi no – Eiropola datu apstrādes nolūkā veikt salīdzinošo pārbaudi, stratēģisko analīzi, operatīvo analīzi vai informācijas apmaiņu un pēc tam, kad Eiropols ir noteicis, ka attiecīgie dati ir relevanti un nepieciešami tā uzdevumu izpildei. Kad Eiropols ir pārliecinājies, ka minētie personas dati ir saistīti ar II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām, Eiropolam būtu jāspēj apstrādāt minētos personas datus, lai veiktu salīdzinošo pārbaudi, stratēģisko analīzi, operatīvo analīzi vai informācijas apmaiņu. Ja Eiropols secina, ka minētie personas dati nav saistīti ar II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām, tam minētie dati būtu jādzēš.

| (21) | Personas datu kategorizācija konkrētā datu kopā var mainīties laika gaitā, kad saistībā ar kriminālizmeklēšanu kļūst pieejama jauna informācija, piemēram, par vēl citiem aizdomās turētajiem. Šā iemesla dēļ gadījumos, kad tas ir noteikti nepieciešami un samērīgi, Eiropolam uz laiku, kas nepārsniedz 18 mēnešus no brīža, kad Eiropols pārliecinās, ka minētie dati ietilpst tā mērķos, būtu jāļauj apstrādāt personas datus, lai noteiktu, kurām datu subjektu kategorijām atbilst attiecīgie dati. Pienācīgi pamatotos gadījumos Eiropolam vajadzētu būt iespējai pagarināt minēto laikposmu līdz trīs gadiem, ar noteikumu, ka šāds pagarinājums ir nepieciešams un samērīgs. Par pagarināšanu būtu jāinformē Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (EDAU). Ja personas datu apstrāde datu subjektu kategoriju noteikšanai vairs nav nepieciešama un pamatota un jebkurā gadījumā pēc maksimālā apstrādes laikposma beigām Eiropolam būtu jādzēš attiecīgie personas dati. |
| --- | --- |

(21)

Personas datu kategorizācija konkrētā datu kopā var mainīties laika gaitā, kad saistībā ar kriminālizmeklēšanu kļūst pieejama jauna informācija, piemēram, par vēl citiem aizdomās turētajiem. Šā iemesla dēļ gadījumos, kad tas ir noteikti nepieciešami un samērīgi, Eiropolam uz laiku, kas nepārsniedz 18 mēnešus no brīža, kad Eiropols pārliecinās, ka minētie dati ietilpst tā mērķos, būtu jāļauj apstrādāt personas datus, lai noteiktu, kurām datu subjektu kategorijām atbilst attiecīgie dati. Pienācīgi pamatotos gadījumos Eiropolam vajadzētu būt iespējai pagarināt minēto laikposmu līdz trīs gadiem, ar noteikumu, ka šāds pagarinājums ir nepieciešams un samērīgs. Par pagarināšanu būtu jāinformē Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (EDAU). Ja personas datu apstrāde datu subjektu kategoriju noteikšanai vairs nav nepieciešama un pamatota un jebkurā gadījumā pēc maksimālā apstrādes laikposma beigām Eiropolam būtu jādzēš attiecīgie personas dati.

| (22) | Kriminālizmeklēšanā savākto datu apjoms ir arvien palielinājies, un datu kopas ir kļuvušas daudz sarežģītākas. Dalībvalstis iesniedz Eiropolam lielas un sarežģītas datu kopas, lūdzot Eiropola operatīvo analīzi, lai identificētu saiknes ar citiem noziegumiem, kas nav noziegums, attiecībā uz kuru tiek veikta izmeklēšana, sakarā ar kuru tie tika savākti, un noziedzniekiem citās dalībvalstīs un ārpus Savienības. Tā kā Eiropols var efektīvāk atklāt šādas pārrobežu saiknes nekā dalībvalstis analizējot datus saviem spēkiem, Eiropolam būtu jāspēj sniegt atbalstu dalībvalstu veiktai kriminālizmeklēšanai, apstrādājot lielas un sarežģītas datu kopas, lai identificētu šādas pārrobežu saiknes, ar noteikumu, ka tiek izpildītas šajā regulā noteiktās stingrās prasības un aizsardzības pasākumi. Ja tas nepieciešams, lai efektīvi atbalstītu notiekošu konkrētu kriminālizmeklēšanu kādā dalībvalstī, Eiropolam būtu jāspēj apstrādāt izmeklēšanas datus, kurus dalībvalstu kompetentās iestādes ir pilnvarotas apstrādāt minētajā konkrētajā kriminālizmeklēšanā saskaņā ar procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem, kas ir piemērojami saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un kuri vēlāk ir iesniegti Eiropolam. Tam vajadzētu ietvert personas datus gadījumos, kad dalībvalsts nav varējusi noskaidrot, vai minētie dati ir saistīti ar II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām. Ja kāda dalībvalsts, EPPO vai Eurojust sniedz Eiropolam izmeklēšanas datus un lūdz Eiropola atbalstu notiekošā konkrētā kriminālizmeklēšanā, Eiropolam būtu jāspēj apstrādāt minētos datus tikmēr, kamēr tas sniedz atbalstu minētajai konkrētajai kriminālizmeklēšanai, saskaņā ar procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(22)

Kriminālizmeklēšanā savākto datu apjoms ir arvien palielinājies, un datu kopas ir kļuvušas daudz sarežģītākas. Dalībvalstis iesniedz Eiropolam lielas un sarežģītas datu kopas, lūdzot Eiropola operatīvo analīzi, lai identificētu saiknes ar citiem noziegumiem, kas nav noziegums, attiecībā uz kuru tiek veikta izmeklēšana, sakarā ar kuru tie tika savākti, un noziedzniekiem citās dalībvalstīs un ārpus Savienības. Tā kā Eiropols var efektīvāk atklāt šādas pārrobežu saiknes nekā dalībvalstis analizējot datus saviem spēkiem, Eiropolam būtu jāspēj sniegt atbalstu dalībvalstu veiktai kriminālizmeklēšanai, apstrādājot lielas un sarežģītas datu kopas, lai identificētu šādas pārrobežu saiknes, ar noteikumu, ka tiek izpildītas šajā regulā noteiktās stingrās prasības un aizsardzības pasākumi. Ja tas nepieciešams, lai efektīvi atbalstītu notiekošu konkrētu kriminālizmeklēšanu kādā dalībvalstī, Eiropolam būtu jāspēj apstrādāt izmeklēšanas datus, kurus dalībvalstu kompetentās iestādes ir pilnvarotas apstrādāt minētajā konkrētajā kriminālizmeklēšanā saskaņā ar procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem, kas ir piemērojami saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un kuri vēlāk ir iesniegti Eiropolam. Tam vajadzētu ietvert personas datus gadījumos, kad dalībvalsts nav varējusi noskaidrot, vai minētie dati ir saistīti ar II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām. Ja kāda dalībvalsts, EPPO vai Eurojust sniedz Eiropolam izmeklēšanas datus un lūdz Eiropola atbalstu notiekošā konkrētā kriminālizmeklēšanā, Eiropolam būtu jāspēj apstrādāt minētos datus tikmēr, kamēr tas sniedz atbalstu minētajai konkrētajai kriminālizmeklēšanai, saskaņā ar procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem.

| (23) | Lai nodrošinātu, ka jebkāda datu apstrāde, kas tiek veikta saistībā ar kriminālizmeklēšanu, ir nepieciešama un samērīga, dalībvalstīm, iesniedzot izmeklēšanas datus Eiropolam, būtu jānodrošina atbilstība Savienības un valsts tiesību aktiem. Iesniedzot izmeklēšanas datus Eiropolam nolūkā lūgt Eiropola atbalstu konkrētai kriminālizmeklēšanai, dalībvalstīm būtu jāapsver attiecīgās datu apstrādes apjoms un sarežģītība un izmeklēšanas veids un svarīgums. Dalībvalstīm būtu jāinformē Eiropols, kad saskaņā ar procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem, kas piemērojami saskaņā ar to valsts tiesību aktiem, tās vairs nav pilnvarotas apstrādāt datus attiecīgajā notiekošajā konkrētajā kriminālizmeklēšanā. Eiropolam būtu jāapstrādā personas dati, kas nav saistīti ne ar vienu no II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām, vienīgi tādā gadījumā, ja tā vērtējumā nav iespējams atbalstīt notiekošu konkrētu kriminālizmeklēšanu neapstrādājot minētos personas datus. Minētais novērtējums Eiropolam būtu jādokumentē. Eiropolam šādi dati būtu jāuzglabā, funkcionāli nošķirot tos no citiem datiem, un tie būtu jāapstrādā tikai tad, kad tas ir nepieciešams, lai atbalstītu attiecīgu notiekošu konkrētu kriminālizmeklēšanu, piemēram, jaunas uzvedinošas informācijas gadījumā. |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu, ka jebkāda datu apstrāde, kas tiek veikta saistībā ar kriminālizmeklēšanu, ir nepieciešama un samērīga, dalībvalstīm, iesniedzot izmeklēšanas datus Eiropolam, būtu jānodrošina atbilstība Savienības un valsts tiesību aktiem. Iesniedzot izmeklēšanas datus Eiropolam nolūkā lūgt Eiropola atbalstu konkrētai kriminālizmeklēšanai, dalībvalstīm būtu jāapsver attiecīgās datu apstrādes apjoms un sarežģītība un izmeklēšanas veids un svarīgums. Dalībvalstīm būtu jāinformē Eiropols, kad saskaņā ar procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem, kas piemērojami saskaņā ar to valsts tiesību aktiem, tās vairs nav pilnvarotas apstrādāt datus attiecīgajā notiekošajā konkrētajā kriminālizmeklēšanā. Eiropolam būtu jāapstrādā personas dati, kas nav saistīti ne ar vienu no II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām, vienīgi tādā gadījumā, ja tā vērtējumā nav iespējams atbalstīt notiekošu konkrētu kriminālizmeklēšanu neapstrādājot minētos personas datus. Minētais novērtējums Eiropolam būtu jādokumentē. Eiropolam šādi dati būtu jāuzglabā, funkcionāli nošķirot tos no citiem datiem, un tie būtu jāapstrādā tikai tad, kad tas ir nepieciešams, lai atbalstītu attiecīgu notiekošu konkrētu kriminālizmeklēšanu, piemēram, jaunas uzvedinošas informācijas gadījumā.

| (24) | Eiropolam būtu arī jāspēj apstrādāt personas datus, kas nepieciešami, lai tas sniegtu atbalstu konkrētai kriminālizmeklēšanai vienā vai vairākās dalībvalstīs, ja minēto datus sniedz trešā valsts, ar noteikumu, ka uz minēto trešo valsti attiecas lēmums par atbilstību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/680 (11) (“lēmums par atbilstību”); ar attiecīgo trešo valsti Savienība ir noslēgusi starptautisku nolīgumu, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. pantu, kas ietver personas datu pārsūtīšanu tiesībaizsardzības nolūkos (“starptautisks nolīgums”); starp Eiropolu un šo trešo valsti pirms Regulas (ES) 2016/794 stāšanās spēkā ir bijis noslēgts sadarbības nolīgums, kas ļauj veikt personas datu apmaiņu (“sadarbības nolīgums”); vai atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu aizsardzību ir paredzēti juridiski saistošā instrumentā, vai, pamatojoties uz visu apstākļu novērtējumu, kas attiecas uz personas datu pārsūtīšanu, Eiropols secina, ka minētie aizsardzības pasākumi pastāv attiecīgajā trešā valstī, un ar noteikumu, ka trešā valsts attiecīgos datus ir ieguvusi saistībā ar kriminālizmeklēšanu un saskaņā ar procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem, kas piemērojami atbilstoši tās valsts krimināltiesībām. Ja trešā valsts sniedz Eiropolam izmeklēšanas datus, Eiropolam būtu jāpārbauda, vai personas datu apjoms saistībā ar konkrēto kriminālizmeklēšanu, kuru Eiropols atbalsta attiecīgajā dalībvalstī, nav acīmredzami nesamērīgs, un – ciktāl iespējams – vai nav objektīvu norāžu par to, ka izmeklēšanas dati trešajā valsti ir savākti, acīmredzami pārkāpjot pamattiesības. Ja Eiropols secina, ka minētie nosacījumi nav izpildīti, tam nebūtu jāapstrādā minētie dati un tie būtu jādzēš. Ja izmeklēšanas datus Eiropolam sniedz trešā valsts, Eiropola datu aizsardzības speciālistam būtu jāspēj vajadzības gadījumā to paziņot EDAU. |
| --- | --- |

(24)

Eiropolam būtu arī jāspēj apstrādāt personas datus, kas nepieciešami, lai tas sniegtu atbalstu konkrētai kriminālizmeklēšanai vienā vai vairākās dalībvalstīs, ja minēto datus sniedz trešā valsts, ar noteikumu, ka uz minēto trešo valsti attiecas lēmums par atbilstību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/680 (11) (“lēmums par atbilstību”); ar attiecīgo trešo valsti Savienība ir noslēgusi starptautisku nolīgumu, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. pantu, kas ietver personas datu pārsūtīšanu tiesībaizsardzības nolūkos (“starptautisks nolīgums”); starp Eiropolu un šo trešo valsti pirms Regulas (ES) 2016/794 stāšanās spēkā ir bijis noslēgts sadarbības nolīgums, kas ļauj veikt personas datu apmaiņu (“sadarbības nolīgums”); vai atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu aizsardzību ir paredzēti juridiski saistošā instrumentā, vai, pamatojoties uz visu apstākļu novērtējumu, kas attiecas uz personas datu pārsūtīšanu, Eiropols secina, ka minētie aizsardzības pasākumi pastāv attiecīgajā trešā valstī, un ar noteikumu, ka trešā valsts attiecīgos datus ir ieguvusi saistībā ar kriminālizmeklēšanu un saskaņā ar procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem, kas piemērojami atbilstoši tās valsts krimināltiesībām. Ja trešā valsts sniedz Eiropolam izmeklēšanas datus, Eiropolam būtu jāpārbauda, vai personas datu apjoms saistībā ar konkrēto kriminālizmeklēšanu, kuru Eiropols atbalsta attiecīgajā dalībvalstī, nav acīmredzami nesamērīgs, un – ciktāl iespējams – vai nav objektīvu norāžu par to, ka izmeklēšanas dati trešajā valsti ir savākti, acīmredzami pārkāpjot pamattiesības. Ja Eiropols secina, ka minētie nosacījumi nav izpildīti, tam nebūtu jāapstrādā minētie dati un tie būtu jādzēš. Ja izmeklēšanas datus Eiropolam sniedz trešā valsts, Eiropola datu aizsardzības speciālistam būtu jāspēj vajadzības gadījumā to paziņot EDAU.

| (25) | Lai nodrošinātu, ka dalībvalsts var izmantot Eiropola analītiskos ziņojumus tiesvedībā, kas seko kriminālizmeklēšanai, Eiropolam būtu jāspēj pēc attiecīgās dalībvalsts, EPPO vai Eurojust pieprasījuma saglabāt saistītos izmeklēšanas datus kriminālizlūkdatu vākšanas procesa pareizības, ticamības un izsekojamības nodrošināšanas nolūkā. Eiropolam šādi dati būtu jāuzglabā, funkcionāli nošķirot no citiem datiem, un tikai tik ilgi, kamēr dalībvalstī turpinās tiesas process saistībā ar konkrēto kriminālizmeklēšanu. Turklāt ir jānodrošina kompetento tiesu iestāžu piekļuve, kā arī tiesības uz aizstāvību, jo īpaši aizdomās turēto vai apsūdzēto personu vai viņu advokātu tiesības piekļūt lietas materiāliem. Šajā nolūkā Eiropolam būtu jāreģistrē visi pierādījumi un metodes, ar kādām Eiropols minētos pierādījumus uzrādījis vai ieguvis, lai aizstāvība varētu efektīvi pārbaudīt pierādījumus. |
| --- | --- |

(25)

Lai nodrošinātu, ka dalībvalsts var izmantot Eiropola analītiskos ziņojumus tiesvedībā, kas seko kriminālizmeklēšanai, Eiropolam būtu jāspēj pēc attiecīgās dalībvalsts, EPPO vai Eurojust pieprasījuma saglabāt saistītos izmeklēšanas datus kriminālizlūkdatu vākšanas procesa pareizības, ticamības un izsekojamības nodrošināšanas nolūkā. Eiropolam šādi dati būtu jāuzglabā, funkcionāli nošķirot no citiem datiem, un tikai tik ilgi, kamēr dalībvalstī turpinās tiesas process saistībā ar konkrēto kriminālizmeklēšanu. Turklāt ir jānodrošina kompetento tiesu iestāžu piekļuve, kā arī tiesības uz aizstāvību, jo īpaši aizdomās turēto vai apsūdzēto personu vai viņu advokātu tiesības piekļūt lietas materiāliem. Šajā nolūkā Eiropolam būtu jāreģistrē visi pierādījumi un metodes, ar kādām Eiropols minētos pierādījumus uzrādījis vai ieguvis, lai aizstāvība varētu efektīvi pārbaudīt pierādījumus.

| (26) | Attiecībā uz personas datiem, ko Eiropols ir saņēmis pirms šīs regulas stāšanās spēkā un kas nav saistīti ar II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām, Eiropolam būtu jāspēj apstrādāt minētos datus saskaņā ar šo regulu divās situācijās. Pirmajā situācijā Eiropolam būtu jāspēj apstrādāt šādus personas datus, sniedzot atbalstu kriminālizmeklēšanai vai lai nodrošinātu kriminālizlūkdatu vākšanas procesa pareizību, uzticamību un izsekojamību, ar noteikumu, ka tiek izpildītas prasības, kas noteiktas pārejas pasākumos attiecībā uz tādu personas datu apstrādi, kuri saņemti kriminālizmeklēšanas atbalstam. Otrajā situācijā Eiropolam būtu arī jāspēj pārbaudīt, vai šādi personas dati ir saistīti ar kādu no II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām, veicot minēto personas datu iepriekšēju analīzi laikposmā, kas nepārsniedz 18 mēnešus, skaitot no dienas, kad Eiropols sākotnēji datus saņēmis, vai – pamatotos gadījumos un saņemot EDAU atļauju – ilgākā laikposmā. Šādas iepriekšējas analīzes nolūkos veiktas personas datu apstrādes maksimālajam laikposmam nebūtu jāpārsniedz trīs gadi, skaitot no dienas, kad Eiropols sākotnēji datus saņēmis. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz personas datiem, ko Eiropols ir saņēmis pirms šīs regulas stāšanās spēkā un kas nav saistīti ar II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām, Eiropolam būtu jāspēj apstrādāt minētos datus saskaņā ar šo regulu divās situācijās. Pirmajā situācijā Eiropolam būtu jāspēj apstrādāt šādus personas datus, sniedzot atbalstu kriminālizmeklēšanai vai lai nodrošinātu kriminālizlūkdatu vākšanas procesa pareizību, uzticamību un izsekojamību, ar noteikumu, ka tiek izpildītas prasības, kas noteiktas pārejas pasākumos attiecībā uz tādu personas datu apstrādi, kuri saņemti kriminālizmeklēšanas atbalstam. Otrajā situācijā Eiropolam būtu arī jāspēj pārbaudīt, vai šādi personas dati ir saistīti ar kādu no II pielikumā uzskaitītajām datu subjektu kategorijām, veicot minēto personas datu iepriekšēju analīzi laikposmā, kas nepārsniedz 18 mēnešus, skaitot no dienas, kad Eiropols sākotnēji datus saņēmis, vai – pamatotos gadījumos un saņemot EDAU atļauju – ilgākā laikposmā. Šādas iepriekšējas analīzes nolūkos veiktas personas datu apstrādes maksimālajam laikposmam nebūtu jāpārsniedz trīs gadi, skaitot no dienas, kad Eiropols sākotnēji datus saņēmis.

| (27) | Smagu noziegumu vai terorisma pārrobežu lietās ir nepieciešama cieša sadarbība starp attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Eiropols nodrošina rīkus, lai sniegtu atbalstu šādai sadarbībai izmeklēšanā, jo īpaši, nodrošinot informācijas apmaiņu. Lai vēl vairāk veicinātu šādu sadarbību konkrētās kriminālizmeklēšanas lietās, veicot kopīgu operatīvo analīzi, dalībvalstīm būtu jāspēj ļaut citām dalībvalstīm tieši piekļūt informācijai, ko tās sniegušas Eiropolam, neskarot nekādus vispārējus vai konkrētus ierobežojumus, kurus tās norādījušas attiecībā uz piekļuvi minētajai informācijai. Jebkura personas datu apstrāde dalībvalstīs, veicot kopīgu operatīvo analīzi, būtu jāveic saskaņā ar šo regulu un Direktīvu (ES) 2016/680. |
| --- | --- |

(27)

Smagu noziegumu vai terorisma pārrobežu lietās ir nepieciešama cieša sadarbība starp attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Eiropols nodrošina rīkus, lai sniegtu atbalstu šādai sadarbībai izmeklēšanā, jo īpaši, nodrošinot informācijas apmaiņu. Lai vēl vairāk veicinātu šādu sadarbību konkrētās kriminālizmeklēšanas lietās, veicot kopīgu operatīvo analīzi, dalībvalstīm būtu jāspēj ļaut citām dalībvalstīm tieši piekļūt informācijai, ko tās sniegušas Eiropolam, neskarot nekādus vispārējus vai konkrētus ierobežojumus, kurus tās norādījušas attiecībā uz piekļuvi minētajai informācijai. Jebkura personas datu apstrāde dalībvalstīs, veicot kopīgu operatīvo analīzi, būtu jāveic saskaņā ar šo regulu un Direktīvu (ES) 2016/680.

| (28) | Eiropolam un EPPO būtu jānoslēdz darba vienošanās, tajā izklāstot kārtību to sadarbībai un pienācīgi ņemot vērā to attiecīgās kompetences. Eiropolam būtu cieši jāsadarbojas ar EPPO un pēc tās pieprasījuma būtu aktīvi jāatbalsta EPPO izmeklēšana, tostarp, sniedzot analītisku atbalstu un attiecīgu informāciju. Eiropolam arī būtu jāsadarbojas ar EPPO no brīža, kad EPPO tiek ziņots par aizdomām par nodarījumu, līdz brīdim, kad EPPO izlemj, vai sākt kriminālvajāšanu vai citādi pabeigt lietu. Eiropolam bez liekas kavēšanās būtu jāziņo EPPO par jebkādām noziedzīgām darbībām, attiecībā uz kurām EPPO varētu izmantot savu kompetenci. Lai uzlabotu operatīvo sadarbību starp Eiropolu un EPPO, Eiropolam būtu jādod iespēja EPPO piekļūt Eiropola rīcībā esošiem datiem, pamatojoties uz sistēmu “informācija ir/nav atrasta”, kas vienīgi paziņo Eiropolam gadījumā, ja informācija ir atrasta, saskaņā ar šo regulu, tostarp jebkādiem ierobežojumiem, kurus norādījis informācijas sniedzējs, kas sniedzis informāciju Eiropolam. Ja uz informāciju attiecas kādas dalībvalsts norādīts ierobežojums, Eiropolam būtu jāvēršas pie attiecīgās dalībvalsts, lai izpildītu savus pienākumus, kas paredzēti Regulā (ES) 2017/1939. Attiecīgajai dalībvalstij pēc tam būtu jāinformē EPPO atbilstīgi savai valsts procedūrai. Šajā regulā izklāstītie noteikumi par personas datu nosūtīšanu Savienības struktūrām būtu jāpiemēro Eiropola sadarbībai ar EPPO. Eiropolam arī būtu jāspēj sniegt atbalstu EPPO veiktai izmeklēšanai, analizējot lielas un sarežģītas datu kopas saskaņā ar šajā regulā noteiktajiem aizsardzības pasākumiem un datu aizsardzības garantijām. |
| --- | --- |

(28)

Eiropolam un EPPO būtu jānoslēdz darba vienošanās, tajā izklāstot kārtību to sadarbībai un pienācīgi ņemot vērā to attiecīgās kompetences. Eiropolam būtu cieši jāsadarbojas ar EPPO un pēc tās pieprasījuma būtu aktīvi jāatbalsta EPPO izmeklēšana, tostarp, sniedzot analītisku atbalstu un attiecīgu informāciju. Eiropolam arī būtu jāsadarbojas ar EPPO no brīža, kad EPPO tiek ziņots par aizdomām par nodarījumu, līdz brīdim, kad EPPO izlemj, vai sākt kriminālvajāšanu vai citādi pabeigt lietu. Eiropolam bez liekas kavēšanās būtu jāziņo EPPO par jebkādām noziedzīgām darbībām, attiecībā uz kurām EPPO varētu izmantot savu kompetenci. Lai uzlabotu operatīvo sadarbību starp Eiropolu un EPPO, Eiropolam būtu jādod iespēja EPPO piekļūt Eiropola rīcībā esošiem datiem, pamatojoties uz sistēmu “informācija ir/nav atrasta”, kas vienīgi paziņo Eiropolam gadījumā, ja informācija ir atrasta, saskaņā ar šo regulu, tostarp jebkādiem ierobežojumiem, kurus norādījis informācijas sniedzējs, kas sniedzis informāciju Eiropolam. Ja uz informāciju attiecas kādas dalībvalsts norādīts ierobežojums, Eiropolam būtu jāvēršas pie attiecīgās dalībvalsts, lai izpildītu savus pienākumus, kas paredzēti Regulā (ES) 2017/1939. Attiecīgajai dalībvalstij pēc tam būtu jāinformē EPPO atbilstīgi savai valsts procedūrai. Šajā regulā izklāstītie noteikumi par personas datu nosūtīšanu Savienības struktūrām būtu jāpiemēro Eiropola sadarbībai ar EPPO. Eiropolam arī būtu jāspēj sniegt atbalstu EPPO veiktai izmeklēšanai, analizējot lielas un sarežģītas datu kopas saskaņā ar šajā regulā noteiktajiem aizsardzības pasākumiem un datu aizsardzības garantijām.

| (29) | Eiropolam būtu cieši jāsadarbojas ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF), lai atklātu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Šādā nolūkā Eiropolam nekavējoties būtu jānosūta OLAF visa informācija, attiecībā uz kuru OLAF varētu izmantot savu kompetenci. Šajā regulā izklāstītie noteikumi par personas datu nosūtīšanu Savienības struktūrām būtu jāpiemēro Eiropola sadarbībai ar OLAF. |
| --- | --- |

(29)

Eiropolam būtu cieši jāsadarbojas ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF), lai atklātu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Šādā nolūkā Eiropolam nekavējoties būtu jānosūta OLAF visa informācija, attiecībā uz kuru OLAF varētu izmantot savu kompetenci. Šajā regulā izklāstītie noteikumi par personas datu nosūtīšanu Savienības struktūrām būtu jāpiemēro Eiropola sadarbībai ar OLAF.

| (30) | Smagiem noziegumiem un terorismam bieži ir saiknes ārpus Savienības. Eiropols var veikt personas datu apmaiņu ar trešām valstīm, vienlaikus garantējot datu subjektu privātuma un pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzību. Ja tas ir būtiski tāda konkrēta nozieguma izmeklēšanai, kas ietilpst Eiropola mērķos, izpilddirektoram vajadzētu būt tiesībām, izskatot katru gadījumu atsevišķi, atļaut kategoriju – personas datu pārsūtīšanas uz trešām valstīm –, ja attiecīgā pārsūtīšanu kategorija ir saistīta ar vienu un to pašu konkrēto situāciju, sastāv no vienām un tām pašām personas datu kategorijām un vienām un tām pašām datu subjektu kategorijām, ir nepieciešama un samērīga konkrētā nozieguma izmeklēšanai un atbilst visām šīs regulas prasībām. Vajadzētu būt iespējamam, ka atsevišķas pārsūtīšanas, uz ko attiecas kāda pārsūtīšanas kategorija, ietver tikai dažas no tādām personas datu kategorijām un datu subjektu kategorijām, kuru pārsūtīšanu ir atļāvis izpilddirektors. Vajadzētu arī būt iespējamam atļaut personas datu pārsūtīšanu šādās konkrētās situācijās: ja personas datu pārsūtīšana ir nepieciešama, lai aizsargātu datu subjekta vai kādas citas personas būtiskas intereses; ja personas datu pārsūtīšana ir būtiska, lai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības drošībai dalībvalstī vai trešā valstī; ja personas datu pārsūtīšana tiek veikta nolūkā aizsargāt datu subjekta likumīgās intereses; vai atsevišķos gadījumos, lai novērstu, izmeklētu vai atklātu noziedzīgus nodarījumus, sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus; vai, lai konstatētu, īstenotu vai aizstāvētu juridiskas tiesības saistībā ar konkrēta noziedzīga nodarījuma novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu, saukšanu pie atbildības par to vai konkrēta kriminālsoda izpildi. |
| --- | --- |

(30)

Smagiem noziegumiem un terorismam bieži ir saiknes ārpus Savienības. Eiropols var veikt personas datu apmaiņu ar trešām valstīm, vienlaikus garantējot datu subjektu privātuma un pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzību. Ja tas ir būtiski tāda konkrēta nozieguma izmeklēšanai, kas ietilpst Eiropola mērķos, izpilddirektoram vajadzētu būt tiesībām, izskatot katru gadījumu atsevišķi, atļaut kategoriju – personas datu pārsūtīšanas uz trešām valstīm –, ja attiecīgā pārsūtīšanu kategorija ir saistīta ar vienu un to pašu konkrēto situāciju, sastāv no vienām un tām pašām personas datu kategorijām un vienām un tām pašām datu subjektu kategorijām, ir nepieciešama un samērīga konkrētā nozieguma izmeklēšanai un atbilst visām šīs regulas prasībām. Vajadzētu būt iespējamam, ka atsevišķas pārsūtīšanas, uz ko attiecas kāda pārsūtīšanas kategorija, ietver tikai dažas no tādām personas datu kategorijām un datu subjektu kategorijām, kuru pārsūtīšanu ir atļāvis izpilddirektors. Vajadzētu arī būt iespējamam atļaut personas datu pārsūtīšanu šādās konkrētās situācijās: ja personas datu pārsūtīšana ir nepieciešama, lai aizsargātu datu subjekta vai kādas citas personas būtiskas intereses; ja personas datu pārsūtīšana ir būtiska, lai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības drošībai dalībvalstī vai trešā valstī; ja personas datu pārsūtīšana tiek veikta nolūkā aizsargāt datu subjekta likumīgās intereses; vai atsevišķos gadījumos, lai novērstu, izmeklētu vai atklātu noziedzīgus nodarījumus, sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus; vai, lai konstatētu, īstenotu vai aizstāvētu juridiskas tiesības saistībā ar konkrēta noziedzīga nodarījuma novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu, saukšanu pie atbildības par to vai konkrēta kriminālsoda izpildi.

| (31) | Pārsūtīšanas, kuru pamatā nav izpilddirektora atļauja, lēmums par atbilstību, starptautisks nolīgums vai sadarbības nolīgums, būtu jāatļauj vienīgi tad, ja atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu aizsardzību ir paredzēti juridiski saistošā instrumentā, vai ja Eiropols, pamatojoties uz visu ar personas datu pārsūtīšanu saistīto apstākļu izvērtējumu, secina, ka pastāv atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu aizsardzību. Minētā izvērtējuma nolūkā Eiropolam būtu jāspēj ņemt vērā divpusējus nolīgumus, kurus noslēgušas dalībvalstis un trešās valstis un kuri ļauj veikt personas datu apmaiņu, un to, vai uz personas datu pārsūtīšanu ir jāattiecina konfidencialitātes pienākumi un specifiskuma princips, nodrošinot, ka dati netiek apstrādāti citā nolūkā kā vien pārsūtīšanas nolūkā. Turklāt ir svarīgi, ka Eiropols ņem vērā, vai personas dati varētu tikt izmantoti, lai pieprasītu, piespriestu vai izpildītu nāvessodu vai jebkāda veida nežēlīgu un necilvēcīgu rīcību. Eiropolam vajadzētu būt iespējai pieprasīt papildu aizsardzības pasākumus. |
| --- | --- |

(31)

Pārsūtīšanas, kuru pamatā nav izpilddirektora atļauja, lēmums par atbilstību, starptautisks nolīgums vai sadarbības nolīgums, būtu jāatļauj vienīgi tad, ja atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu aizsardzību ir paredzēti juridiski saistošā instrumentā, vai ja Eiropols, pamatojoties uz visu ar personas datu pārsūtīšanu saistīto apstākļu izvērtējumu, secina, ka pastāv atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu aizsardzību. Minētā izvērtējuma nolūkā Eiropolam būtu jāspēj ņemt vērā divpusējus nolīgumus, kurus noslēgušas dalībvalstis un trešās valstis un kuri ļauj veikt personas datu apmaiņu, un to, vai uz personas datu pārsūtīšanu ir jāattiecina konfidencialitātes pienākumi un specifiskuma princips, nodrošinot, ka dati netiek apstrādāti citā nolūkā kā vien pārsūtīšanas nolūkā. Turklāt ir svarīgi, ka Eiropols ņem vērā, vai personas dati varētu tikt izmantoti, lai pieprasītu, piespriestu vai izpildītu nāvessodu vai jebkāda veida nežēlīgu un necilvēcīgu rīcību. Eiropolam vajadzētu būt iespējai pieprasīt papildu aizsardzības pasākumus.

| (32) | Lai atbalstītu dalībvalstu sadarbību ar privātajām pusēm, ja minēto privāto pušu rīcībā ir tāda informācija, kura ir būtiska smagu noziegumu un terorisma novēršanai un apkarošanai, Eiropolam būtu jāspēj saņemt personas datus no privātām pusēm un konkrētos gadījumos, kad tas ir nepieciešami un samērīgi, arī veikt to apmaiņu ar privātajām pusēm. |
| --- | --- |

(32)

Lai atbalstītu dalībvalstu sadarbību ar privātajām pusēm, ja minēto privāto pušu rīcībā ir tāda informācija, kura ir būtiska smagu noziegumu un terorisma novēršanai un apkarošanai, Eiropolam būtu jāspēj saņemt personas datus no privātām pusēm un konkrētos gadījumos, kad tas ir nepieciešami un samērīgi, arī veikt to apmaiņu ar privātajām pusēm.

| (33) | Noziedznieki savai saziņai un nelikumīgu darbību veikšanai arvien plašāk izmanto privāto pušu piedāvātos pakalpojumus. Dzimumnoziedznieki ļaunprātīgi izmanto bērnus un visā pasaulē koplieto attēlus un videomateriālus, kas ir materiāli, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, tiešsaistes platformās vai savā starpā, izmantojot numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumus. Teroristi izmanto tiešsaistes pakalpojumu sniedzēju piedāvātos pakalpojumus, lai vervētu brīvprātīgos, plānotu un koordinētu uzbrukumus un izplatītu propagandu. Kibernoziedznieki gūst labumu no mūsu sabiedrības digitalizācijas un no tā, ka plašai sabiedrībai trūkst digitālās pratības un citu digitālo prasmju, izmantojot pikšķerēšanu un sociālo inženieriju, lai izdarītu citu veidu kibernoziegumus, piemēram, tiešsaistes izkrāpšanu, izspiešanas uzbrukumus vai krāpšanu maksājumos. Tā kā noziedznieki arvien plašāk izmanto tiešsaistes pakalpojumus, privāto pušu rīcībā ir arvien vairāk personas datu, tostarp datu par abonentiem, informācijas plūsmu un saturu, kas iespējams ir svarīgi kriminālizmeklēšanai. |
| --- | --- |

(33)

Noziedznieki savai saziņai un nelikumīgu darbību veikšanai arvien plašāk izmanto privāto pušu piedāvātos pakalpojumus. Dzimumnoziedznieki ļaunprātīgi izmanto bērnus un visā pasaulē koplieto attēlus un videomateriālus, kas ir materiāli, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, tiešsaistes platformās vai savā starpā, izmantojot numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumus. Teroristi izmanto tiešsaistes pakalpojumu sniedzēju piedāvātos pakalpojumus, lai vervētu brīvprātīgos, plānotu un koordinētu uzbrukumus un izplatītu propagandu. Kibernoziedznieki gūst labumu no mūsu sabiedrības digitalizācijas un no tā, ka plašai sabiedrībai trūkst digitālās pratības un citu digitālo prasmju, izmantojot pikšķerēšanu un sociālo inženieriju, lai izdarītu citu veidu kibernoziegumus, piemēram, tiešsaistes izkrāpšanu, izspiešanas uzbrukumus vai krāpšanu maksājumos. Tā kā noziedznieki arvien plašāk izmanto tiešsaistes pakalpojumus, privāto pušu rīcībā ir arvien vairāk personas datu, tostarp datu par abonentiem, informācijas plūsmu un saturu, kas iespējams ir svarīgi kriminālizmeklēšanai.

| (34) | Tā kā internetam nav robežu, pastāv iespēja, ka uz tiešsaistes pakalpojumu sniedzēju un uz digitālo infrastruktūru, kurā tiek uzglabāti personas dati, attiecas dažādu valstu jurisdikcijas gan Savienībā, gan ārpus tās. Tādēļ privāto pušu rīcībā var būt tiesībaizsardzībai būtiskas datu kopas, kas satur personas datus, kuri ietilpst vairāku jurisdikciju kompetencē, kā arī personas datus, kurus nevar viegli piesaistīt kādai konkrētai jurisdikcijai. Dalībvalstu kompetentajām iestādēm var būt grūti efektīvi analizēt šādas vairāku jurisdikciju vai nepiesaistāmas datu kopas, izmantojot valstu risinājumus. Turklāt pašlaik privātām pusēm, kuras nolemj likumīgi un brīvprātīgi kopīgot datus ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, nav vienota kontaktpunkta. Attiecīgi, Eiropolā vajadzētu būt izveidotiem pasākumiem, kuru mērķis ir atvieglot sadarbību ar privātajām pusēm, tostarp attiecībā uz informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

(34)

Tā kā internetam nav robežu, pastāv iespēja, ka uz tiešsaistes pakalpojumu sniedzēju un uz digitālo infrastruktūru, kurā tiek uzglabāti personas dati, attiecas dažādu valstu jurisdikcijas gan Savienībā, gan ārpus tās. Tādēļ privāto pušu rīcībā var būt tiesībaizsardzībai būtiskas datu kopas, kas satur personas datus, kuri ietilpst vairāku jurisdikciju kompetencē, kā arī personas datus, kurus nevar viegli piesaistīt kādai konkrētai jurisdikcijai. Dalībvalstu kompetentajām iestādēm var būt grūti efektīvi analizēt šādas vairāku jurisdikciju vai nepiesaistāmas datu kopas, izmantojot valstu risinājumus. Turklāt pašlaik privātām pusēm, kuras nolemj likumīgi un brīvprātīgi kopīgot datus ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, nav vienota kontaktpunkta. Attiecīgi, Eiropolā vajadzētu būt izveidotiem pasākumiem, kuru mērķis ir atvieglot sadarbību ar privātajām pusēm, tostarp attiecībā uz informācijas apmaiņu.

| (35) | Lai nodrošinātu, ka privātajām pusēm Savienības līmenī ir kontaktpunkts, kur likumīgi un brīvprātīgi sniegt vairāku jurisdikciju datu kopas vai tādas datu kopas, kuras nevar viegli piesaistīt vienai vai vairākām konkrētām jurisdikcijām, Eiropolam būtu jāspēj saņemt personas datus tieši no privātajām pusēm, lai sniegtu dalībvalstīm informāciju, kas nepieciešama, lai noteiktu jurisdikciju un izmeklētu noziegumus to attiecīgajās jurisdikcijās, saskaņā ar šo regulu. Minētā informācija varētu ietvert ziņojumus, kas attiecas uz mērenu saturu, par kuru var pamatoti uzskatīt, ka tas ir saistīts ar noziedzīgām darbībām, kuras ietilpst Eiropola mērķos. |
| --- | --- |

(35)

Lai nodrošinātu, ka privātajām pusēm Savienības līmenī ir kontaktpunkts, kur likumīgi un brīvprātīgi sniegt vairāku jurisdikciju datu kopas vai tādas datu kopas, kuras nevar viegli piesaistīt vienai vai vairākām konkrētām jurisdikcijām, Eiropolam būtu jāspēj saņemt personas datus tieši no privātajām pusēm, lai sniegtu dalībvalstīm informāciju, kas nepieciešama, lai noteiktu jurisdikciju un izmeklētu noziegumus to attiecīgajās jurisdikcijās, saskaņā ar šo regulu. Minētā informācija varētu ietvert ziņojumus, kas attiecas uz mērenu saturu, par kuru var pamatoti uzskatīt, ka tas ir saistīts ar noziedzīgām darbībām, kuras ietilpst Eiropola mērķos.

| (36) | Lai nodrošinātu, ka dalībvalstis bez liekas kavēšanās saņem informāciju, kas vajadzīga, lai ierosinātu izmeklēšanu smagu noziegumu un terorisma novēršanai un apkarošanai, Eiropolam būtu jāspēj apstrādāt un analizēt personas datus, lai identificētu attiecīgās valsts vienības un nosūtītu minētajām valsts vienībām personas datus un jebkādus šādu datu analīzes un pārbaudes rezultātus, kas ir būtiski jurisdikcijas noteikšanas nolūkā un attiecīgo noziegumu izmeklēšanai to attiecīgajās jurisdikcijās. Tāpat Eiropolam būtu jāspēj nosūtīt personas datus un savas analīzes un pārbaudes rezultātus, kas veikta par šādiem datiem, kas ir būtiski jurisdikcijas noteikšanai, kontaktpunktiem vai tādu attiecīgo trešo valstu iestādēm, uz kurām attiecas lēmums par atbilstību, vai ar kurām ir noslēgts starptautisks nolīgums vai sadarbības nolīgums, vai ja juridiski saistošā instrumentā ir paredzēti atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu aizsardzību, vai, ja, pamatojoties uz visu apstākļu novērtējumu, kas attiecas uz personas datu pārsūtīšanu, Eiropols secina, ka minētajās trešās valstīs pastāv minētie aizsardzības pasākumi. Ja uz attiecīgo trešo valsti neattiecas lēmums par atbilstību, tā nav starptautiska nolīguma vai sadarbības nolīguma puse vai ja nav juridiski saistoša instrumenta vai, ja Eiropols nav secinājis, ka pastāv atbilstoši aizsardzības pasākumi, Eiropolam būtu jāspēj saskaņā ar šo regulu attiecīgajai trešai valstij pārsūtīt šādu datu analīzes un pārbaudes rezultātu. |
| --- | --- |

(36)

Lai nodrošinātu, ka dalībvalstis bez liekas kavēšanās saņem informāciju, kas vajadzīga, lai ierosinātu izmeklēšanu smagu noziegumu un terorisma novēršanai un apkarošanai, Eiropolam būtu jāspēj apstrādāt un analizēt personas datus, lai identificētu attiecīgās valsts vienības un nosūtītu minētajām valsts vienībām personas datus un jebkādus šādu datu analīzes un pārbaudes rezultātus, kas ir būtiski jurisdikcijas noteikšanas nolūkā un attiecīgo noziegumu izmeklēšanai to attiecīgajās jurisdikcijās. Tāpat Eiropolam būtu jāspēj nosūtīt personas datus un savas analīzes un pārbaudes rezultātus, kas veikta par šādiem datiem, kas ir būtiski jurisdikcijas noteikšanai, kontaktpunktiem vai tādu attiecīgo trešo valstu iestādēm, uz kurām attiecas lēmums par atbilstību, vai ar kurām ir noslēgts starptautisks nolīgums vai sadarbības nolīgums, vai ja juridiski saistošā instrumentā ir paredzēti atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu aizsardzību, vai, ja, pamatojoties uz visu apstākļu novērtējumu, kas attiecas uz personas datu pārsūtīšanu, Eiropols secina, ka minētajās trešās valstīs pastāv minētie aizsardzības pasākumi. Ja uz attiecīgo trešo valsti neattiecas lēmums par atbilstību, tā nav starptautiska nolīguma vai sadarbības nolīguma puse vai ja nav juridiski saistoša instrumenta vai, ja Eiropols nav secinājis, ka pastāv atbilstoši aizsardzības pasākumi, Eiropolam būtu jāspēj saskaņā ar šo regulu attiecīgajai trešai valstij pārsūtīt šādu datu analīzes un pārbaudes rezultātu.

| (37) | Saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794 konkrētos gadījumos un saskaņā ar nosacījumiem, var būt nepieciešami un samērīgi, lai Eiropols varētu pārsūtīt personas datus privātajām pusēm, kas nav iedibinātas Savienībā vai kādā trešā valstī, uz kuru attiecas lēmums par atbilstību vai ar kuru ir noslēgts starptautisks nolīgums vai sadarbības nolīgums, vai ja atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu aizsardzību nav paredzēti juridiski saistošā instrumentā vai, ja pamatojoties uz visu apstākļu novērtējumu, kas attiecas uz datu pārsūtīšanu, Eiropols nav secinājis, ka pastāv atbilstoši aizsardzības pasākumi. Šādos gadījumos pārsūtīšanai būtu vajadzīga izpilddirektora iepriekšēja atļauja. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794 konkrētos gadījumos un saskaņā ar nosacījumiem, var būt nepieciešami un samērīgi, lai Eiropols varētu pārsūtīt personas datus privātajām pusēm, kas nav iedibinātas Savienībā vai kādā trešā valstī, uz kuru attiecas lēmums par atbilstību vai ar kuru ir noslēgts starptautisks nolīgums vai sadarbības nolīgums, vai ja atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu aizsardzību nav paredzēti juridiski saistošā instrumentā vai, ja pamatojoties uz visu apstākļu novērtējumu, kas attiecas uz datu pārsūtīšanu, Eiropols nav secinājis, ka pastāv atbilstoši aizsardzības pasākumi. Šādos gadījumos pārsūtīšanai būtu vajadzīga izpilddirektora iepriekšēja atļauja.

| (38) | Lai nodrošinātu, ka Eiropols var identificēt visas attiecīgās valsts vienības, tam būtu jāspēj informēt privātās puses, ja arto sniegto informāciju nepietiek, lai Eiropols varētu identificēt attiecīgās valsts vienības. Tas ļautu minētajām privātajām pusēm izlemt, vai to interesēs ir kopīgot papildu informāciju ar Eiropolu un vai to var likumīgi izdarīt. Šādā nolūkā Eiropolam būtu jāspēj informēt privātās puses par trūkstošo informāciju, ciktāl tā ir noteikti nepieciešama vienīgi nolūkā identificēt attiecīgās valsts vienības. Informācijas pārsūtīšanai no Eiropola privātajām pusēm būtu jāpiemēro īpaši aizsardzības pasākumi, ja attiecīgā privātā puse nav iedibināta Savienībā vai trešā valstī, uz kuru attiecas lēmums par atbilstību, vai ar kuru ir noslēgts starptautisks nolīgums vai sadarbības nolīgums, vai ja juridiski saistošā instrumentā nav paredzēti atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu aizsardzību, vai, ja, pamatojoties uz visu apstākļu novērtējumu, kas attiecas uz datu pārsūtīšanu, Eiropols nav secinājis, ka pastāv atbilstoši aizsardzības pasākumi. |
| --- | --- |

(38)

Lai nodrošinātu, ka Eiropols var identificēt visas attiecīgās valsts vienības, tam būtu jāspēj informēt privātās puses, ja arto sniegto informāciju nepietiek, lai Eiropols varētu identificēt attiecīgās valsts vienības. Tas ļautu minētajām privātajām pusēm izlemt, vai to interesēs ir kopīgot papildu informāciju ar Eiropolu un vai to var likumīgi izdarīt. Šādā nolūkā Eiropolam būtu jāspēj informēt privātās puses par trūkstošo informāciju, ciktāl tā ir noteikti nepieciešama vienīgi nolūkā identificēt attiecīgās valsts vienības. Informācijas pārsūtīšanai no Eiropola privātajām pusēm būtu jāpiemēro īpaši aizsardzības pasākumi, ja attiecīgā privātā puse nav iedibināta Savienībā vai trešā valstī, uz kuru attiecas lēmums par atbilstību, vai ar kuru ir noslēgts starptautisks nolīgums vai sadarbības nolīgums, vai ja juridiski saistošā instrumentā nav paredzēti atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu aizsardzību, vai, ja, pamatojoties uz visu apstākļu novērtējumu, kas attiecas uz datu pārsūtīšanu, Eiropols nav secinājis, ka pastāv atbilstoši aizsardzības pasākumi.

| (39) | Ja dalībvalstis, trešās valstis, starptautiskas organizācijas vai privātās puses kopīgo ar Eiropolu vairāku jurisdikciju datu kopas vai datu kopas, kuras nevar piesaistīt vienai vai vairākām konkrētām jurisdikcijām, ir iespējams, ka minētās datu kopas ir saistītas ar privāto pušu rīcībā esošiem personas datiem. Šādos gadījumos, Eiropolam vajadzētu būt iespējai nosūtīt pieprasījumu dalībvalstīm, ar to valsts vienību starpniecību, lai iegūtu tādu privāto pušu rīcībā esošus personas datus, kuras ir iedibinātas vai kurām ir likumīgs pārstāvis minēto dalībvalstu teritorijā. Šāds pieprasījums būtu jānosūta tikai tādā gadījumā, kad no šādām privātajām pusēm ir nepieciešams iegūt papildu informāciju, lai identificētu attiecīgās valsts vienības. Pieprasījumam vajadzētu būt pamatotam un cik iespējams precīzam. Attiecīgos personas datus, kam vajadzētu būt pēc iespējas mazāk sensitīviem un noteikti tikai tādiem, kas ir nepieciešami un samērīgi, lai identificēju attiecīgās valsts vienības, vajadzētu sniegt Eiropolam saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu piemērojamiem tiesību aktiem. Attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu jānovērtē Eiropola pieprasījums un saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem jālemj, vai tam piekrist. Apstrādājot šādus dalībvalstu kompetento iestāžu pieprasījumus, uz jebkādu datu apstrādi, ko veic privātās puses, arī turpmāk būtu jāattiecina piemērojamie noteikumi, jo īpaši attiecībā uz datu aizsardzību. Privātajām pusēm būtu jāsniedz dalībvalstu kompetentajām iestādēm pieprasītie dati to tālākai nosūtīšanai Eiropolam. Daudzos gadījumos ir iespējams, ka attiecīgās dalībvalstis nespēj konstatēt saikni ar savu jurisdikciju, izņemot to, ka privātā puse, kuras rīcībā ir attiecīgie dati, ir iedibināta vai likumīgi pārstāvēta to jurisdikcijā. Neatkarīgi no tā, vai tām ir jurisdikcija attiecībā uz konkrēto noziegumu, dalībvalstīm jebkurā gadījumā būtu jānodrošina, lai to kompetentās iestādes varētu iegūt personas datus no privātajām pusēm nolūkā sniegt Eiropolam informāciju, kas tam vajadzīga savu mērķu sasniegšanai, pilnībā ievērojot procesuālās garantijas, kas paredzētas to valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

(39)

Ja dalībvalstis, trešās valstis, starptautiskas organizācijas vai privātās puses kopīgo ar Eiropolu vairāku jurisdikciju datu kopas vai datu kopas, kuras nevar piesaistīt vienai vai vairākām konkrētām jurisdikcijām, ir iespējams, ka minētās datu kopas ir saistītas ar privāto pušu rīcībā esošiem personas datiem. Šādos gadījumos, Eiropolam vajadzētu būt iespējai nosūtīt pieprasījumu dalībvalstīm, ar to valsts vienību starpniecību, lai iegūtu tādu privāto pušu rīcībā esošus personas datus, kuras ir iedibinātas vai kurām ir likumīgs pārstāvis minēto dalībvalstu teritorijā. Šāds pieprasījums būtu jānosūta tikai tādā gadījumā, kad no šādām privātajām pusēm ir nepieciešams iegūt papildu informāciju, lai identificētu attiecīgās valsts vienības. Pieprasījumam vajadzētu būt pamatotam un cik iespējams precīzam. Attiecīgos personas datus, kam vajadzētu būt pēc iespējas mazāk sensitīviem un noteikti tikai tādiem, kas ir nepieciešami un samērīgi, lai identificēju attiecīgās valsts vienības, vajadzētu sniegt Eiropolam saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu piemērojamiem tiesību aktiem. Attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu jānovērtē Eiropola pieprasījums un saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem jālemj, vai tam piekrist. Apstrādājot šādus dalībvalstu kompetento iestāžu pieprasījumus, uz jebkādu datu apstrādi, ko veic privātās puses, arī turpmāk būtu jāattiecina piemērojamie noteikumi, jo īpaši attiecībā uz datu aizsardzību. Privātajām pusēm būtu jāsniedz dalībvalstu kompetentajām iestādēm pieprasītie dati to tālākai nosūtīšanai Eiropolam. Daudzos gadījumos ir iespējams, ka attiecīgās dalībvalstis nespēj konstatēt saikni ar savu jurisdikciju, izņemot to, ka privātā puse, kuras rīcībā ir attiecīgie dati, ir iedibināta vai likumīgi pārstāvēta to jurisdikcijā. Neatkarīgi no tā, vai tām ir jurisdikcija attiecībā uz konkrēto noziegumu, dalībvalstīm jebkurā gadījumā būtu jānodrošina, lai to kompetentās iestādes varētu iegūt personas datus no privātajām pusēm nolūkā sniegt Eiropolam informāciju, kas tam vajadzīga savu mērķu sasniegšanai, pilnībā ievērojot procesuālās garantijas, kas paredzētas to valsts tiesību aktos.

| (40) | Lai nodrošinātu, ka Eiropols neuzglabā no privātajām pusēm tieši saņemtus personas datus ilgāk, kā ir nepieciešams attiecīgo valsts vienību identificēšanai, Eiropolam būtu jāpiemēro personas datu uzglabāšanas laika ierobežojumi. Kad Eiropols ir izsmēlis visus savā rīcībā esošos līdzekļus, lai identificētu attiecīgās valsts vienības, un pamatoti nevar gaidīt, ka būs iespējams identificēt vēl kādas citas attiecīgās valsts vienības, minēto personas datu uzglabāšana vairs nav nepieciešama un samērīga, lai identificētu attiecīgās valsts vienības. Eiropolam būtu vai nu jāizdzēš personas dati četru mēnešu laikā pēc to pēdējās nosūtīšanas, pārsūtīšanas valsts vienībai vai pārsūtīšanas trešās valsts kontaktpunktam vai trešās valsts iestādei, ja vien saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem attiecīgā valsts vienība, kontaktpunkts vai iestāde šajā laikposmā šos personas datus neiesniedz Eiropolam atkārtoti kā savus datus. Ja atkārtoti iesniegtie personas dati bija daļa no kāda lielāka personas datu kopuma, Eiropolam būtu jāsaglabā tikai tie personas dati, kurus ir atkārtoti iesniegusi attiecīgā valsts vienība, kontaktpunkts vai iestāde. |
| --- | --- |

(40)

Lai nodrošinātu, ka Eiropols neuzglabā no privātajām pusēm tieši saņemtus personas datus ilgāk, kā ir nepieciešams attiecīgo valsts vienību identificēšanai, Eiropolam būtu jāpiemēro personas datu uzglabāšanas laika ierobežojumi. Kad Eiropols ir izsmēlis visus savā rīcībā esošos līdzekļus, lai identificētu attiecīgās valsts vienības, un pamatoti nevar gaidīt, ka būs iespējams identificēt vēl kādas citas attiecīgās valsts vienības, minēto personas datu uzglabāšana vairs nav nepieciešama un samērīga, lai identificētu attiecīgās valsts vienības. Eiropolam būtu vai nu jāizdzēš personas dati četru mēnešu laikā pēc to pēdējās nosūtīšanas, pārsūtīšanas valsts vienībai vai pārsūtīšanas trešās valsts kontaktpunktam vai trešās valsts iestādei, ja vien saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem attiecīgā valsts vienība, kontaktpunkts vai iestāde šajā laikposmā šos personas datus neiesniedz Eiropolam atkārtoti kā savus datus. Ja atkārtoti iesniegtie personas dati bija daļa no kāda lielāka personas datu kopuma, Eiropolam būtu jāsaglabā tikai tie personas dati, kurus ir atkārtoti iesniegusi attiecīgā valsts vienība, kontaktpunkts vai iestāde.

| (41) | Eiropola sadarbībai ar privātajām pusēm nevajadzētu ne dublēt finanšu ziņu vākšanas vienību (FIU), kas izveidotas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 (12), darbību, ne tajā iejaukties, un šādai sadarbībai būtu jāattiecas tikai uz informāciju, kuru vēl nav paredzēts sniegt FIU saskaņā ar minēto direktīvu. Eiropolam būtu jāturpina sadarboties ar FIU, jo īpaši ar valsts vienību starpniecību. |
| --- | --- |

(41)

Eiropola sadarbībai ar privātajām pusēm nevajadzētu ne dublēt finanšu ziņu vākšanas vienību (FIU), kas izveidotas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 (12), darbību, ne tajā iejaukties, un šādai sadarbībai būtu jāattiecas tikai uz informāciju, kuru vēl nav paredzēts sniegt FIU saskaņā ar minēto direktīvu. Eiropolam būtu jāturpina sadarboties ar FIU, jo īpaši ar valsts vienību starpniecību.

| (42) | Eiropolam būtu jāspēj sniegt nepieciešamo atbalstu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, lai tās mijiedarbotos ar privātajām pusēm, jo īpaši, nodrošinot nepieciešamo infrastruktūru šādai mijiedarbībai, piemēram, kad dalībvalstu kompetentās iestādes ziņo tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem par tiešsaistē publicētu teroristisku saturu, nosūta tiem šāda satura izņemšanas rīkojumu, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/784 (13), vai veic informācijas apmaiņu ar privātajām pusēm saistībā ar kiberuzbrukumiem. Ja dalībvalstis izmanto Eiropola infrastruktūru personas datu apmaiņai par noziegumiem, kas neietilpst Eiropola mērķos, Eiropolam nevajadzētu būt piekļuvei minētajiem datiem. Eiropolam ar tehniskiem līdzekļiem būtu jānodrošina, ka tā infrastruktūra ir stingri ierobežota un nodrošina tikai kanālu šādai mijiedarbībai starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un privāto pusi un ka Eiropols paredz visus nepieciešamos aizsardzības pasākumus pret privātas puses piekļūšanu jebkādai citai informācijai Eiropola sistēmās, kura nav saistīta ar apmaiņu ar minēto privāto pusi. |
| --- | --- |

(42)

Eiropolam būtu jāspēj sniegt nepieciešamo atbalstu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, lai tās mijiedarbotos ar privātajām pusēm, jo īpaši, nodrošinot nepieciešamo infrastruktūru šādai mijiedarbībai, piemēram, kad dalībvalstu kompetentās iestādes ziņo tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem par tiešsaistē publicētu teroristisku saturu, nosūta tiem šāda satura izņemšanas rīkojumu, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/784 (13), vai veic informācijas apmaiņu ar privātajām pusēm saistībā ar kiberuzbrukumiem. Ja dalībvalstis izmanto Eiropola infrastruktūru personas datu apmaiņai par noziegumiem, kas neietilpst Eiropola mērķos, Eiropolam nevajadzētu būt piekļuvei minētajiem datiem. Eiropolam ar tehniskiem līdzekļiem būtu jānodrošina, ka tā infrastruktūra ir stingri ierobežota un nodrošina tikai kanālu šādai mijiedarbībai starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un privāto pusi un ka Eiropols paredz visus nepieciešamos aizsardzības pasākumus pret privātas puses piekļūšanu jebkādai citai informācijai Eiropola sistēmās, kura nav saistīta ar apmaiņu ar minēto privāto pusi.

| (43) | Pēc teroristu uzbrukumiem seko teroristiska satura plaša izplatīšana ar tiešsaistes platformu starpniecību, kurā parādīts, kā tiek nodarīts kaitējums dzīvībai vai fiziskajai neaizskaramībai, vai pausts aicinājums nodarīt tūlītēju kaitējumu dzīvībai vai fiziskajai neaizskaramībai, tādējādi radot iespēju slavināt terorismu un veikt teroristu apmācību un galu galā radikalizēt un vervēt citas personas. Turklāt arvien biežāka interneta izmantošana, lai ierakstītu vai koplietotu materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, palielina kaitējumu cietušajiem, jo šos materiālus var viegli pavairot un izplatīt. Lai novērstu un apkarotu noziegumus, kas ietilpst Eiropola mērķos, Eiropolam būtu jāspēj sniegt atbalstu dalībvalstu darbībām, lai efektīvi vērstos pret to, ka tiek izplatīts teroristisks saturs saistībā ar tiešsaistes krīzes situācijām, kas izriet no notiekošiem vai neseniem reāliem notikumiem, tiešsaistes materiālu, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, izplatīšanu tiešsaistē, un lai atbalstītu tiešsaistes pakalpojumu sniedzēju darbības saskaņā ar to pienākumiem, kas paredzēti Savienības tiesībās, kā arī to brīvprātīgās darbības. Minētajā nolūkā Eiropolam būtu jāspēj veikt attiecīgu personas datu, tostarp unikālu, nerekonvertējamu jaucējvērtību (“hashes”), IP adrešu vai vienoto resursu vietrāžu, kas saistīti ar šādu saturu, apmaiņu ar privātajām pusēm, kas iedibinātas Savienībā vai trešā valstī, uz kuru attiecas lēmums par atbilstību, vai, ja tāda lēmuma nav, ar kuru ir noslēgts starptautisks nolīgums vai sadarbības nolīgums vai, ja juridiski saistošā instrumentā ir paredzēti atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu aizsardzību, vai, ja, pamatojoties uz visu apstākļu novērtējumu, kas attiecas uz personas datu pārsūtīšanu, Eiropols secina, ka minētajā trešā valstī pastāv minētie aizsardzības pasākumi. Šādām apmaiņām ar personas datiem būtu jānotiek vienīgi ar mērķi izņemt teroristisku saturu un seksuālas vardarbības pret bērnu materiālus tiešsaistē, jo īpaši, ja ir paredzama minētā satura un materiālu eksponenciāla un vīrusveida pavairošana starp daudziem tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem. Nekas šajā regulā nebūtu jāsaprot kā tāds, kas liegtu dalībvalstīm izmantot Regulā (ES) 2021/784 paredzētos izņemšanas rīkojumus kā instrumentu, ar ko vērsties pret teroristisku saturu tiešsaistē. |
| --- | --- |

(43)

Pēc teroristu uzbrukumiem seko teroristiska satura plaša izplatīšana ar tiešsaistes platformu starpniecību, kurā parādīts, kā tiek nodarīts kaitējums dzīvībai vai fiziskajai neaizskaramībai, vai pausts aicinājums nodarīt tūlītēju kaitējumu dzīvībai vai fiziskajai neaizskaramībai, tādējādi radot iespēju slavināt terorismu un veikt teroristu apmācību un galu galā radikalizēt un vervēt citas personas. Turklāt arvien biežāka interneta izmantošana, lai ierakstītu vai koplietotu materiālus, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, palielina kaitējumu cietušajiem, jo šos materiālus var viegli pavairot un izplatīt. Lai novērstu un apkarotu noziegumus, kas ietilpst Eiropola mērķos, Eiropolam būtu jāspēj sniegt atbalstu dalībvalstu darbībām, lai efektīvi vērstos pret to, ka tiek izplatīts teroristisks saturs saistībā ar tiešsaistes krīzes situācijām, kas izriet no notiekošiem vai neseniem reāliem notikumiem, tiešsaistes materiālu, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, izplatīšanu tiešsaistē, un lai atbalstītu tiešsaistes pakalpojumu sniedzēju darbības saskaņā ar to pienākumiem, kas paredzēti Savienības tiesībās, kā arī to brīvprātīgās darbības. Minētajā nolūkā Eiropolam būtu jāspēj veikt attiecīgu personas datu, tostarp unikālu, nerekonvertējamu jaucējvērtību (“hashes”), IP adrešu vai vienoto resursu vietrāžu, kas saistīti ar šādu saturu, apmaiņu ar privātajām pusēm, kas iedibinātas Savienībā vai trešā valstī, uz kuru attiecas lēmums par atbilstību, vai, ja tāda lēmuma nav, ar kuru ir noslēgts starptautisks nolīgums vai sadarbības nolīgums vai, ja juridiski saistošā instrumentā ir paredzēti atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu aizsardzību, vai, ja, pamatojoties uz visu apstākļu novērtējumu, kas attiecas uz personas datu pārsūtīšanu, Eiropols secina, ka minētajā trešā valstī pastāv minētie aizsardzības pasākumi. Šādām apmaiņām ar personas datiem būtu jānotiek vienīgi ar mērķi izņemt teroristisku saturu un seksuālas vardarbības pret bērnu materiālus tiešsaistē, jo īpaši, ja ir paredzama minētā satura un materiālu eksponenciāla un vīrusveida pavairošana starp daudziem tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem. Nekas šajā regulā nebūtu jāsaprot kā tāds, kas liegtu dalībvalstīm izmantot Regulā (ES) 2021/784 paredzētos izņemšanas rīkojumus kā instrumentu, ar ko vērsties pret teroristisku saturu tiešsaistē.

| (44) | Lai izvairītos no centienu dublēšanās un iespējamas iejaukšanās izmeklēšanā un lai līdz minimumam samazinātu slogu skartajiem mitināšanas pakalpojuma sniedzējiem, Eiropolam būtu jāpalīdz dalībvalstu kompetentajām iestādēm, jāveic ar tām informācijas apmaiņa un jāsadarbojas ar tām attiecībā uz personas datu nosūtīšanu un pārsūtīšanu privātajām pusēm, lai vērstos pret tiešsaistes krīzes situācijām un tiešsaistes materiāla, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, izplatīšanu tiešsaistē. |
| --- | --- |

(44)

Lai izvairītos no centienu dublēšanās un iespējamas iejaukšanās izmeklēšanā un lai līdz minimumam samazinātu slogu skartajiem mitināšanas pakalpojuma sniedzējiem, Eiropolam būtu jāpalīdz dalībvalstu kompetentajām iestādēm, jāveic ar tām informācijas apmaiņa un jāsadarbojas ar tām attiecībā uz personas datu nosūtīšanu un pārsūtīšanu privātajām pusēm, lai vērstos pret tiešsaistes krīzes situācijām un tiešsaistes materiāla, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, izplatīšanu tiešsaistē.

| (45) | Regulā (ES) 2018/1725 ir izklāstīti noteikumi par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās. Lai gan Regulu (ES) 2018/1725 piemēro attiecībā uz Eiropola veiktu tādu administratīvo personas datu apstrādi, kas nav saistīti ar kriminālizmeklēšanu, piemēram, personāla datiem, minētās regulas 3. panta 2. punkts un IX nodaļa, kas reglamentē personas datu apstrādi, pašlaik neattiecas uz Eiropolu. Lai nodrošinātu vienotu un konsekventu fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, Regulas (ES) 2018/1725 IX nodaļa būtu jāpiemēro attiecībā uz Eiropolu saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punktu, un tā būtu jāpapildina ar īpašiem noteikumiem par konkrētām apstrādes darbībām, kas Eiropolam būtu jāveic, lai izpildītu savus uzdevumus. Tādēļ būtu jāpastiprina EDAU uzraudzības pilnvaras pār Eiropola apstrādes darbībām saskaņā ar attiecīgajām pilnvarām, kas ir piemērojamas administratīvo personas datu apstrādei un ko piemēro visām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 VI nodaļu. Minētajā nolūkā gadījumos, kad Eiropols apstrādā personas datus operatīvos nolūkos, EDAU būtu jāspēj izdot rīkojumu Eiropolam saskaņot apstrādes darbības ar šo regulu un izdot rīkojumu apturēt datu plūsmas pie saņēmēja dalībvalstī, trešā valstī vai starptautiskā organizācijā, un būtu jāspēj piemērot administratīvu naudas sodu gadījumā, ja Eiropols neievēro šo regulu. |
| --- | --- |

(45)

Regulā (ES) 2018/1725 ir izklāstīti noteikumi par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās. Lai gan Regulu (ES) 2018/1725 piemēro attiecībā uz Eiropola veiktu tādu administratīvo personas datu apstrādi, kas nav saistīti ar kriminālizmeklēšanu, piemēram, personāla datiem, minētās regulas 3. panta 2. punkts un IX nodaļa, kas reglamentē personas datu apstrādi, pašlaik neattiecas uz Eiropolu. Lai nodrošinātu vienotu un konsekventu fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, Regulas (ES) 2018/1725 IX nodaļa būtu jāpiemēro attiecībā uz Eiropolu saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punktu, un tā būtu jāpapildina ar īpašiem noteikumiem par konkrētām apstrādes darbībām, kas Eiropolam būtu jāveic, lai izpildītu savus uzdevumus. Tādēļ būtu jāpastiprina EDAU uzraudzības pilnvaras pār Eiropola apstrādes darbībām saskaņā ar attiecīgajām pilnvarām, kas ir piemērojamas administratīvo personas datu apstrādei un ko piemēro visām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 VI nodaļu. Minētajā nolūkā gadījumos, kad Eiropols apstrādā personas datus operatīvos nolūkos, EDAU būtu jāspēj izdot rīkojumu Eiropolam saskaņot apstrādes darbības ar šo regulu un izdot rīkojumu apturēt datu plūsmas pie saņēmēja dalībvalstī, trešā valstī vai starptautiskā organizācijā, un būtu jāspēj piemērot administratīvu naudas sodu gadījumā, ja Eiropols neievēro šo regulu.

| (46) | Datu apstrāde šīs regulas nolūkos varētu ietvert īpašu kategoriju personas datu apstrādi, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 (14). Fotogrāfiju apstrāde nebūtu sistemātiski jāuzskata par īpašu kategoriju personas datu apstrādi, jo uz fotogrāfijām biometrisko datu definīcija, kas noteikta Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 18. punktā, attiecas tikai tad, kad tās apstrādā ar konkrētiem tehniskiem līdzekļiem, kas ļauj veikt fiziskas personas unikālu identifikāciju vai autentifikāciju. |
| --- | --- |

(46)

Datu apstrāde šīs regulas nolūkos varētu ietvert īpašu kategoriju personas datu apstrādi, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 (14). Fotogrāfiju apstrāde nebūtu sistemātiski jāuzskata par īpašu kategoriju personas datu apstrādi, jo uz fotogrāfijām biometrisko datu definīcija, kas noteikta Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 18. punktā, attiecas tikai tad, kad tās apstrādā ar konkrētiem tehniskiem līdzekļiem, kas ļauj veikt fiziskas personas unikālu identifikāciju vai autentifikāciju.

| (47) | Attiecībā uz jauniem apstrādes darbību veidiem svarīgs aizsardzības pasākums ir iepriekšējas apspriešanās mehānisms, kurā iesaista EDAU un kurš paredzēts Regulā (ES) 2018/1725. Tomēr minētais mehānisms nebūtu jāpiemēro konkrētām atsevišķām operatīvām darbībām, piemēram, operatīvās analīzes projektiem, bet gan jauno informācijas tehnoloģiju (IT) sistēmu izmantošanai personas datu apstrādē un jebkurām būtiskām attiecīgo sistēmu izmaiņām, kas ietvertu augstu risku datu subjektu tiesībām un brīvībām. Termiņu, kādā EDAU būtu jāsniedz rakstisks padoms attiecībā uz šādu apspriešanos, nevajadzētu būt iespējamam apturēt. Ja apstrādes darbības ir būtiski svarīgas īpaši steidzamu Eiropola uzdevumu izpildei, Eiropolam izņēmuma kārtā vajadzētu būt iespējai sākt apstrādi jau pēc iepriekšējas apspriešanās uzsākšanas, pat ja vēl nav beidzies termiņš, kādā EDAU sniedz rakstisku padomu. Šāda steidzamība var rasties situācijās, kad ir būtiski svarīga Eiropola uzdevumu izpilde, ja apstrāde ir nepieciešama, lai novērstu tāda nozieguma tiešus draudus, kas ietilpst Eiropola mērķos, un cīnītos pret tiem un lai aizsargātu datu subjekta vai citas personas būtiskas intereses. Eiropola datu aizsardzības speciālistamvajadzētu būt iesaistītam šādas steidzamības un nepieciešamības veikt šādu apstrādi, pirms beidzies termiņš, kādā EDAU jāatbild uz iepriekšēju apspriešanos, novērtēšanā. Eiropola datu aizsardzības speciālistam būtu jāpārrauga šāda attiecīga apstrāde. EDAU būtu jāspēj īstenot savas pilnvaras attiecībā uz šādu apstrādi. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz jauniem apstrādes darbību veidiem svarīgs aizsardzības pasākums ir iepriekšējas apspriešanās mehānisms, kurā iesaista EDAU un kurš paredzēts Regulā (ES) 2018/1725. Tomēr minētais mehānisms nebūtu jāpiemēro konkrētām atsevišķām operatīvām darbībām, piemēram, operatīvās analīzes projektiem, bet gan jauno informācijas tehnoloģiju (IT) sistēmu izmantošanai personas datu apstrādē un jebkurām būtiskām attiecīgo sistēmu izmaiņām, kas ietvertu augstu risku datu subjektu tiesībām un brīvībām. Termiņu, kādā EDAU būtu jāsniedz rakstisks padoms attiecībā uz šādu apspriešanos, nevajadzētu būt iespējamam apturēt. Ja apstrādes darbības ir būtiski svarīgas īpaši steidzamu Eiropola uzdevumu izpildei, Eiropolam izņēmuma kārtā vajadzētu būt iespējai sākt apstrādi jau pēc iepriekšējas apspriešanās uzsākšanas, pat ja vēl nav beidzies termiņš, kādā EDAU sniedz rakstisku padomu. Šāda steidzamība var rasties situācijās, kad ir būtiski svarīga Eiropola uzdevumu izpilde, ja apstrāde ir nepieciešama, lai novērstu tāda nozieguma tiešus draudus, kas ietilpst Eiropola mērķos, un cīnītos pret tiem un lai aizsargātu datu subjekta vai citas personas būtiskas intereses. Eiropola datu aizsardzības speciālistamvajadzētu būt iesaistītam šādas steidzamības un nepieciešamības veikt šādu apstrādi, pirms beidzies termiņš, kādā EDAU jāatbild uz iepriekšēju apspriešanos, novērtēšanā. Eiropola datu aizsardzības speciālistam būtu jāpārrauga šāda attiecīga apstrāde. EDAU būtu jāspēj īstenot savas pilnvaras attiecībā uz šādu apstrādi.

| (48) | Ņemot vērā izaicinājumus, ko Savienības drošībai rada straujā tehnoloģiju attīstība un tas, ka jaunās tehnoloģijas izmanto teroristi un citi noziedznieki, dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir jānostiprina savas tehnoloģiskās spējas identificēt, nodrošināt un analizēt noziegumu izmeklēšanai nepieciešamos datus. Eiropolam būtu jāspēj sniegt atbalstu dalībvalstīm jauno tehnoloģiju izmantošanā, jaunu pieeju izpētē un kopīgu tehnoloģisko risinājumu izstrādē dalībvalstīm, lai labāk novērstu un apkarotu noziegumus, kas ietilpst Eiropola mērķos. Vienlaikus Eiropolam būtu jānodrošina, ka jauno tehnoloģiju izstrādes, izmantošanas un ieviešanas pamatā ir pārredzamības, izskaidrojamības, taisnīguma un pārskatatbildības principi, ka tā neapdraud pamattiesības un pamatbrīvības un atbilst Savienības tiesībām. Minētajā nolūkā Eiropolam būtu jāspēj īstenot pētniecības un inovācijas projektus attiecībā uz jautājumiem, kurus aptver šī regula, pētniecības un inovācijas projektu vispārējā darbības jomā, ko valde noteikusi saistošā dokumentā. Šāds dokuments vajadzības gadījumā būtu jāatjaunina un jādara pieejams EDAU. Minētajos projektos personas datu apstrādi būtu iespējams iekļaut tikai tad, ja tiek izpildīti noteikti nosacījumi, proti, personas datu apstrāde ir noteikti nepieciešama, attiecīgā projekta mērķi nevar sasniegt, izmantojot nepersondatus, piemēram, sintētiskus vai anonīmus datus, un ka tiek nodrošināta pamattiesību, jo īpaši nediskriminēšanas, pilnīga ievērošana.
  Īpašu kategoriju personas datu apstrāde pētniecības un inovācijas nolūkos būtu jāatļauj tikai tad, ja tas ir noteikti nepieciešams. Ņemot vērā šādas apstrādes sensitivitāti, būtu jāpiemēro atbilstīgi papildu aizsardzības pasākumi, tostarp pseidonimizācija. Lai novērstu neobjektivitāti algoritmisko lēmumu pieņemšanā, Eiropolam būtu jāļauj apstrādāt personas datus, kas neietilpst datu subjektu kategorijās, kas uzskaitītas II pielikumā. Eiropolam būtu jāglabā visu personas datu apstrādes reģistri saistībā ar tā pētniecības un inovācijas projektiem tikai nolūkā pārbaudīt datu apstrādes rezultātu precizitāti un tikai tik ilgi, cik tas nepieciešams minētajai pārbaudei. Noteikumiem par Eiropola veiktu jaunu rīku izstrādi, nevajadzētu būt juridiskajam pamatam to ieviešanai Savienības vai valstu līmenī. Lai veicinātu inovāciju un stiprinātu sinerģiju pētniecības un inovācijas projektos, ir svarīgi Eiropolam pastiprināt sadarbību ar attiecīgiem dalībvalstu praktiķu tīkliem un ar citām Savienības aģentūrām atbilstoši to attiecīgajām kompetencēm minētajā jomā, un sniegt atbalstu citiem, saistītiem sadarbības veidiem, piemēram, sekretariāta atbalstu ES inovācijas centram iekšējai drošībai kā inovācijas laboratoriju sadarbības tīklam. |
| --- | --- |

(48)

Ņemot vērā izaicinājumus, ko Savienības drošībai rada straujā tehnoloģiju attīstība un tas, ka jaunās tehnoloģijas izmanto teroristi un citi noziedznieki, dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir jānostiprina savas tehnoloģiskās spējas identificēt, nodrošināt un analizēt noziegumu izmeklēšanai nepieciešamos datus. Eiropolam būtu jāspēj sniegt atbalstu dalībvalstīm jauno tehnoloģiju izmantošanā, jaunu pieeju izpētē un kopīgu tehnoloģisko risinājumu izstrādē dalībvalstīm, lai labāk novērstu un apkarotu noziegumus, kas ietilpst Eiropola mērķos. Vienlaikus Eiropolam būtu jānodrošina, ka jauno tehnoloģiju izstrādes, izmantošanas un ieviešanas pamatā ir pārredzamības, izskaidrojamības, taisnīguma un pārskatatbildības principi, ka tā neapdraud pamattiesības un pamatbrīvības un atbilst Savienības tiesībām. Minētajā nolūkā Eiropolam būtu jāspēj īstenot pētniecības un inovācijas projektus attiecībā uz jautājumiem, kurus aptver šī regula, pētniecības un inovācijas projektu vispārējā darbības jomā, ko valde noteikusi saistošā dokumentā. Šāds dokuments vajadzības gadījumā būtu jāatjaunina un jādara pieejams EDAU. Minētajos projektos personas datu apstrādi būtu iespējams iekļaut tikai tad, ja tiek izpildīti noteikti nosacījumi, proti, personas datu apstrāde ir noteikti nepieciešama, attiecīgā projekta mērķi nevar sasniegt, izmantojot nepersondatus, piemēram, sintētiskus vai anonīmus datus, un ka tiek nodrošināta pamattiesību, jo īpaši nediskriminēšanas, pilnīga ievērošana.

Īpašu kategoriju personas datu apstrāde pētniecības un inovācijas nolūkos būtu jāatļauj tikai tad, ja tas ir noteikti nepieciešams. Ņemot vērā šādas apstrādes sensitivitāti, būtu jāpiemēro atbilstīgi papildu aizsardzības pasākumi, tostarp pseidonimizācija. Lai novērstu neobjektivitāti algoritmisko lēmumu pieņemšanā, Eiropolam būtu jāļauj apstrādāt personas datus, kas neietilpst datu subjektu kategorijās, kas uzskaitītas II pielikumā. Eiropolam būtu jāglabā visu personas datu apstrādes reģistri saistībā ar tā pētniecības un inovācijas projektiem tikai nolūkā pārbaudīt datu apstrādes rezultātu precizitāti un tikai tik ilgi, cik tas nepieciešams minētajai pārbaudei. Noteikumiem par Eiropola veiktu jaunu rīku izstrādi, nevajadzētu būt juridiskajam pamatam to ieviešanai Savienības vai valstu līmenī. Lai veicinātu inovāciju un stiprinātu sinerģiju pētniecības un inovācijas projektos, ir svarīgi Eiropolam pastiprināt sadarbību ar attiecīgiem dalībvalstu praktiķu tīkliem un ar citām Savienības aģentūrām atbilstoši to attiecīgajām kompetencēm minētajā jomā, un sniegt atbalstu citiem, saistītiem sadarbības veidiem, piemēram, sekretariāta atbalstu ES inovācijas centram iekšējai drošībai kā inovācijas laboratoriju sadarbības tīklam.

| (49) | Eiropolam vajadzētu būt nozīmīgai lomai, palīdzot dalībvalstīm izstrādāt jaunus tehnoloģiskus risinājumus, kuru pamatā ir Eiropola mērķu sasniegšanai būtisks mākslīgais intelekts, un kas nes labumu dalībvalstu kompetentajām iestādēm visā Savienībā. Minētā palīdzība būtu jāsniedz pilnībā ievērojot pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp nediskrimināciju. Eiropolam vajadzētu būt nozīmīgai lomai ētiska, uzticama un uz cilvēku vērsta mākslīgā intelekta izstrādes un ieviešanas veicināšanā, ievērojot stingrus aizsardzības pasākumus drošības, drošuma, pārredzamības, izskaidrojamības un pamattiesību jomā. |
| --- | --- |

(49)

Eiropolam vajadzētu būt nozīmīgai lomai, palīdzot dalībvalstīm izstrādāt jaunus tehnoloģiskus risinājumus, kuru pamatā ir Eiropola mērķu sasniegšanai būtisks mākslīgais intelekts, un kas nes labumu dalībvalstu kompetentajām iestādēm visā Savienībā. Minētā palīdzība būtu jāsniedz pilnībā ievērojot pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp nediskrimināciju. Eiropolam vajadzētu būt nozīmīgai lomai ētiska, uzticama un uz cilvēku vērsta mākslīgā intelekta izstrādes un ieviešanas veicināšanā, ievērojot stingrus aizsardzības pasākumus drošības, drošuma, pārredzamības, izskaidrojamības un pamattiesību jomā.

| (50) | Eiropolam būtu jāinformē EDAU, pirms tas uzsāk pētniecības un inovācijas projektus, kuri ietver personas datu apstrādi. Eiropolam būtu vai nu jāinformē valde vai jāapspriežas ar to saskaņā ar konkrētiem kritērijiem, kuri būtu jāizklāsta attiecīgās pamatnostādnēs. Eiropolam nebūtu jāapstrādā dati pētniecības un inovācijas projektu nolūkos bez tās dalībvalsts, Savienības struktūras, trešās valsts vai starptautiskas organizācijas piekrišanas, kura iesniedza datus Eiropolam, ja vien minētā dalībvalsts, Savienības struktūra, trešā valsts vai starptautiskā organizācija nav devusi iepriekšēju atļauju šādai apstrādei minētajos nolūkos. Par katru projektu Eiropolam pirms apstrādes būtu jāveic novērtējums par ietekmi uz datu aizsardzību, lai nodrošinātu, ka tiek pilnībā ievērotas tiesības uz datu aizsardzību un visas citas datu subjektu pamattiesības un pamatbrīvības. Novērtējumā par ietekmi uz datu aizsardzību būtu jāveic novērtējums par to personas datu piemērotību, nepieciešamību un samērīgumu, kuri ir jāapstrādā konkrētajam projekta mērķim, ietverot datu minimizācijas prasību un novērtējumu par jebkādu iespējamu neobjektivitāti attiecībā uz iznākumu un personas datiem, kuri ir jāapstrādā konkrētajam projekta mērķim, kā arī pasākumiem, kas paredzēti minēto risku novēršanai. Eiropola veiktai jaunu rīku izstrādei nevajadzētu skart juridisko pamatu, tostarp pamatojumu attiecīgo personas datu apstrādei, kas vēlāk būtu nepieciešams to ieviešanai Savienības vai valstu līmenī. |
| --- | --- |

(50)

Eiropolam būtu jāinformē EDAU, pirms tas uzsāk pētniecības un inovācijas projektus, kuri ietver personas datu apstrādi. Eiropolam būtu vai nu jāinformē valde vai jāapspriežas ar to saskaņā ar konkrētiem kritērijiem, kuri būtu jāizklāsta attiecīgās pamatnostādnēs. Eiropolam nebūtu jāapstrādā dati pētniecības un inovācijas projektu nolūkos bez tās dalībvalsts, Savienības struktūras, trešās valsts vai starptautiskas organizācijas piekrišanas, kura iesniedza datus Eiropolam, ja vien minētā dalībvalsts, Savienības struktūra, trešā valsts vai starptautiskā organizācija nav devusi iepriekšēju atļauju šādai apstrādei minētajos nolūkos. Par katru projektu Eiropolam pirms apstrādes būtu jāveic novērtējums par ietekmi uz datu aizsardzību, lai nodrošinātu, ka tiek pilnībā ievērotas tiesības uz datu aizsardzību un visas citas datu subjektu pamattiesības un pamatbrīvības. Novērtējumā par ietekmi uz datu aizsardzību būtu jāveic novērtējums par to personas datu piemērotību, nepieciešamību un samērīgumu, kuri ir jāapstrādā konkrētajam projekta mērķim, ietverot datu minimizācijas prasību un novērtējumu par jebkādu iespējamu neobjektivitāti attiecībā uz iznākumu un personas datiem, kuri ir jāapstrādā konkrētajam projekta mērķim, kā arī pasākumiem, kas paredzēti minēto risku novēršanai. Eiropola veiktai jaunu rīku izstrādei nevajadzētu skart juridisko pamatu, tostarp pamatojumu attiecīgo personas datu apstrādei, kas vēlāk būtu nepieciešams to ieviešanai Savienības vai valstu līmenī.

| (51) | Lai Eiropolam nodrošinātu papildu rīkus un spējas, ir jāpastiprina Eiropola demokrātiskā pārraudzība un pārskatatbildība. Kopējā parlamentārā pārraudzība ir svarīgs elements Eiropola darbību politiskajā uzraudzībā. Lai varētu veikt efektīvu politisko uzraudzību pār veidu, kādā Eiropols izmanto papildu instrumentus un spējas, ko tam sniedz šī regula, Eiropolam būtu jāsniedz Kopējai parlamentārās pārraudzības grupai (KPPG) un dalībvalstīm detalizēta ikgadēja informācija par minēto rīku un spēju izstrādi, izmantošanu un efektivitāti un to izmantošanas rezultātiem, jo īpaši par pētniecības un inovācijas projektiem, kā arī par jaunām darbībām vai jaunu specializētu centru izveidi Eiropolā. Turklāt, lai atspoguļotu KPPG divējādo sastāvu, divi KPPG pārstāvji – viens no Eiropas Parlamenta un otrs no valstu parlamentiem – būtu jāuzaicina vismaz uz divām regulārajām valdes sanāksmēm gadā, lai tie vērstos pie valdes KPPG vārdā un apspriestu konsolidēto gada darbības pārskatu, vienoto plānošanas dokumentu un gada budžetu, KPPG rakstiskus jautājumus un atbildes, kā arī ārējās attiecības un partnerības, ievērojot valdes un KPPG dažādās lomas un pienākumus saskaņā ar šo regulu. Valdei kopā ar KPPG pārstāvjiem vajadzētu būt iespējai nolemt apspriest citus politiski nozīmīgus jautājumus. Saskaņā ar KPPG pārraudzības lomu abiem KPPG pārstāvjiem nevajadzētu būt balsstiesībām valdē. Plānotās pētniecības un inovācijas darbības būtu jāizklāsta vienotā plānošanas dokumentā, kurā ietverts Eiropola daudzgadu plāns un gada darba programma, un jānosūta KPPG. |
| --- | --- |

(51)

Lai Eiropolam nodrošinātu papildu rīkus un spējas, ir jāpastiprina Eiropola demokrātiskā pārraudzība un pārskatatbildība. Kopējā parlamentārā pārraudzība ir svarīgs elements Eiropola darbību politiskajā uzraudzībā. Lai varētu veikt efektīvu politisko uzraudzību pār veidu, kādā Eiropols izmanto papildu instrumentus un spējas, ko tam sniedz šī regula, Eiropolam būtu jāsniedz Kopējai parlamentārās pārraudzības grupai (KPPG) un dalībvalstīm detalizēta ikgadēja informācija par minēto rīku un spēju izstrādi, izmantošanu un efektivitāti un to izmantošanas rezultātiem, jo īpaši par pētniecības un inovācijas projektiem, kā arī par jaunām darbībām vai jaunu specializētu centru izveidi Eiropolā. Turklāt, lai atspoguļotu KPPG divējādo sastāvu, divi KPPG pārstāvji – viens no Eiropas Parlamenta un otrs no valstu parlamentiem – būtu jāuzaicina vismaz uz divām regulārajām valdes sanāksmēm gadā, lai tie vērstos pie valdes KPPG vārdā un apspriestu konsolidēto gada darbības pārskatu, vienoto plānošanas dokumentu un gada budžetu, KPPG rakstiskus jautājumus un atbildes, kā arī ārējās attiecības un partnerības, ievērojot valdes un KPPG dažādās lomas un pienākumus saskaņā ar šo regulu. Valdei kopā ar KPPG pārstāvjiem vajadzētu būt iespējai nolemt apspriest citus politiski nozīmīgus jautājumus. Saskaņā ar KPPG pārraudzības lomu abiem KPPG pārstāvjiem nevajadzētu būt balsstiesībām valdē. Plānotās pētniecības un inovācijas darbības būtu jāizklāsta vienotā plānošanas dokumentā, kurā ietverts Eiropola daudzgadu plāns un gada darba programma, un jānosūta KPPG.

| (52) | Pēc izpilddirektora priekšlikuma valdei būtu jāizraugās pamattiesību amatpersona, kurai vajadzētu būt atbildīgai par atbalsta sniegšanu Eiropolam pamattiesību ievērošanas nodrošināšanā visās tā darbībās un uzdevumos, jo īpaši Eiropola pētniecības un inovācijas projektos un personas datu apmaiņā ar privātajām pusēm. Vajadzētu būt iespējamam izraudzīties par pamattiesību amatpersonu esošu Eiropola darbinieku, kas ir saņēmis īpašu apmācību pamattiesībās un praksē. Pamattiesību amatpersonai būtu cieši jāsadarbojas ar datu aizsardzības speciālistuto attiecīgās kompetences ietvaros. Ciktāl tas attiecas uz datu aizsardzības jautājumiem, datu aizsardzības speciālistambūtu jāuzņemas pilna atbildība. |
| --- | --- |

(52)

Pēc izpilddirektora priekšlikuma valdei būtu jāizraugās pamattiesību amatpersona, kurai vajadzētu būt atbildīgai par atbalsta sniegšanu Eiropolam pamattiesību ievērošanas nodrošināšanā visās tā darbībās un uzdevumos, jo īpaši Eiropola pētniecības un inovācijas projektos un personas datu apmaiņā ar privātajām pusēm. Vajadzētu būt iespējamam izraudzīties par pamattiesību amatpersonu esošu Eiropola darbinieku, kas ir saņēmis īpašu apmācību pamattiesībās un praksē. Pamattiesību amatpersonai būtu cieši jāsadarbojas ar datu aizsardzības speciālistuto attiecīgās kompetences ietvaros. Ciktāl tas attiecas uz datu aizsardzības jautājumiem, datu aizsardzības speciālistambūtu jāuzņemas pilna atbildība.

| (53) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, atbalstīt un stiprināt dalībvalstu kompetento iestāžu darbību un savstarpējo sadarbību, lai novērstu un apkarotu smagus noziegumus, kas skar divas vai vairākas dalībvalstis, terorismu un noziedzības veidus, kas skar kopīgas intereses, uz kurām attiecas Savienības politika, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet smagu noziegumu un terorisma pārrobežu rakstura un nepieciešamības sniegt koordinētu atbildi uz saistītajiem drošības apdraudējumiem dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(53)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, atbalstīt un stiprināt dalībvalstu kompetento iestāžu darbību un savstarpējo sadarbību, lai novērstu un apkarotu smagus noziegumus, kas skar divas vai vairākas dalībvalstis, terorismu un noziedzības veidus, kas skar kopīgas intereses, uz kurām attiecas Savienības politika, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet smagu noziegumu un terorisma pārrobežu rakstura un nepieciešamības sniegt koordinētu atbildi uz saistītajiem drošības apdraudējumiem dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (54) | Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, Īrija ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, Īrija ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.

| (55) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (56) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar EDAU, kas 2021. gada 8. martā sniedza atzinumu (15). |
| --- | --- |

(56)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar EDAU, kas 2021. gada 8. martā sniedza atzinumu (15).

| (57) | Šajā regulā ir pilnībā ievērotas pamattiesības un aizsardzības pasākumi un ievēroti principi, kas ir atzīti jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”), konkrēti, privātās un ģimenes dzīves neaizskaramība un tiesības uz personas datu aizsardzību, kā paredzēts Hartas 7. un 8. pantā, kā arī LESD 16. pantā. Ņemot vērā personas datu apstrādes nozīmību tiesībaizsardzības darbā kopumā un jo īpaši attiecībā uz Eiropola sniegto atbalstu, šajā regulā būtu jāietver pastiprināti aizsardzības pasākumi, demokrātiska pārraudzība un pārskatatbildības mehānismi, lai nodrošinātu, ka Eiropola darbības un uzdevumi tiek veikti, pilnībā ievērojot Hartā nostiprinātās pamattiesības, jo īpaši tiesības uz vienlīdzību likuma priekšā, nediskriminēšanu un efektīvu tiesību aizsardzību kompetentajā valsts tiesā pret jebkuru no pasākumiem, kas veikti, ievērojot šo regulu. Jebkura personas datu apstrāde saskaņā ar šo regulu būtu jāierobežo, to attiecinot tikai uz to, kas ir noteikti nepieciešams un samērīgs, un uz to attiecas skaidri nosacījumi, stingras prasības un efektīva EDAU pārraudzība. |
| --- | --- |

(57)

Šajā regulā ir pilnībā ievērotas pamattiesības un aizsardzības pasākumi un ievēroti principi, kas ir atzīti jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”), konkrēti, privātās un ģimenes dzīves neaizskaramība un tiesības uz personas datu aizsardzību, kā paredzēts Hartas 7. un 8. pantā, kā arī LESD 16. pantā. Ņemot vērā personas datu apstrādes nozīmību tiesībaizsardzības darbā kopumā un jo īpaši attiecībā uz Eiropola sniegto atbalstu, šajā regulā būtu jāietver pastiprināti aizsardzības pasākumi, demokrātiska pārraudzība un pārskatatbildības mehānismi, lai nodrošinātu, ka Eiropola darbības un uzdevumi tiek veikti, pilnībā ievērojot Hartā nostiprinātās pamattiesības, jo īpaši tiesības uz vienlīdzību likuma priekšā, nediskriminēšanu un efektīvu tiesību aizsardzību kompetentajā valsts tiesā pret jebkuru no pasākumiem, kas veikti, ievērojot šo regulu. Jebkura personas datu apstrāde saskaņā ar šo regulu būtu jāierobežo, to attiecinot tikai uz to, kas ir noteikti nepieciešams un samērīgs, un uz to attiecas skaidri nosacījumi, stingras prasības un efektīva EDAU pārraudzība.

| (58) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2016/794. |
| --- | --- |

(58)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2016/794.

| (59) | Lai nodrošinātu tūlītēju šajā regulā paredzēto pasākumu piemērošanu, tai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(59)

Lai nodrošinātu tūlītēju šajā regulā paredzēto pasākumu piemērošanu, tai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) 2016/794 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta h)–k) punktu un m), n) un o) punktu svītro; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. pantu groza šādi:

a)

panta h)–k) punktu un m), n) un o) punktu svītro;

| b) | panta p) punktu aizstāj ar šādu:






  “p) | “administratīvie personas dati” ir personas dati, ko apstrādā Eiropols, izņemot operatīvos personas datus;” |
| --- | --- | --- |

b)

panta p) punktu aizstāj ar šādu:

“p)

“administratīvie personas dati” ir personas dati, ko apstrādā Eiropols, izņemot operatīvos personas datus;”

| c) | pievieno šādus punktus:






  “q) | “izmeklēšanas dati” ir dati, kurus dalībvalsts, Eiropas Prokuratūra (EPPO), kas izveidota ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (*1), Eurojust vai trešā valsts ir pilnvarota apstrādāt notiekošā kriminālizmeklēšanā, kura ir saistīta ar vienu vai vairākām dalībvalstīm, saskaņā ar procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem, kurus dalībvalsts, EPPO, Eurojust vai trešā valsts iesniegusi Eiropolam, lai atbalstītu šādu notiekošu kriminālizmeklēšanu, un kuri ietver personas datus, kas neietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās; |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādus punktus:

“q)

“izmeklēšanas dati” ir dati, kurus dalībvalsts, Eiropas Prokuratūra (EPPO), kas izveidota ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (*1), Eurojust vai trešā valsts ir pilnvarota apstrādāt notiekošā kriminālizmeklēšanā, kura ir saistīta ar vienu vai vairākām dalībvalstīm, saskaņā ar procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem, kurus dalībvalsts, EPPO, Eurojust vai trešā valsts iesniegusi Eiropolam, lai atbalstītu šādu notiekošu kriminālizmeklēšanu, un kuri ietver personas datus, kas neietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās;

| r) | “teroristisks saturs” ir teroristisks saturs, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/784 (*2) 2. panta 7) punktā; |
| --- | --- |

r)

“teroristisks saturs” ir teroristisks saturs, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/784 (*2) 2. panta 7) punktā;

| s) | “tiešsaistes materiāls, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem ” ir tiešsaistes materiāls, kas ir bērnu pornogrāfija, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/93/ES (*3) 2. panta c) punktā, vai pornogrāfisks priekšnesums, kā definēts minētās direktīvas 2. panta e) punktā; |
| --- | --- |

s)

“tiešsaistes materiāls, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem ” ir tiešsaistes materiāls, kas ir bērnu pornogrāfija, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/93/ES (*3) 2. panta c) punktā, vai pornogrāfisks priekšnesums, kā definēts minētās direktīvas 2. panta e) punktā;

| t) | “tiešsaistes krīzes situācija” ir tāda tiešsaistes satura izplatīšana, kas izriet no notiekoša vai nesen notikuša reāla notikuma, kas atveido kaitējumu dzīvībai vai fiziskajai neaizskaramībai vai aicina nodarīt tūlītēju kaitējumu dzīvībai vai fiziskajai neaizskaramībai un kura mērķis vai sekas ir nopietna iedzīvotāju iebiedēšana ar noteikumu, ka ir saikne vai pamatotas aizdomas par saikni ar terorismu vai vardarbīgu ekstrēmismu un ka ir paredzama iespējama minētā satura eksponenciāla un vīrusveida pavairošana starp vairākiem tiešsaistes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

t)

“tiešsaistes krīzes situācija” ir tāda tiešsaistes satura izplatīšana, kas izriet no notiekoša vai nesen notikuša reāla notikuma, kas atveido kaitējumu dzīvībai vai fiziskajai neaizskaramībai vai aicina nodarīt tūlītēju kaitējumu dzīvībai vai fiziskajai neaizskaramībai un kura mērķis vai sekas ir nopietna iedzīvotāju iebiedēšana ar noteikumu, ka ir saikne vai pamatotas aizdomas par saikni ar terorismu vai vardarbīgu ekstrēmismu un ka ir paredzama iespējama minētā satura eksponenciāla un vīrusveida pavairošana starp vairākiem tiešsaistes pakalpojumiem;

| u) | “personas datu pārsūtīšanu kategorija” ir personas datu pārsūtīšanu grupa, kurā dati attiecas uz vienu un to pašu konkrētu situāciju un kurā pārsūtīšana ietver vienas un tās pašas personas datu kategorijas un vienas un tās pašas datu subjektu kategorijas; |
| --- | --- |

u)

“personas datu pārsūtīšanu kategorija” ir personas datu pārsūtīšanu grupa, kurā dati attiecas uz vienu un to pašu konkrētu situāciju un kurā pārsūtīšana ietver vienas un tās pašas personas datu kategorijas un vienas un tās pašas datu subjektu kategorijas;

| v) | “pētniecības un inovācijas projekti” ir projekti jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula, lai izstrādātu, apmācītu, testētu un apstiprinātu algoritmus īpašu rīku izstrādei, un citi konkrēti pētniecības un inovācijas projekti, kas ir attiecināmi uz Eiropola mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

v)

“pētniecības un inovācijas projekti” ir projekti jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula, lai izstrādātu, apmācītu, testētu un apstiprinātu algoritmus īpašu rīku izstrādei, un citi konkrēti pētniecības un inovācijas projekti, kas ir attiecināmi uz Eiropola mērķu sasniegšanu;

(*1)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.)."

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/784 (2021. gada 29. aprīlis) par teroristiska satura izplatīšanu tiešsaistē (OV L 172, 17.5.2021., 79. lpp.)."

(*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/93/ES (2011. gada 13. decembris) par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI (OV L 335, 17.12.2011., 1. lpp.).”;"

| 2) | regulas 4. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | iekļauj šādu apakšpunktu:






  “ha) | sniedz administratīvo un finansiālo atbalstu dalībvalstu īpašās intervences vienībām, kā minēts Padomes Lēmumā 2008/617/TI (*4); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

regulas 4. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

iekļauj šādu apakšpunktu:

“ha)

sniedz administratīvo un finansiālo atbalstu dalībvalstu īpašās intervences vienībām, kā minēts Padomes Lēmumā 2008/617/TI (*4);

(*4)  Padomes Lēmums 2008/617/TI (2008. gada 23. jūnijs) par sadarbības uzlabošanu starp Eiropas Savienības dalībvalstu īpašajām intervences vienībām krīzes situācijās (OV L 210, 6.8.2008., 73. lpp.).”;"

| ii) | punkta j) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “j) | sadarbojas ar Savienības struktūrām, kas izveidotas, pamatojoties uz LESD V sadaļu, ar OLAF un Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūru (ENISA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/881 (*5), jo īpaši, izmantojot informācijas apmaiņu un sniedzot analītisko atbalstu to attiecīgajās kompetences jomās; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta j) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“j)

sadarbojas ar Savienības struktūrām, kas izveidotas, pamatojoties uz LESD V sadaļu, ar OLAF un Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūru (ENISA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/881 (*5), jo īpaši, izmantojot informācijas apmaiņu un sniedzot analītisko atbalstu to attiecīgajās kompetences jomās;

(*5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/881 (2019. gada 17. aprīlis) par ENISA (Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra) un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju, un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 526/2013 (Kiberdrošības akts) (OV L 151, 7.6.2019., 15. lpp.).”;"

| iii) | punkta m) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “m) | atbalsta dalībvalstu darbības tādu I pielikumā uzskaitīto noziedzības veidu novēršanai un apkarošanai, kas tiek veicināti, sekmēti vai izdarīti, izmantojot internetu, tostarp:






  i) | pēc dalībvalstu kompetento iestāžu pieprasījuma palīdz tām reaģēt uz kiberuzbrukumiem, ja ir aizdomas, ka to izcelsme ir noziedzīga; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

punkta m) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“m)

atbalsta dalībvalstu darbības tādu I pielikumā uzskaitīto noziedzības veidu novēršanai un apkarošanai, kas tiek veicināti, sekmēti vai izdarīti, izmantojot internetu, tostarp:

i)

pēc dalībvalstu kompetento iestāžu pieprasījuma palīdz tām reaģēt uz kiberuzbrukumiem, ja ir aizdomas, ka to izcelsme ir noziedzīga;

| ii) | sadarbojas ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm attiecībā uz izņemšanas rīkojumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2021/784 14. pantu; un |
| --- | --- |

ii)

sadarbojas ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm attiecībā uz izņemšanas rīkojumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2021/784 14. pantu; un

| iii) | ziņo attiecīgajiem tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem par tiešsaistes saturu, lai tie varētu brīvprātīgi apsvērt, vai minētais saturs atbilst to noteikumiem;”; |
| --- | --- |

iii)

ziņo attiecīgajiem tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem par tiešsaistes saturu, lai tie varētu brīvprātīgi apsvērt, vai minētais saturs atbilst to noteikumiem;”;

| iv) | pievieno šādus apakšpunktus:






  “r) | sniedz atbalstu dalībvalstīm tādu personu identificēšanā, kuru noziedzīgās darbības ietilpst I pielikumā uzskaitītajos noziedzības veidos un kuras rada lielu drošības risku; |
| --- | --- | --- |

iv)

pievieno šādus apakšpunktus:

“r)

sniedz atbalstu dalībvalstīm tādu personu identificēšanā, kuru noziedzīgās darbības ietilpst I pielikumā uzskaitītajos noziedzības veidos un kuras rada lielu drošības risku;

| s) | atvieglo kopīgas, koordinētas un prioritāras izmeklēšanas attiecībā uz r) apakšpunktā minētajām personām; |
| --- | --- |

s)

atvieglo kopīgas, koordinētas un prioritāras izmeklēšanas attiecībā uz r) apakšpunktā minētajām personām;

| t) | sniedz atbalstu dalībvalstīm to datu apstrādē, kurus trešās valstis vai starptautiskas organizācijas sniegušas Eiropolam par personām, kas iesaistītas terorismā vai smagos noziegumos, un ierosina, ka dalībvalstis pēc saviem ieskatiem un veicot minēto datu pārbaudi un analīzi, Šengenas Informācijas sistēmā (SIS) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1862 (*6) varētu ievadīt informatīvus brīdinājumus par trešo valstu valstspiederīgajiem Savienības interesēs (“informatīvie brīdinājumi”); |
| --- | --- |

t)

sniedz atbalstu dalībvalstīm to datu apstrādē, kurus trešās valstis vai starptautiskas organizācijas sniegušas Eiropolam par personām, kas iesaistītas terorismā vai smagos noziegumos, un ierosina, ka dalībvalstis pēc saviem ieskatiem un veicot minēto datu pārbaudi un analīzi, Šengenas Informācijas sistēmā (SIS) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1862 (*6) varētu ievadīt informatīvus brīdinājumus par trešo valstu valstspiederīgajiem Savienības interesēs (“informatīvie brīdinājumi”);

| u) | atbalsta Regulā (ES) Nr. 1053/2013 paredzētā izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, īstenošanu Eiropola mērķu darbības jomā, attiecīgā gadījumā nodrošinot speciālās zināšanas un analīzi; |
| --- | --- |

u)

atbalsta Regulā (ES) Nr. 1053/2013 paredzētā izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, īstenošanu Eiropola mērķu darbības jomā, attiecīgā gadījumā nodrošinot speciālās zināšanas un analīzi;

| v) | proaktīvi uzrauga pētniecības un inovācijas darbības, kas ir relevantas, lai sasniegtu Eiropola mērķus, un veicina šādas darbības, atbalstot saistītās dalībvalstu darbības un īstenojot savas pētniecības un inovācijas darbības, tostarp projektus, kuros izstrādā, veic apmācību, testē un apstiprina algoritmus specifisku rīku izstrādei tiesībaizsardzības iestāžu vajadzībām, un izplata šo darbību rezultātus dalībvalstīm saskaņā ar 67. pantu; |
| --- | --- |

v)

proaktīvi uzrauga pētniecības un inovācijas darbības, kas ir relevantas, lai sasniegtu Eiropola mērķus, un veicina šādas darbības, atbalstot saistītās dalībvalstu darbības un īstenojot savas pētniecības un inovācijas darbības, tostarp projektus, kuros izstrādā, veic apmācību, testē un apstiprina algoritmus specifisku rīku izstrādei tiesībaizsardzības iestāžu vajadzībām, un izplata šo darbību rezultātus dalībvalstīm saskaņā ar 67. pantu;

| w) | sekmē sinerģiju veidošanu starp Savienības struktūru pētniecības un inovācijas darbībām, kuras attiecas uz Eiropola mērķu sasniegšanu, tostarp ar ES inovācijas centra iekšējai drošībai starpniecību un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm; |
| --- | --- |

w)

sekmē sinerģiju veidošanu starp Savienības struktūru pētniecības un inovācijas darbībām, kuras attiecas uz Eiropola mērķu sasniegšanu, tostarp ar ES inovācijas centra iekšējai drošībai starpniecību un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm;

| x) | pēc dalībvalstu pieprasījuma sniedz atbalstu to darbībām, ar kurām vēršas pret tiešsaistes krīzes situācijām, jo īpaši, nodrošinot privātajām pusēm informāciju, kas nepieciešama, lai identificētu attiecīgo tiešsaistes saturu; |
| --- | --- |

x)

pēc dalībvalstu pieprasījuma sniedz atbalstu to darbībām, ar kurām vēršas pret tiešsaistes krīzes situācijām, jo īpaši, nodrošinot privātajām pusēm informāciju, kas nepieciešama, lai identificētu attiecīgo tiešsaistes saturu;

| y) | sniedz atbalstu dalībvalstu darbībām, ar kurām vēršas pret to, ka tiešsaistē tiek izplatīti tiešsaistes materiāli, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem; |
| --- | --- |

y)

sniedz atbalstu dalībvalstu darbībām, ar kurām vēršas pret to, ka tiešsaistē tiek izplatīti tiešsaistes materiāli, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem;

| z) | saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/1153 (*7) 12. pantu sadarbojas ar finanšu ziņu vākšanas vienībām (FIU), kas izveidotas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 (*8), ar attiecīgas Eiropola valsts vienības starpniecību vai, ja to atļauj attiecīgā dalībvalsts, tiešā saziņā ar FIU, jo īpaši, apmainoties ar informāciju un sniedzot analīzi dalībvalstīm, lai atbalstītu pārrobežu izmeklēšanu attiecībā uz starpvalstu noziedzīgu organizāciju nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas darbībām un teroristu finansēšanu; |
| --- | --- |

z)

saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/1153 (*7) 12. pantu sadarbojas ar finanšu ziņu vākšanas vienībām (FIU), kas izveidotas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 (*8), ar attiecīgas Eiropola valsts vienības starpniecību vai, ja to atļauj attiecīgā dalībvalsts, tiešā saziņā ar FIU, jo īpaši, apmainoties ar informāciju un sniedzot analīzi dalībvalstīm, lai atbalstītu pārrobežu izmeklēšanu attiecībā uz starpvalstu noziedzīgu organizāciju nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas darbībām un teroristu finansēšanu;

(*6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1862 (2018. gada 28. novembris) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās un ar ko groza un atceļ Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1986/2006 un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES (OV L 312, 7.12.2018., 56. lpp.)."

(*7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1153 (2019. gada 20. jūnijs), ar ko paredz noteikumus, lai atvieglotu finanšu un citas informācijas izmantošanu noteiktu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai vai kriminālvajāšanai par tiem, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 2000/642/TI (OV L 186, 11.7.2019., 122. lpp.)."

(*8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).”;"

| v) | pievieno šādas daļas:
  “Ievieš periodiskas ziņošanas mehānismu, lai 12 mēnešu laikā pēc tam, kad Eiropols ir ierosinājis pirmās daļas t) apakšpunktā minēto iespējamo informatīvā brīdinājuma ievadi, dalībvalsts varētu informēt pārējās dalībvalstis un Eiropolu par datu pārbaudes un analīzes rezultātiem un par to, vai brīdinājums ir ticis ievadīts SIS.
  Dalībvalstis informē Eiropolu par jebkuru SIS ievadīto informatīvo brīdinājumu un par jebkuru informācijas atbilsmi saistībā ar šādiem informatīviem brīdinājumiem un var ar Eiropola starpniecību informēt trešo valsti vai starptautisko organizāciju, kura sniegusi informatīvā brīdinājuma ievades pamatā esošos datus, par informācijas atbilsmēm saistībā ar šādu informatīvu brīdinājumu saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulā (ES) 2018/1862.”; |
| --- | --- |

v)

pievieno šādas daļas:

“Ievieš periodiskas ziņošanas mehānismu, lai 12 mēnešu laikā pēc tam, kad Eiropols ir ierosinājis pirmās daļas t) apakšpunktā minēto iespējamo informatīvā brīdinājuma ievadi, dalībvalsts varētu informēt pārējās dalībvalstis un Eiropolu par datu pārbaudes un analīzes rezultātiem un par to, vai brīdinājums ir ticis ievadīts SIS.

Dalībvalstis informē Eiropolu par jebkuru SIS ievadīto informatīvo brīdinājumu un par jebkuru informācijas atbilsmi saistībā ar šādiem informatīviem brīdinājumiem un var ar Eiropola starpniecību informēt trešo valsti vai starptautisko organizāciju, kura sniegusi informatīvā brīdinājuma ievades pamatā esošos datus, par informācijas atbilsmēm saistībā ar šādu informatīvu brīdinājumu saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulā (ES) 2018/1862.”;

| b) | panta 2. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:
  “Eiropols palīdz arī minēto prioritāšu operatīvajā īstenošanā, jo īpaši Eiropas daudznozaru platformā pret noziedzības draudiem (EMPACT), tostarp, atvieglojot un sniedzot administratīvu, loģistikas, finansiālu un operatīvu atbalstu dalībvalstu vadītām operatīvajām un stratēģiskajām darbībām.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:

“Eiropols palīdz arī minēto prioritāšu operatīvajā īstenošanā, jo īpaši Eiropas daudznozaru platformā pret noziedzības draudiem (EMPACT), tostarp, atvieglojot un sniedzot administratīvu, loģistikas, finansiālu un operatīvu atbalstu dalībvalstu vadītām operatīvajām un stratēģiskajām darbībām.”;

| c) | panta 3. punktā pievieno šādu teikumu:
  “Eiropols sniedz arī draudu novērtējuma analīzi, kas balstīta uz tā rīcībā esošo informāciju par noziedzības izpausmēm un tendencēm, atbalstot Komisiju un dalībvalstis riska novērtējumu veikšanā.”; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punktā pievieno šādu teikumu:

“Eiropols sniedz arī draudu novērtējuma analīzi, kas balstīta uz tā rīcībā esošo informāciju par noziedzības izpausmēm un tendencēm, atbalstot Komisiju un dalībvalstis riska novērtējumu veikšanā.”;

| d) | iekļauj šādus punktus:

  “4.a   Eiropols palīdz dalībvalstīm un Komisijai apzināt galvenās pētniecības tēmas.
  Eiropols palīdz Komisijai izstrādāt un īstenot Savienības pētniecības un inovācijas darbību pamatprogrammas, kas attiecas uz Eiropola mērķu sasniegšanu.
  Attiecīgā gadījumā Eiropols var izplatīt savu pētniecības un inovācijas darbību rezultātus, tādējādi palīdzot radīt sinerģijas starp attiecīgo Savienības struktūru pētniecības un inovācijas darbībām saskaņā ar 1. punkta pirmās daļas w) apakšpunktu.
  Eiropols veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nepieļautu interešu konfliktus. Eiropols nesaņem finansējumu no attiecīgās Savienības pamatprogrammas, kad tas palīdz Komisijai noteikt galvenās pētniecības tēmas un izstrādāt un īstenot attiecīgo pamatprogrammu.
  Plānojot un konceptuāli izstrādājot pētniecības un inovācijas darbības jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula, Eiropols attiecīgā gadījumā var apspriesties ar Komisijas Kopīgo pētniecības centru.


  4.b   Eiropols sniedz atbalstu dalībvalstīm, kad tās – attiecībā uz paredzamo ietekmi uz drošību – izvērtē konkrētus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/452 (*9) paredzētus ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā gadījumus, kas attiecas uz uzņēmumiem, kuri nodrošina tehnoloģijas, tostarp programmatūru, ko Eiropols izmanto tādu noziegumu novēršanai un izmeklēšanai, kas ietilpst Eiropola mērķos.


  (*9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/452 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai (OV L 79I, 21.3.2019., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

d)

iekļauj šādus punktus:

“4.a   Eiropols palīdz dalībvalstīm un Komisijai apzināt galvenās pētniecības tēmas.

Eiropols palīdz Komisijai izstrādāt un īstenot Savienības pētniecības un inovācijas darbību pamatprogrammas, kas attiecas uz Eiropola mērķu sasniegšanu.

Attiecīgā gadījumā Eiropols var izplatīt savu pētniecības un inovācijas darbību rezultātus, tādējādi palīdzot radīt sinerģijas starp attiecīgo Savienības struktūru pētniecības un inovācijas darbībām saskaņā ar 1. punkta pirmās daļas w) apakšpunktu.

Eiropols veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nepieļautu interešu konfliktus. Eiropols nesaņem finansējumu no attiecīgās Savienības pamatprogrammas, kad tas palīdz Komisijai noteikt galvenās pētniecības tēmas un izstrādāt un īstenot attiecīgo pamatprogrammu.

Plānojot un konceptuāli izstrādājot pētniecības un inovācijas darbības jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula, Eiropols attiecīgā gadījumā var apspriesties ar Komisijas Kopīgo pētniecības centru.

4.b   Eiropols sniedz atbalstu dalībvalstīm, kad tās – attiecībā uz paredzamo ietekmi uz drošību – izvērtē konkrētus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/452 (*9) paredzētus ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā gadījumus, kas attiecas uz uzņēmumiem, kuri nodrošina tehnoloģijas, tostarp programmatūru, ko Eiropols izmanto tādu noziegumu novēršanai un izmeklēšanai, kas ietilpst Eiropola mērķos.

(*9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/452 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai (OV L 79I, 21.3.2019., 1. lpp.).”;"

*9

| e) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Eiropols savu uzdevumu izpildē nepiemēro piespiedu līdzekļus.
  Eiropola darbinieki var sniegt operatīvu atbalstu dalībvalstu kompetentajām iestādēm izmeklēšanas pasākumu veikšanas laikā pēc to pieprasījuma un saskaņā ar to valsts tiesību aktiem, jo īpaši veicinot pārrobežu informācijas apmaiņu, sniedzot kriminālistikas un tehnisko atbalstu un esot klāt, kad tiek veikti izmeklēšanas pasākumi. Eiropola darbiniekiem pašiem nav pilnvaru veikt izmeklēšanas pasākumus.”; |
| --- | --- |

e)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Eiropols savu uzdevumu izpildē nepiemēro piespiedu līdzekļus.

Eiropola darbinieki var sniegt operatīvu atbalstu dalībvalstu kompetentajām iestādēm izmeklēšanas pasākumu veikšanas laikā pēc to pieprasījuma un saskaņā ar to valsts tiesību aktiem, jo īpaši veicinot pārrobežu informācijas apmaiņu, sniedzot kriminālistikas un tehnisko atbalstu un esot klāt, kad tiek veikti izmeklēšanas pasākumi. Eiropola darbiniekiem pašiem nav pilnvaru veikt izmeklēšanas pasākumus.”;

| f) | pievieno šādu punktu:

  “5.a   Savu uzdevumu izpildē Eiropols ievēro pamattiesības un pamatbrīvības, kas nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“harta”).”; |
| --- | --- |

f)

pievieno šādu punktu:

“5.a   Savu uzdevumu izpildē Eiropols ievēro pamattiesības un pamatbrīvības, kas nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“harta”).”;

| 3) | regulas 6. pantu groza šādi:






  a) | iekļauj šādu punktu:

  “1.a   Neskarot 1. punktu, ja izpilddirektors uzskata, ka būtu jāuzsāk kriminālizmeklēšana par konkrētu noziegumu, kas skar tikai vienu dalībvalsti, bet ietekmē vispārējās intereses, uz kurām attiecas Savienības politika, viņš var ierosināt attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm ar tās valsts vienības starpniecību uzsākt, vadīt vai koordinēt šādu kriminālizmeklēšanu.”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 6. pantu groza šādi:

a)

iekļauj šādu punktu:

“1.a   Neskarot 1. punktu, ja izpilddirektors uzskata, ka būtu jāuzsāk kriminālizmeklēšana par konkrētu noziegumu, kas skar tikai vienu dalībvalsti, bet ietekmē vispārējās intereses, uz kurām attiecas Savienības politika, viņš var ierosināt attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm ar tās valsts vienības starpniecību uzsākt, vadīt vai koordinēt šādu kriminālizmeklēšanu.”;

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Valsts vienības bez liekas kavēšanās informē Eiropolu attiecībā uz jebkuru lūgumu, kas iesniegts, ievērojot 1. punktu, vai izpilddirektoru attiecībā uz jebkuru ierosinājumu, kas izteikts, ievērojot 1.a punktu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Valsts vienības bez liekas kavēšanās informē Eiropolu attiecībā uz jebkuru lūgumu, kas iesniegts, ievērojot 1. punktu, vai izpilddirektoru attiecībā uz jebkuru ierosinājumu, kas izteikts, ievērojot 1.a punktu.”;

| c) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Eiropols nekavējoties informē Eurojust un attiecīgā gadījumā EPPO par jebkuru lūgumu, kas iesniegts, ievērojot 1. punktu, vai ierosinājumu, kas izteikts, ievērojot 1.a punktu, un par jebkuru dalībvalsts kompetentās iestādes lēmumu, ievērojot 2. punktu.”; |
| --- | --- |

c)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Eiropols nekavējoties informē Eurojust un attiecīgā gadījumā EPPO par jebkuru lūgumu, kas iesniegts, ievērojot 1. punktu, vai ierosinājumu, kas izteikts, ievērojot 1.a punktu, un par jebkuru dalībvalsts kompetentās iestādes lēmumu, ievērojot 2. punktu.”;

| 4) | regulas 7. panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

  “8.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās FIU, ievērojot savas pilnvaras un kompetenci un ievērojot valsts procesuālos aizsardzības pasākumus, ir tiesīga atbildēt uz pienācīgi pamatotiem pieprasījumiem, kurus Eiropols veicis saskaņā ar Direktīvas (ES) 2019/1153 12. pantu, attiecībā uz finanšu informāciju un finanšu analīzi vai nu ar tās valsts vienības starpniecību vai – ja minētā dalībvalsts to atļauj – tiešā saziņā starp FIU un Eiropolu.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 7. panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

“8.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās FIU, ievērojot savas pilnvaras un kompetenci un ievērojot valsts procesuālos aizsardzības pasākumus, ir tiesīga atbildēt uz pienācīgi pamatotiem pieprasījumiem, kurus Eiropols veicis saskaņā ar Direktīvas (ES) 2019/1153 12. pantu, attiecībā uz finanšu informāciju un finanšu analīzi vai nu ar tās valsts vienības starpniecību vai – ja minētā dalībvalsts to atļauj – tiešā saziņā starp FIU un Eiropolu.”;

| 5) | regulas 11. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | katru gadu ar locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu un saskaņā ar šīs regulas 12. pantu pieņem vienoto plānošanas dokumentu, kā minēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/715 (*10) 32. pantā. |
| --- | --- | --- | --- |

5)

regulas 11. panta 1. punktu groza šādi:

a)

punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

katru gadu ar locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu un saskaņā ar šīs regulas 12. pantu pieņem vienoto plānošanas dokumentu, kā minēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/715 (*10) 32. pantā.

*10

(*10)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/715 (2018. gada 18. decembris) par finanšu pamatregulu struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu un minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 70. pantā (OV L 122, 10.5.2019., 1. lpp.).”;"

*10

Euratom

| b) | pievieno šādus apakšpunktus:






  “v) | izraugās pamattiesību amatpersonu, kas minēta 41.c pantā; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādus apakšpunktus:

“v)

izraugās pamattiesību amatpersonu, kas minēta 41.c pantā;

| w) | norāda kritērijus, uz kuru pamata Eiropols var izdot ierosinājumus par iespējamu informatīvo brīdinājumu ievadīšanu SIS.”; |
| --- | --- |

w)

norāda kritērijus, uz kuru pamata Eiropols var izdot ierosinājumus par iespējamu informatīvo brīdinājumu ievadīšanu SIS.”;

SIS

| 6) | regulas 12. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Valde katru gadu līdz 30. novembrim pieņem vienotu plānošanas dokumentu, kurā ietverts Eiropola daudzgadu plāns un gada darba programma, pamatojoties uz izpilddirektora iesniegtu projektu un ņemot vērā Komisijas atzinumu, un attiecībā uz daudzgadu plānu – pēc apspriešanās ar Kopējās parlamentārās pārraudzības grupu (KPPG).
  Ja valde nolemj pilnībā vai daļēji neņemt vērā pirmajā daļā minēto Komisijas atzinumu, Eiropols sniedz detalizētu pamatojumu.
  Ja valde nolemj neņemt vērā nevienu no jautājumiem, ko KPPG izvirzījusi saskaņā ar 51. panta 2. punkta c) apakšpunktu, Eiropols sniedz detalizētu pamatojumu.
  Tiklīdz tiek pieņemts vienotais plānošanas dokuments valde to pārsūta Padomei, Komisijai un KPPG.”; |
| --- | --- | --- |

6)

regulas 12. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Valde katru gadu līdz 30. novembrim pieņem vienotu plānošanas dokumentu, kurā ietverts Eiropola daudzgadu plāns un gada darba programma, pamatojoties uz izpilddirektora iesniegtu projektu un ņemot vērā Komisijas atzinumu, un attiecībā uz daudzgadu plānu – pēc apspriešanās ar Kopējās parlamentārās pārraudzības grupu (KPPG).

Ja valde nolemj pilnībā vai daļēji neņemt vērā pirmajā daļā minēto Komisijas atzinumu, Eiropols sniedz detalizētu pamatojumu.

Ja valde nolemj neņemt vērā nevienu no jautājumiem, ko KPPG izvirzījusi saskaņā ar 51. panta 2. punkta c) apakšpunktu, Eiropols sniedz detalizētu pamatojumu.

Tiklīdz tiek pieņemts vienotais plānošanas dokuments valde to pārsūta Padomei, Komisijai un KPPG.”;

| b) | panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Daudzgadu plānā izklāsta vispārējo stratēģisko plānu, tostarp mērķus, paredzamos rezultātus un snieguma rādītājus. Tajā izklāsta arī resursu plānošanu, tostarp daudzgadu budžetu un štatu sarakstu. Tajā ietver stratēģiju attiecībām ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām un Eiropola plānotās pētniecības un inovācijas darbības.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Daudzgadu plānā izklāsta vispārējo stratēģisko plānu, tostarp mērķus, paredzamos rezultātus un snieguma rādītājus. Tajā izklāsta arī resursu plānošanu, tostarp daudzgadu budžetu un štatu sarakstu. Tajā ietver stratēģiju attiecībām ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām un Eiropola plānotās pētniecības un inovācijas darbības.”;

| 7) | regulas 14. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Valde var aicināt jebkuru personu, kuras viedoklis var būt relevants diskusijai, piedalīties sanāksmē kā novērotājam bez balsstiesībām.
  Divus KPPG pārstāvjus aicina piedalīties divās valdes regulārajās sanāksmēs gadā kā novērotājus bez balsstiesībām, lai apspriestu šādus politiski nozīmīgus jautājumus:






  a) | konsolidētais gada darbības pārskats, kas minēts 11. panta 1. punkta c) apakšpunktā, par iepriekšējo gadu; |
| --- | --- | --- |

7)

regulas 14. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Valde var aicināt jebkuru personu, kuras viedoklis var būt relevants diskusijai, piedalīties sanāksmē kā novērotājam bez balsstiesībām.

Divus KPPG pārstāvjus aicina piedalīties divās valdes regulārajās sanāksmēs gadā kā novērotājus bez balsstiesībām, lai apspriestu šādus politiski nozīmīgus jautājumus:

a)

konsolidētais gada darbības pārskats, kas minēts 11. panta 1. punkta c) apakšpunktā, par iepriekšējo gadu;

| b) | vienotais plānošanas dokuments, kas minēts 12. pantā, nākamajam gadam un gada budžets; |
| --- | --- |

b)

vienotais plānošanas dokuments, kas minēts 12. pantā, nākamajam gadam un gada budžets;

| c) | KPPG rakstiskie jautājumi un atbildes; |
| --- | --- |

c)

KPPG rakstiskie jautājumi un atbildes;

| d) | ārējo attiecību un partnerības jautājumi. |
| --- | --- |

d)

ārējo attiecību un partnerības jautājumi.

Valde kopā ar KPPG pārstāvjiem var nolemt pirmajā daļā minētajās sanāksmēs apspriest citus politiski nozīmīgus jautājumus.”;

| 8) | regulas 16. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Padome vai KPPG var aicināt izpilddirektoru ziņot par savu pienākumu izpildi.”; |
| --- | --- | --- |

8)

regulas 16. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Padome vai KPPG var aicināt izpilddirektoru ziņot par savu pienākumu izpildi.”;

| b) | panta 5. punktu groza šādi:






  i) | punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | vienotā plānošanas dokumenta, kas minēts 12. pantā, projekta sagatavošanu un iesniegšanu valdei pēc apspriešanās ar Komisiju un KPPG;”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

panta 5. punktu groza šādi:

i)

punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

vienotā plānošanas dokumenta, kas minēts 12. pantā, projekta sagatavošanu un iesniegšanu valdei pēc apspriešanās ar Komisiju un KPPG;”;

| ii) | iekļauj šādu apakšpunktu:






  “oa) | valdes informēšanu par saprašanās memorandiem, kas parakstīti ar privātajām pusēm;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

iekļauj šādu apakšpunktu:

“oa)

valdes informēšanu par saprašanās memorandiem, kas parakstīti ar privātajām pusēm;”;

| 9) | regulas 18. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu groza šādi:






  i) | punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | atvieglotu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, Eiropolu, citām Savienības struktūrām, trešām valstīm, starptautiskām organizācijām un privātajām pusēm;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

9)

regulas 18. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu groza šādi:

i)

punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

atvieglotu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, Eiropolu, citām Savienības struktūrām, trešām valstīm, starptautiskām organizācijām un privātajām pusēm;”;

| ii) | pievieno šādus apakšpunktus:






  “e) | pētniecības un inovācijas projekti; |
| --- | --- | --- |

ii)

pievieno šādus apakšpunktus:

“e)

pētniecības un inovācijas projekti;

| f) | pēc dalībvalstu lūguma sniegtu tām atbalstu sabiedrības informēšanā par aizdomās turētām vai notiesātām personām, kuras tiek meklētas, pamatojoties uz valsts tiesas lēmumu par noziegumu, kas ietilpst Eiropola mērķos, un atvieglotu sabiedrībai informācijas par minētajām personām sniegšanu dalībvalstīm un Eiropolam.”; |
| --- | --- |

f)

pēc dalībvalstu lūguma sniegtu tām atbalstu sabiedrības informēšanā par aizdomās turētām vai notiesātām personām, kuras tiek meklētas, pamatojoties uz valsts tiesas lēmumu par noziegumu, kas ietilpst Eiropola mērķos, un atvieglotu sabiedrībai informācijas par minētajām personām sniegšanu dalībvalstīm un Eiropolam.”;

| b) | iekļauj šādu punktu:

  “3.a   Ja tas ir nepieciešams Eiropola pētniecības un inovācijas projektu mērķu sasniegšanai, personas datu apstrādi minētajā nolūkā veic vienīgi saistībā ar Eiropola pētniecības un inovācijas projektiem, paredzot skaidri noteiktus nolūkus un mērķus, un to veic saskaņā ar 33.a pantu.”; |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“3.a   Ja tas ir nepieciešams Eiropola pētniecības un inovācijas projektu mērķu sasniegšanai, personas datu apstrādi minētajā nolūkā veic vienīgi saistībā ar Eiropola pētniecības un inovācijas projektiem, paredzot skaidri noteiktus nolūkus un mērķus, un to veic saskaņā ar 33.a pantu.”;

| c) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Neskarot 8. panta 4. punktu, 18. panta 2. punkta e) apakšpunktu un 18.a pantu, un datu apstrādi, ievērojot 26. panta 6.c punktu, ja Eiropola infrastruktūru izmanto divpusējai personas datu apmaiņai un Eiropolam nav piekļuves datu saturam, personas datu kategorijas un to datu subjektu kategorijas, kuru datus var vākt un apstrādāt šā panta 2. punkta vajadzībām, ir uzskaitītas II pielikumā.”; |
| --- | --- |

c)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Neskarot 8. panta 4. punktu, 18. panta 2. punkta e) apakšpunktu un 18.a pantu, un datu apstrādi, ievērojot 26. panta 6.c punktu, ja Eiropola infrastruktūru izmanto divpusējai personas datu apmaiņai un Eiropolam nav piekļuves datu saturam, personas datu kategorijas un to datu subjektu kategorijas, kuru datus var vākt un apstrādāt šā panta 2. punkta vajadzībām, ir uzskaitītas II pielikumā.”;

| d) | iekļauj šādu punktu:

  “5.a   Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (*11) 73. pantu Eiropols attiecīgos gadījumos un ciktāl iespējams skaidri nošķir personas datus, kas attiecas uz dažādām II pielikumā uzskaitītām datu subjektu kategorijām.


  (*11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).”;" |
| --- | --- |

d)

iekļauj šādu punktu:

“5.a   Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (*11) 73. pantu Eiropols attiecīgos gadījumos un ciktāl iespējams skaidri nošķir personas datus, kas attiecas uz dažādām II pielikumā uzskaitītām datu subjektu kategorijām.

(*11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).”;"

*11

| e) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Eiropols var veikt datu apstrādi uz laiku, lai konstatētu, vai šādi dati attiecas uz tā uzdevumu izpildi un, ja tā ir – ar kuru 2. punktā minēto nolūku tie ir saistīti. Termiņš šādu datu apstrādei minētajā nolūkā nepārsniedz sešus mēnešus no minēto datu saņemšanas.”; |
| --- | --- |

e)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Eiropols var veikt datu apstrādi uz laiku, lai konstatētu, vai šādi dati attiecas uz tā uzdevumu izpildi un, ja tā ir – ar kuru 2. punktā minēto nolūku tie ir saistīti. Termiņš šādu datu apstrādei minētajā nolūkā nepārsniedz sešus mēnešus no minēto datu saņemšanas.”;

| f) | iekļauj šādus punktus:

  “6.a   Pirms veic datu apstrādi, ievērojot šā panta 2. punktu, ja tas ir absolūti nepieciešams vienīgi nolūkā noteikt, vai personas dati atbilst šā panta 5. punktam, Eiropols var veikt pagaidu apstrādi personas datiem, kuri tam iesniegti, ievērojot 17. panta 1. un 2. punktu, tostarp, salīdzinot minētos datus ar visiem datiem, kurus Eiropols jau apstrādā saskaņā ar šā panta 5. punktu.
  Personas datus saskaņā ar pirmo daļu Eiropols apstrādā tikai laikposmā, kas nepārsniedz 18 mēnešus no brīža, kad Eiropols pārliecinās, ka minētie dati ietilpst tā mērķos, vai – pamatotos gadījumos – ilgāku laiku, ja tas ir nepieciešams šā panta nolūkā. Eiropols informē EDAU par jebkādu apstrādes laikposma pagarināšanu. Maksimālais laikspoms, kurā apstrādā datus, ievērojot pirmo daļu, ir trīs gadi. Šādus personas datus glabā, funkcionāli nošķirot no citiem datiem.
  Ja Eiropols secina, ka šā punkta pirmajā daļā minētie personas dati neatbilst 5. punktam, Eiropols minētos datus dzēš un attiecīgā gadījumā attiecīgi informē minēto izdzēsto datu iesniedzēju.


  6.b   Valde pēc izpilddirektora priekšlikuma, pēc apspriešanās ar EDAU un pienācīgi ņemot vērā Regulas (ES) 2018/1725 71. pantā minētos principus, sīki izklāsta nosacījumus attiecībā uz šā panta 6. un 6.a punktā minēto datu apstrādi, jo īpaši attiecībā uz minēto datu sniegšanu, piekļuvi tiem un to izmantošanu, kā arī šādu datu glabāšanas un dzēšanas termiņus, kas nepārsniedz šā panta 6. un 6.a punktā noteiktos termiņus.”; |
| --- | --- |

f)

iekļauj šādus punktus:

“6.a   Pirms veic datu apstrādi, ievērojot šā panta 2. punktu, ja tas ir absolūti nepieciešams vienīgi nolūkā noteikt, vai personas dati atbilst šā panta 5. punktam, Eiropols var veikt pagaidu apstrādi personas datiem, kuri tam iesniegti, ievērojot 17. panta 1. un 2. punktu, tostarp, salīdzinot minētos datus ar visiem datiem, kurus Eiropols jau apstrādā saskaņā ar šā panta 5. punktu.

Personas datus saskaņā ar pirmo daļu Eiropols apstrādā tikai laikposmā, kas nepārsniedz 18 mēnešus no brīža, kad Eiropols pārliecinās, ka minētie dati ietilpst tā mērķos, vai – pamatotos gadījumos – ilgāku laiku, ja tas ir nepieciešams šā panta nolūkā. Eiropols informē EDAU par jebkādu apstrādes laikposma pagarināšanu. Maksimālais laikspoms, kurā apstrādā datus, ievērojot pirmo daļu, ir trīs gadi. Šādus personas datus glabā, funkcionāli nošķirot no citiem datiem.

Ja Eiropols secina, ka šā punkta pirmajā daļā minētie personas dati neatbilst 5. punktam, Eiropols minētos datus dzēš un attiecīgā gadījumā attiecīgi informē minēto izdzēsto datu iesniedzēju.

6.b   Valde pēc izpilddirektora priekšlikuma, pēc apspriešanās ar EDAU un pienācīgi ņemot vērā Regulas (ES) 2018/1725 71. pantā minētos principus, sīki izklāsta nosacījumus attiecībā uz šā panta 6. un 6.a punktā minēto datu apstrādi, jo īpaši attiecībā uz minēto datu sniegšanu, piekļuvi tiem un to izmantošanu, kā arī šādu datu glabāšanas un dzēšanas termiņus, kas nepārsniedz šā panta 6. un 6.a punktā noteiktos termiņus.”;

| 10) | iekļauj šādu pantu:

  “18.a pants
  Personas datu apstrāde kriminālizmeklēšanas atbalstam

  1.   Ja tas ir nepieciešams, lai sniegtu atbalstu konkrētas notiekošas tādas kriminālizmeklēšanas atbalstam, kas ietilpst Eiropola mērķu darbības jomā, Eiropols var apstrādāt personas datus, kas neietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās, ja:






  a) | dalībvalsts, EPPO vai Eurojust, ievērojot 17. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktu, iesniedz Eiropolam izmeklēšanas datus un lūdz Eiropolu sniegt atbalstu minētajai izmeklēšanai:






  i) | ar operatīvo analīzi, ievērojot 18. panta 2. punkta c) apakšpunktu; vai |
| --- | --- | --- | --- |

10)

iekļauj šādu pantu:

“18.a pants

Personas datu apstrāde kriminālizmeklēšanas atbalstam

1.   Ja tas ir nepieciešams, lai sniegtu atbalstu konkrētas notiekošas tādas kriminālizmeklēšanas atbalstam, kas ietilpst Eiropola mērķu darbības jomā, Eiropols var apstrādāt personas datus, kas neietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās, ja:

a)

dalībvalsts, EPPO vai Eurojust, ievērojot 17. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktu, iesniedz Eiropolam izmeklēšanas datus un lūdz Eiropolu sniegt atbalstu minētajai izmeklēšanai:

i)

ar operatīvo analīzi, ievērojot 18. panta 2. punkta c) apakšpunktu; vai

| ii) | izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos – ar šķērspārbaudi, ievērojot 18. panta 2. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

ii)

izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos – ar šķērspārbaudi, ievērojot 18. panta 2. punkta a) apakšpunktu;

| b) | Eiropols novērtē, ka nav iespējams veikt operatīvo analīzi, ievērojot 18. panta 2. punkta c) apakšpunktu, vai šķērspārbaudi, ievērojot 18. panta 2. punkta a) apakšpunktu, minētās izmeklēšanas atbalstam, neapstrādājot tādus personas datus, kuri neatbilst 18. panta 5. punktam. |
| --- | --- |

b)

Eiropols novērtē, ka nav iespējams veikt operatīvo analīzi, ievērojot 18. panta 2. punkta c) apakšpunktu, vai šķērspārbaudi, ievērojot 18. panta 2. punkta a) apakšpunktu, minētās izmeklēšanas atbalstam, neapstrādājot tādus personas datus, kuri neatbilst 18. panta 5. punktam.

Pirmās daļas b) apakšpunktā minētā novērtējuma rezultātus reģistrē un nosūta EDAU informācijai, kad Eiropols beidz atbalstīt pirmajā daļā minēto izmeklēšanu.

2.   Ja dalībvalstij, kas minēta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, saskaņā ar tās piemērojamajos valsts tiesību aktos paredzētajām procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem vairs nav tiesību apstrādāt datus 1. punktā minētajā notiekošajā konkrētajā kriminālizmeklēšanā, tā informē Eiropolu.

Ja izmeklēšanas datus Eiropolam sniedz EPPO vai Eurojust, un ja saskaņā ar piemērojamajos Savienības un valsts tiesību aktos paredzētajām procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem tam vairs nav tiesību apstrādāt datus notiekošajā konkrētajā kriminālizmeklēšanā, tas informē Eiropolu.

3.   Eiropols var apstrādāt izmeklēšanas datus saskaņā ar 18. panta 2. punktu tik ilgi, kamēr tas palīdz notiekošajai konkrētajai kriminālizmeklēšanai, attiecībā uz kuru izmeklēšanas dati ir sniegti saskaņā ar šā panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu, un vienīgi nolūkā sniegt atbalstu minētajai izmeklēšanai.

4.   Eiropols var uzglabāt izmeklēšanas datus, kas sniegti saskaņā ar 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu, un minēto datu apstrādes rezultātus pēc 3. punktā noteiktā apstrādes laikposma pēc minēto izmeklēšanas datu sniedzēja lūguma, nolūkā nodrošināt kriminālizlūkdatu vākšanas procesa pareizību, uzticamību un izsekojamību un tikai tik ilgi, kamēr notiek tiesvedība attiecībā uz konkrētu kriminālizmeklēšanu, attiecībā uz kuru minētie dati tika sniegti.

Izmeklēšanas datu sniedzēji, kas minēti 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, vai, ar to piekrišanu, kāda dalībvalsts, kurā notiek tiesvedība attiecībā uz saistītu kriminālizmeklēšanu, var lūgt Eiropolu uzglabāt izmeklēšanas datus un minēto datu operatīvās analīzes rezultātus pēc 3. punktā noteiktā apstrādes laikposma vienīgi nolūkā nodrošināt kriminālizlūkdatu vākšanas procesa pareizību, uzticamību un izsekojamību un tikai tik ilgi, kamēr minētajā citā dalībvalstī notiek tiesvedība attiecībā uz saistītu kriminālizmeklēšanu.

5.   Neskarot personas datu apstrādi saskaņā ar 18. panta 6.a punktu, personas datus, kas neietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās, uzglabā, funkcionāli nošķirot no citiem datiem, un tos apstrādā vienīgi tad, ja tas ir nepieciešami un samērīgi šā panta 3., 4. un 6. punkta vajadzībām.

Valde pēc izpilddirektora priekšlikuma un pēc apspriešanās ar EDAU sīki izklāsta nosacījumus attiecībā uz personas datu sniegšanu un apstrādi saskaņā ar 3. un 4. punktu.

6.   Šā panta 1.–4. punktu piemēro arī gadījumos, kad personas datus Eiropolam sniedz trešā valsts, kā minēts 25. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā vai 25. panta 4.a punktā, un minētā trešā valsts Eiropolam sniedz izmeklēšanas datus operatīvajai analīzei, kas sekmē konkrēto kriminālizmeklēšanu vienā vai vairākās dalībvalstīs, kuru atbalsta Eiropols, ar noteikumu, ka trešā valsts ir datus ieguvusi saistībā ar kriminālizmeklēšanu saskaņā ar procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem, kas ir piemērojami saskaņā ar tās valsts krimināltiesībām.

Ja trešā valsts saskaņā ar pirmo daļu sniedz Eiropolam izmeklēšanas datus, datu aizsardzības speciālists var attiecīgā gadījumā par to paziņot EDAU.

Eiropols pārbauda, vai pirmajā daļā minēto personas datu apjoms nav acīmredzami nesamērīgs, salīdzinājumā ar konkrēto kriminālizmeklēšanu attiecīgajā dalībvalstī. Ja Eiropols secina, ka ir norāde par to, ka šādi dati ir acīmredzami nesamērīgi vai ir savākti, acīmredzami pārkāpjot pamattiesības, Eiropols datus neapstrādā un tos dzēš.

Personas datiem, kas apstrādāti, ievērojot šo punktu, Eiropols piekļūst vienīgi tad, ja tas ir nepieciešams konkrētās kriminālizmeklēšanas atbalstam, kurai tie tikuši sniegti. Minētos personas datus kopīgo tikai Savienības ietvaros.”;

| 11) | regulas 19. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Dalībvalsts, Savienības struktūra, trešā valsts vai starptautiska organizācija, kas Eiropolam sniedz informāciju, saskaņā ar 18. pantu nosaka, kādā nolūkā vai nolūkos minētā informācija ir jāapstrādā.
  Ja pirmajā daļā minētais informācijas sniedzējs neievēro minēto daļu, Eiropols, vienojoties ar attiecīgās informācijas sniedzēju, apstrādā informāciju, lai noteiktu šādas informācijas būtiskumu, kā arī nolūku vai nolūkus, kādā tā turpmāk jāapstrādā.
  Eiropols apstrādā informāciju nolūkā, kas ir atšķirīgs no tā, kurā informācija tika sniegta, vienīgi, ja minētās informācijas sniedzējs atļāvis to darīt.
  Informāciju, kas sniegta 18. panta 2. punkta a)–d) apakšpunktā minētajos nolūkos, Eiropols arī var apstrādāt 18. panta 2. panta e) apakšpunkta nolūkā saskaņā ar 33.a pantu.


  2.   Dalībvalstis, Savienības struktūras, trešās valstis un starptautiskas organizācijas brīdī, kad sniedz informāciju Eiropolam, var norādīt vispārīgus vai konkrētus ierobežojumus attiecībā uz tās piekļuvi vai tās izmantošanu, tostarp tās pārsūtīšanu, nosūtīšanu, dzēšanu vai iznīcināšanu. Ja šādu ierobežojumu nepieciešamība kļūst acīmredzama pēc tam, kad informācija ir sniegta, tās attiecīgi informē Eiropolu. Eiropols ievēro šādus ierobežojumus.”; |
| --- | --- |

11)

regulas 19. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Dalībvalsts, Savienības struktūra, trešā valsts vai starptautiska organizācija, kas Eiropolam sniedz informāciju, saskaņā ar 18. pantu nosaka, kādā nolūkā vai nolūkos minētā informācija ir jāapstrādā.

Ja pirmajā daļā minētais informācijas sniedzējs neievēro minēto daļu, Eiropols, vienojoties ar attiecīgās informācijas sniedzēju, apstrādā informāciju, lai noteiktu šādas informācijas būtiskumu, kā arī nolūku vai nolūkus, kādā tā turpmāk jāapstrādā.

Eiropols apstrādā informāciju nolūkā, kas ir atšķirīgs no tā, kurā informācija tika sniegta, vienīgi, ja minētās informācijas sniedzējs atļāvis to darīt.

Informāciju, kas sniegta 18. panta 2. punkta a)–d) apakšpunktā minētajos nolūkos, Eiropols arī var apstrādāt 18. panta 2. panta e) apakšpunkta nolūkā saskaņā ar 33.a pantu.

2.   Dalībvalstis, Savienības struktūras, trešās valstis un starptautiskas organizācijas brīdī, kad sniedz informāciju Eiropolam, var norādīt vispārīgus vai konkrētus ierobežojumus attiecībā uz tās piekļuvi vai tās izmantošanu, tostarp tās pārsūtīšanu, nosūtīšanu, dzēšanu vai iznīcināšanu. Ja šādu ierobežojumu nepieciešamība kļūst acīmredzama pēc tam, kad informācija ir sniegta, tās attiecīgi informē Eiropolu. Eiropols ievēro šādus ierobežojumus.”;

| 12) | regulas 20. pantu groza šādi:






  a) | pantā iekļauj šādu punktu:

  “2.a   Īstenojot 18. panta 3. punktā minētos operatīvās analīzes projektus un ievērojot šajā regulā izklāstītos noteikumus un aizsardzības pasākumus, kas attiecas uz personas datu apstrādi, dalībvalstis var noteikt, kura informācija Eiropolam ir jādara tieši pieejama izvēlētām citām dalībvalstīm kopīgai operatīvajai analīzei konkrētā izmeklēšanā, neskarot nevienu ierobežojumu, kas norādīts, ievērojot 19. panta 2. punktu, un saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas 18. panta 7. punktā minētajās pamatnostādnēs.”; |
| --- | --- | --- |

12)

regulas 20. pantu groza šādi:

a)

pantā iekļauj šādu punktu:

“2.a   Īstenojot 18. panta 3. punktā minētos operatīvās analīzes projektus un ievērojot šajā regulā izklāstītos noteikumus un aizsardzības pasākumus, kas attiecas uz personas datu apstrādi, dalībvalstis var noteikt, kura informācija Eiropolam ir jādara tieši pieejama izvēlētām citām dalībvalstīm kopīgai operatīvajai analīzei konkrētā izmeklēšanā, neskarot nevienu ierobežojumu, kas norādīts, ievērojot 19. panta 2. punktu, un saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas 18. panta 7. punktā minētajās pamatnostādnēs.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Saskaņā ar valsts tiesību aktiem 1., 2. un 2.a punktā minētajai informācijai dalībvalstis piekļūst un to turpmāk apstrādā vienīgi nolūkā novērst, atklāt, izmeklēt un saukt pie atbildības par:”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Saskaņā ar valsts tiesību aktiem 1., 2. un 2.a punktā minētajai informācijai dalībvalstis piekļūst un to turpmāk apstrādā vienīgi nolūkā novērst, atklāt, izmeklēt un saukt pie atbildības par:”;

| 13) | iekļauj šādu pantu:

  “20.a pants
  Attiecības ar Eiropas Prokuratūru

  1.   Eiropols nodibina un uztur ciešas attiecības ar EPPO. Šo attiecību ietvaros Eiropols un EPPO rīkojas atbilstoši savam pilnvarojumam un kompetencei. Šādā nolūkā tie noslēdz darba vienošanos, kurā izklāstīta sadarbības kārtība.


  2.   Pēc EPPO lūguma saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 102. pantu Eiropols atbalsta EPPO veiktās izmeklēšanas un sadarbojas ar to, sniedzot informāciju un analītisku atbalstu līdz EPPO nolemj, vai veikt kriminālvajāšanu vai citādi pabeigt lietu.


  3.   Lai sniegtu EPPO informāciju saskaņā ar šā panta 2. punktu, Eiropols veic visus atbilstīgos pasākumus, lai EPPO varētu netieši, pamatojoties uz sistēmu “informācija ir/nav atrasta”, piekļūt datiem, kas saistīti ar noziegumiem, kas ir EPPO kompetencē, un kas sniegti 18. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunkta nolūkā. Minētā sistēma “informācija ir/nav atrasta” paziņo vienīgi Eiropolam gadījumā, ja informācija ir atrasta, un neskarot nekādus ierobežojumus, kurus, ievērojot 19. panta 2. punktu, norādījuši 19. panta 1. punktā minētie informācijas sniedzēji.
  Ja informācija ir atrasta, Eiropols sāk procedūru, ar kuru var veikt tās informācijas apmaiņu, kura ir ģenerējusi attiecīgo atrašanu, saskaņā ar 19. panta 1. punktā minētā informācijas sniedzēja lēmumu un tikai tādā apjomā, kādā atrašanu ģenerējušie dati attiecas uz lūgumu, kas iesniegts, ievērojot šā panta 2. punktu.


  4.   Eiropols bez liekas kavēšanās ziņo EPPO par jebkādām noziedzīgām darbībām, attiecībā uz ko EPPO varētu izmantot savu kompetenci saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 22. pantu un 25. panta 2. un 3. punktu un neskarot nekādus ierobežojumus, kurus, ievērojot šīs regulas 19. panta 2. punktu, norādījis informācijas sniedzējs.
  Ja Eiropols ziņo EPPO saskaņā ar pirmo daļu, tas nekavējoties par to paziņo attiecīgajām dalībvalstīm.
  Ja informāciju par noziedzīgām darbībām, attiecībā uz kurām EPPO varētu īstenot savu kompetenci, Eiropolam ir sniegusi dalībvalsts, kas norādījusi ierobežojumus šādas informācijas izmantošanai, ievērojot šīs regulas 19. panta 2. punktu, Eiropols paziņo EPPO par to, ka pastāv minētie ierobežojumi, un nodod jautājumu attiecīgajai dalībvalstij. Attiecīgā dalībvalsts tieši sadarbojas ar EPPO, lai ievērotu Regulas (ES) 2017/1939 24. panta 1. un 4. punktu.”; |
| --- | --- |

13)

iekļauj šādu pantu:

“20.a pants

Attiecības ar Eiropas Prokuratūru

1.   Eiropols nodibina un uztur ciešas attiecības ar EPPO. Šo attiecību ietvaros Eiropols un EPPO rīkojas atbilstoši savam pilnvarojumam un kompetencei. Šādā nolūkā tie noslēdz darba vienošanos, kurā izklāstīta sadarbības kārtība.

2.   Pēc EPPO lūguma saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 102. pantu Eiropols atbalsta EPPO veiktās izmeklēšanas un sadarbojas ar to, sniedzot informāciju un analītisku atbalstu līdz EPPO nolemj, vai veikt kriminālvajāšanu vai citādi pabeigt lietu.

3.   Lai sniegtu EPPO informāciju saskaņā ar šā panta 2. punktu, Eiropols veic visus atbilstīgos pasākumus, lai EPPO varētu netieši, pamatojoties uz sistēmu “informācija ir/nav atrasta”, piekļūt datiem, kas saistīti ar noziegumiem, kas ir EPPO kompetencē, un kas sniegti 18. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunkta nolūkā. Minētā sistēma “informācija ir/nav atrasta” paziņo vienīgi Eiropolam gadījumā, ja informācija ir atrasta, un neskarot nekādus ierobežojumus, kurus, ievērojot 19. panta 2. punktu, norādījuši 19. panta 1. punktā minētie informācijas sniedzēji.

Ja informācija ir atrasta, Eiropols sāk procedūru, ar kuru var veikt tās informācijas apmaiņu, kura ir ģenerējusi attiecīgo atrašanu, saskaņā ar 19. panta 1. punktā minētā informācijas sniedzēja lēmumu un tikai tādā apjomā, kādā atrašanu ģenerējušie dati attiecas uz lūgumu, kas iesniegts, ievērojot šā panta 2. punktu.

4.   Eiropols bez liekas kavēšanās ziņo EPPO par jebkādām noziedzīgām darbībām, attiecībā uz ko EPPO varētu izmantot savu kompetenci saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 22. pantu un 25. panta 2. un 3. punktu un neskarot nekādus ierobežojumus, kurus, ievērojot šīs regulas 19. panta 2. punktu, norādījis informācijas sniedzējs.

Ja Eiropols ziņo EPPO saskaņā ar pirmo daļu, tas nekavējoties par to paziņo attiecīgajām dalībvalstīm.

Ja informāciju par noziedzīgām darbībām, attiecībā uz kurām EPPO varētu īstenot savu kompetenci, Eiropolam ir sniegusi dalībvalsts, kas norādījusi ierobežojumus šādas informācijas izmantošanai, ievērojot šīs regulas 19. panta 2. punktu, Eiropols paziņo EPPO par to, ka pastāv minētie ierobežojumi, un nodod jautājumu attiecīgajai dalībvalstij. Attiecīgā dalībvalsts tieši sadarbojas ar EPPO, lai ievērotu Regulas (ES) 2017/1939 24. panta 1. un 4. punktu.”;

| 14) | regulas 21. pantam pievieno šādu punktu:

  “8.   Ja informācijas apstrādes laikā saistībā ar konkrētu kriminālizmeklēšanu vai konkrētu projektu Eiropols identificē informāciju, kas attiecas uz iespējamu nelikumīgu darbību, kura ietekmē Savienības finanšu intereses, Eiropols nekavējoties minēto informāciju sniedz OLAF, neskarot jebkādus ierobežojumus, ko dalībvalsts, kas sniegusi informāciju, norādījusi, ievērojot 19. panta 2. punktu.
  Ja Eiropols sniedz informāciju OLAF saskaņā ar pirmo daļu, tas nekavējoties par to paziņo attiecīgajām dalībvalstīm.”; |
| --- | --- |

14)

regulas 21. pantam pievieno šādu punktu:

“8.   Ja informācijas apstrādes laikā saistībā ar konkrētu kriminālizmeklēšanu vai konkrētu projektu Eiropols identificē informāciju, kas attiecas uz iespējamu nelikumīgu darbību, kura ietekmē Savienības finanšu intereses, Eiropols nekavējoties minēto informāciju sniedz OLAF, neskarot jebkādus ierobežojumus, ko dalībvalsts, kas sniegusi informāciju, norādījusi, ievērojot 19. panta 2. punktu.

Ja Eiropols sniedz informāciju OLAF saskaņā ar pirmo daļu, tas nekavējoties par to paziņo attiecīgajām dalībvalstīm.”;

| 15) | regulas 23. panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

  “7.   Dalībvalstīm, Savienības struktūrām, trešām valstīm, starptautiskām organizācijām vai privātajām pusēm ir aizliegts pārsūtīt tālāk Eiropola rīcībā esošus personas datus, ja vien Eiropols tam nav iepriekš devis skaidru atļauju.”; |
| --- | --- |

15)

regulas 23. panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Dalībvalstīm, Savienības struktūrām, trešām valstīm, starptautiskām organizācijām vai privātajām pusēm ir aizliegts pārsūtīt tālāk Eiropola rīcībā esošus personas datus, ja vien Eiropols tam nav iepriekš devis skaidru atļauju.”;

| 16) | regulas 2. iedaļas nosaukumu aizstāj ar šādu:

  “
  Personas datu nosūtīšana, pārsūtīšana un apmaiņa ar tiem
  ”; |
| --- | --- |

16)

regulas 2. iedaļas nosaukumu aizstāj ar šādu:

“
  Personas datu nosūtīšana, pārsūtīšana un apmaiņa ar tiem
  ”;

Personas datu nosūtīšana, pārsūtīšana un apmaiņa ar tiem

| 17) | regulas 24. pantu aizstāj ar šādu:

  “24. pants
  Personas datu nosūtīšana Savienības struktūrām

  1.   Eiropols nosūta personas datus kādai Savienības struktūrai saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 71. panta 2. punktu, ievērojot jebkādus ierobežojumus saskaņā ar šo regulu un neskarot šīs regulas 67. pantu, vienīgi tad, ja minētie dati ir samērīgi un nepieciešami, lai saņēmēja Savienības struktūra likumīgi veiktu savus uzdevumus.


  2.   Pēc tam, kad no citas Savienības struktūras ir saņemts pieprasījums nosūtīt personas datus, Eiropols pārbauda citas Savienības struktūras kompetenci. Ja Eiropols nav spējīgs apstiprināt, ka personas datu nosūtīšana ir nepieciešama saskaņā ar 1. punktu, Eiropols pieprasa papildinformāciju no pieprasītājas Savienības struktūras.
  Pieprasītāja Savienības struktūra nodrošina, ka ir iespējams pārbaudīt personas datu nosūtīšanas nepieciešamību.


  3.   Saņēmēja Savienības struktūra apstrādā 1. un 2. punktā minētos personas datus tikai tiem nolūkiem, kādiem tie ir nosūtīti.”; |
| --- | --- |

17)

regulas 24. pantu aizstāj ar šādu:

“24. pants

Personas datu nosūtīšana Savienības struktūrām

1.   Eiropols nosūta personas datus kādai Savienības struktūrai saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 71. panta 2. punktu, ievērojot jebkādus ierobežojumus saskaņā ar šo regulu un neskarot šīs regulas 67. pantu, vienīgi tad, ja minētie dati ir samērīgi un nepieciešami, lai saņēmēja Savienības struktūra likumīgi veiktu savus uzdevumus.

2.   Pēc tam, kad no citas Savienības struktūras ir saņemts pieprasījums nosūtīt personas datus, Eiropols pārbauda citas Savienības struktūras kompetenci. Ja Eiropols nav spējīgs apstiprināt, ka personas datu nosūtīšana ir nepieciešama saskaņā ar 1. punktu, Eiropols pieprasa papildinformāciju no pieprasītājas Savienības struktūras.

Pieprasītāja Savienības struktūra nodrošina, ka ir iespējams pārbaudīt personas datu nosūtīšanas nepieciešamību.

3.   Saņēmēja Savienības struktūra apstrādā 1. un 2. punktā minētos personas datus tikai tiem nolūkiem, kādiem tie ir nosūtīti.”;

| 18) | regulas 25. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | punkta ievaddaļu groza šādi:

  “1.   Ņemot vērā jebkādus ierobežojumus, kas norādīti, ievērojot 19. panta 2. vai 3. punktu un neskarot 67. pantu, Eiropols var pārsūtīt personas datus trešās valsts kompetentajām iestādēm vai starptautiskai organizācijai ar noteikumu, ka šāda pārsūtīšana ir nepieciešama Eiropola uzdevumu veikšanai, pamatojoties uz vienu no turpmāk minētajiem:”; |
| --- | --- | --- | --- |

18)

regulas 25. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

punkta ievaddaļu groza šādi:

“1.   Ņemot vērā jebkādus ierobežojumus, kas norādīti, ievērojot 19. panta 2. vai 3. punktu un neskarot 67. pantu, Eiropols var pārsūtīt personas datus trešās valsts kompetentajām iestādēm vai starptautiskai organizācijai ar noteikumu, ka šāda pārsūtīšana ir nepieciešama Eiropola uzdevumu veikšanai, pamatojoties uz vienu no turpmāk minētajiem:”;

| ii) | punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | lēmumu, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/680 36. pantu, konstatējot, ka trešā valsts, teritorija, vai viens vai vairāki sektori minētajā trešā valstī, vai attiecīgā starptautiskā organizācija nodrošina pienācīgu aizsardzības līmeni (“lēmums par atbilstību”);”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

lēmumu, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/680 36. pantu, konstatējot, ka trešā valsts, teritorija, vai viens vai vairāki sektori minētajā trešā valstī, vai attiecīgā starptautiskā organizācija nodrošina pienācīgu aizsardzības līmeni (“lēmums par atbilstību”);”;

| b) | panta 3. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu svītro;

| c) | iekļauj šādu punktu:

  “4.a   Ja nav lēmuma par atbilstību, valde var pilnvarot Eiropolu pārsūtīt personas datus trešās valsts kompetentajai iestādei vai starptautiskai organizācijai, ja:






  a) | juridiski saistošā instrumentā ir paredzēti atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu aizsardzību; vai |
| --- | --- | --- |

c)

iekļauj šādu punktu:

“4.a   Ja nav lēmuma par atbilstību, valde var pilnvarot Eiropolu pārsūtīt personas datus trešās valsts kompetentajai iestādei vai starptautiskai organizācijai, ja:

a)

juridiski saistošā instrumentā ir paredzēti atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu aizsardzību; vai

| b) | Eiropols ir izvērtējis visus apstākļus, kas saistīti ar personas datu pārsūtīšanu, un ir secinājis, ka pastāv atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu aizsardzību.”; |
| --- | --- |

b)

Eiropols ir izvērtējis visus apstākļus, kas saistīti ar personas datu pārsūtīšanu, un ir secinājis, ka pastāv atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu aizsardzību.”;

| d) | panta 5. punktu groza šādi:






  i) | punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

  “Atkāpjoties no 1. punkta, izpilddirektors pienācīgi pamatotos gadījumos, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var attiecībā uz kādu trešās valsts kompetento iestādi vai starptautisko organizāciju atļaut personas datu pārsūtīšanu vai parsūtīšanu kategoriju, ja pārsūtīšana vai pārsūtīšanas kategorija ir:”; |
| --- | --- | --- |

d)

panta 5. punktu groza šādi:

i)

punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“Atkāpjoties no 1. punkta, izpilddirektors pienācīgi pamatotos gadījumos, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var attiecībā uz kādu trešās valsts kompetento iestādi vai starptautisko organizāciju atļaut personas datu pārsūtīšanu vai parsūtīšanu kategoriju, ja pārsūtīšana vai pārsūtīšanas kategorija ir:”;

| ii) | punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | nepieciešama(-as), lai aizsargātu datu subjekta likumīgās intereses;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

nepieciešama(-as), lai aizsargātu datu subjekta likumīgās intereses;”;

| e) | panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

  “8.   Eiropols informē EDAU par pārsūtīšanas kategorijām saskaņā ar 4.a punkta b) apakšpunktu. Ja pārsūtīšana notiek saskaņā ar 4.a vai 5. punktu, šādu pārsūtīšanu dokumentē, un dokumentāciju pēc pieprasījuma dara pieejamu EDAU. Dokumentācijā iekļauj pārsūtīšanas datuma un laika ierakstu, kā arī informāciju par šajā pantā minēto kompetento iestādi, par pārsūtīšanas pamatojumu un par pārsūtītajiem personas datiem.”; |
| --- | --- |

e)

panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

“8.   Eiropols informē EDAU par pārsūtīšanas kategorijām saskaņā ar 4.a punkta b) apakšpunktu. Ja pārsūtīšana notiek saskaņā ar 4.a vai 5. punktu, šādu pārsūtīšanu dokumentē, un dokumentāciju pēc pieprasījuma dara pieejamu EDAU. Dokumentācijā iekļauj pārsūtīšanas datuma un laika ierakstu, kā arī informāciju par šajā pantā minēto kompetento iestādi, par pārsūtīšanas pamatojumu un par pārsūtītajiem personas datiem.”;

| 19) | regulas 26. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | ar tādas trešās valsts iestādes vai starptautiskas organizācijas starpniecību, kā minēts 25. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā vai 25. panta 4.a punktā.”; |
| --- | --- | --- | --- |

19)

regulas 26. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

ar tādas trešās valsts iestādes vai starptautiskas organizācijas starpniecību, kā minēts 25. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā vai 25. panta 4.a punktā.”;

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja Eiropols saņem personas datus tieši no privātajām pusēm, tas var minētos personas datus apstrādāt saskaņā ar 18. pantu, lai identificētu attiecīgās valsts vienības, kas minētas šā panta 1. punkta a) apakšpunktā. Eiropols personas datus un jebkādus nepieciešamās datu apstrādes attiecīgos rezultātus jurisdikcijas noteikšanas nolūkā nekavējoties nosūta attiecīgajām valsts vienībām. Eiropols personas datus un minēto datu nepieciešamās apstrādes attiecīgos rezultātus jurisdikcijas noteikšanas nolūkā saskaņā ar 25. pantu var nosūtīt attiecīgajiem kontaktpunktiem un iestādēm, kas minēti šā panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā. Ja Eiropols nevar identificēt attiecīgās valsts vienības vai jau ir nosūtījis attiecīgos personas datus visām identificētajām attiecīgajām valsts vienībām un nav iespējams identificēt citas attiecīgās valsts vienības, Eiropols datus izdzēš, ja vien attiecīgā valsts vienība, kontaktpunkts vai iestāde personas datus atkārtoti neiesniedz Eiropolam saskaņā ar 19. panta 1. punktu četru mēnešu laikā pēc nosūtīšanas vai pārsūtīšanas.
  Kritērijus attiecībā uz to, vai tās dalībvalsts valsts vienība, kurā attiecīgā privātā puse ir iedibināta, ir attiecīgā valsts vienība, nosaka 18. panta 7. punktā minētajās pamatnostādnēs.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja Eiropols saņem personas datus tieši no privātajām pusēm, tas var minētos personas datus apstrādāt saskaņā ar 18. pantu, lai identificētu attiecīgās valsts vienības, kas minētas šā panta 1. punkta a) apakšpunktā. Eiropols personas datus un jebkādus nepieciešamās datu apstrādes attiecīgos rezultātus jurisdikcijas noteikšanas nolūkā nekavējoties nosūta attiecīgajām valsts vienībām. Eiropols personas datus un minēto datu nepieciešamās apstrādes attiecīgos rezultātus jurisdikcijas noteikšanas nolūkā saskaņā ar 25. pantu var nosūtīt attiecīgajiem kontaktpunktiem un iestādēm, kas minēti šā panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā. Ja Eiropols nevar identificēt attiecīgās valsts vienības vai jau ir nosūtījis attiecīgos personas datus visām identificētajām attiecīgajām valsts vienībām un nav iespējams identificēt citas attiecīgās valsts vienības, Eiropols datus izdzēš, ja vien attiecīgā valsts vienība, kontaktpunkts vai iestāde personas datus atkārtoti neiesniedz Eiropolam saskaņā ar 19. panta 1. punktu četru mēnešu laikā pēc nosūtīšanas vai pārsūtīšanas.

Kritērijus attiecībā uz to, vai tās dalībvalsts valsts vienība, kurā attiecīgā privātā puse ir iedibināta, ir attiecīgā valsts vienība, nosaka 18. panta 7. punktā minētajās pamatnostādnēs.”;

| c) | iekļauj šādu punktu:

  “2.a   Jebkādai Eiropola sadarbībai ar privātajām pusēm nevajadzētu ne dublēt, ne traucēt dalībvalstu FIU darbību, un tā neattiecas uz informāciju, ko Direktīvas (ES) 2015/849 nolūkos paredzēts iesniegt FIU.”; |
| --- | --- |

c)

iekļauj šādu punktu:

“2.a   Jebkādai Eiropola sadarbībai ar privātajām pusēm nevajadzētu ne dublēt, ne traucēt dalībvalstu FIU darbību, un tā neattiecas uz informāciju, ko Direktīvas (ES) 2015/849 nolūkos paredzēts iesniegt FIU.”;

| d) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Ja Eiropols saņem personas datus no privātās puses, kas iedibināta trešā valstī, Eiropols nosūta minētos datus un minēto datu analīzes un pārbaudes rezultātus tikai tādai attiecīgai dalībvalstij vai trešai valstij, kā minēts 25. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā vai 25. panta 4.a punktā.
  Neskarot šā punkta pirmo daļu, Eiropols var pārsūtīt šā punkta pirmajā daļā minētos rezultātus attiecīgajai trešai valstij, ievērojot 25. panta 5. vai 6. punktu.”; |
| --- | --- |

d)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Ja Eiropols saņem personas datus no privātās puses, kas iedibināta trešā valstī, Eiropols nosūta minētos datus un minēto datu analīzes un pārbaudes rezultātus tikai tādai attiecīgai dalībvalstij vai trešai valstij, kā minēts 25. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā vai 25. panta 4.a punktā.

Neskarot šā punkta pirmo daļu, Eiropols var pārsūtīt šā punkta pirmajā daļā minētos rezultātus attiecīgajai trešai valstij, ievērojot 25. panta 5. vai 6. punktu.”;

| e) | panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:

  “5.   Eiropols nenosūta un nepārsūta personas datus privātajām pusēm, izņemot turpmāk uzskaitītajos gadījumos un ar noteikumu, ka šāda nosūtīšana vai pārsūtīšana ir noteikti nepieciešama un samērīga, kas jānosaka katrā atsevišķā gadījumā:






  a) | nosūtīšana vai pārsūtīšana neapšaubāmi ir datu subjekta interesēs; |
| --- | --- | --- |

e)

panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:

“5.   Eiropols nenosūta un nepārsūta personas datus privātajām pusēm, izņemot turpmāk uzskaitītajos gadījumos un ar noteikumu, ka šāda nosūtīšana vai pārsūtīšana ir noteikti nepieciešama un samērīga, kas jānosaka katrā atsevišķā gadījumā:

a)

nosūtīšana vai pārsūtīšana neapšaubāmi ir datu subjekta interesēs;

| b) | nosūtīšana vai pārsūtīšana ir noteikti nepieciešama, lai novērstu tāda nozieguma, tostarp terorisma, tūlītēju izdarīšanu, kas ietilpst Eiropola mērķos; |
| --- | --- |

b)

nosūtīšana vai pārsūtīšana ir noteikti nepieciešama, lai novērstu tāda nozieguma, tostarp terorisma, tūlītēju izdarīšanu, kas ietilpst Eiropola mērķos;

| c) | publiski pieejamu personas datu nosūtīšana vai pārsūtīšana ir absolūti nepieciešama 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā minētā uzdevuma veikšanai un ir izpildīti šādi nosacījumi:






  i) | nosūtīšana vai pārsūtīšana attiecas uz kādu atsevišķu un konkrētu gadījumu; |
| --- | --- | --- |

c)

publiski pieejamu personas datu nosūtīšana vai pārsūtīšana ir absolūti nepieciešama 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā minētā uzdevuma veikšanai un ir izpildīti šādi nosacījumi:

i)

nosūtīšana vai pārsūtīšana attiecas uz kādu atsevišķu un konkrētu gadījumu;

| ii) | attiecīgo datu subjektu pamattiesības un pamatbrīvības nav svarīgākas par sabiedrības interesēm, kuru dēļ attiecīgajā gadījumā ir nepieciešama minēto personas datu nosūtīšana vai pārsūtīšana; vai |
| --- | --- |

ii)

attiecīgo datu subjektu pamattiesības un pamatbrīvības nav svarīgākas par sabiedrības interesēm, kuru dēļ attiecīgajā gadījumā ir nepieciešama minēto personas datu nosūtīšana vai pārsūtīšana; vai

| d) | nosūtīšana vai pārsūtīšana ir absolūti nepieciešama, lai Eiropols varētu paziņot minētajai privātajai pusei par to, ka saņemtā informācija ir nepietiekama, lai Eiropols varētu identificēt attiecīgās valsts vienības, un ir izpildīti šādi nosacījumi:






  i) | nosūtīšana vai pārsūtīšana notiek pēc personas datu saņemšanas tiešā veidā no privātās puses saskaņā ar 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

d)

nosūtīšana vai pārsūtīšana ir absolūti nepieciešama, lai Eiropols varētu paziņot minētajai privātajai pusei par to, ka saņemtā informācija ir nepietiekama, lai Eiropols varētu identificēt attiecīgās valsts vienības, un ir izpildīti šādi nosacījumi:

i)

nosūtīšana vai pārsūtīšana notiek pēc personas datu saņemšanas tiešā veidā no privātās puses saskaņā ar 2. punktu;

| ii) | trūkstošajai informācijai, uz kuru Eiropols var atsaukties savos paziņojumos, ir nepārprotama saikne ar informāciju, ar kuru iepriekš dalījusies minētā privātā puse; |
| --- | --- |

ii)

trūkstošajai informācijai, uz kuru Eiropols var atsaukties savos paziņojumos, ir nepārprotama saikne ar informāciju, ar kuru iepriekš dalījusies minētā privātā puse;

| iii) | trūkstošā informācija, uz kuru Eiropols var atsaukties savos paziņojumos, ir stingri ierobežota attiecībā tikai uz tādu informāciju, kas Eiropolam nepieciešama, lai identificētu attiecīgās valsts vienības. |
| --- | --- |

iii)

trūkstošā informācija, uz kuru Eiropols var atsaukties savos paziņojumos, ir stingri ierobežota attiecībā tikai uz tādu informāciju, kas Eiropolam nepieciešama, lai identificētu attiecīgās valsts vienības.

Uz šā punkta pirmajā daļā minēto nosūtīšanu un pārsūtīšanu attiecas ierobežojumi, kas norādīti, ievērojot 19. panta 2. vai 3. punktu, un to veic neskarot 67. pantu.

6.   Attiecībā uz šā panta 5. punkta a), b) un d) apakšpunktu, ja attiecīgā privātā puse nav iedibināta Savienībā vai trešā valstī, kā minēts 25. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā vai 25. panta 4.a punktā, izpilddirektors pārsūtīšanu atļauj tikai gadījumos, kad šī pārsūtīšana ir:

| a) | nepieciešama, lai aizsargātu attiecīgā datu subjekta vai kādas citas personas būtiskas intereses; |
| --- | --- |

a)

nepieciešama, lai aizsargātu attiecīgā datu subjekta vai kādas citas personas būtiskas intereses;

| b) | nepieciešama, lai aizsargātu attiecīgā datu subjekta likumīgās intereses; |
| --- | --- |

b)

nepieciešama, lai aizsargātu attiecīgā datu subjekta likumīgās intereses;

| c) | būtiska, lai novērstu tūlītēju un nopietnu draudus sabiedrības drošībai kādā dalībvalstī vai trešā valstī; |
| --- | --- |

c)

būtiska, lai novērstu tūlītēju un nopietnu draudus sabiedrības drošībai kādā dalībvalstī vai trešā valstī;

| d) | nepieciešama atsevišķos gadījumos, lai novērstu, izmeklētu un atklātu kādu konkrētu noziedzīgu nodarījumu, kas ietilpst Eiropola mērķos, vai sauktu par to pie atbildības; vai |
| --- | --- |

d)

nepieciešama atsevišķos gadījumos, lai novērstu, izmeklētu un atklātu kādu konkrētu noziedzīgu nodarījumu, kas ietilpst Eiropola mērķos, vai sauktu par to pie atbildības; vai

| e) | nepieciešama atsevišķos gadījumos, lai konstatētu, īstenotu vai aizstāvētu juridiskas tiesības saistībā ar tāda konkrēta noziedzīga nodarījuma novēršanu, izmeklēšanu un atklāšanu, kas ietilpst Eiropola mērķos, vai saukšanu par to pie atbildības. |
| --- | --- |

e)

nepieciešama atsevišķos gadījumos, lai konstatētu, īstenotu vai aizstāvētu juridiskas tiesības saistībā ar tāda konkrēta noziedzīga nodarījuma novēršanu, izmeklēšanu un atklāšanu, kas ietilpst Eiropola mērķos, vai saukšanu par to pie atbildības.

Personas datus nepārsūta, ja izpilddirektors konstatē, ka attiecīgā datu subjekta pamattiesības un pamatbrīvības ir svarīgākas par sabiedrības interesēm, kuru dēļ ir jāveic pārsūtīšana, kas minēta šā punkta pirmās daļas d) un e) apakšpunktā.”;

| f) | iekļauj šādus punktus:

  “6.a   Neskarot šā panta 5. punkta a), c) un d) apakšpunktu un citus Savienības tiesību aktus, personas datu nosūtīšana vai pārsūtīšana saskaņā ar 5. un 6. punktu nav sistemātiska, masveida vai strukturāla.


  6.b   Eiropols var lūgt dalībvalstis ar to valsts vienību starpniecību iegūt saskaņā ar to valsts tiesību aktiem personas datus no privātajām pusēm, kuras ir iedibinātas vai kurām ir likumīgs pārstāvis to teritorijā, lai dalītos ar minētajiem datiem ar Eiropolu. Šādi pieprasījumi ir pamatoti un pēc iespējas precīzi. Šādi personas dati ir pēc iespējas mazāk sensitīvi un stingri ierobežoti attiecībā tikai uz tādiem datiem, kas ir nepieciešami un ir samērīgi, lai Eiropols varētu identificēt attiecīgās valsts vienības.
  Neatkarīgi no dalībvalstu jurisdikcijas pār konkrēto noziegumu, dalībvalstis nodrošina, ka to kompetentās iestādes var apstrādāt pirmajā daļā minētos pieprasījumus saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem, lai Eiropolam sniegtu informāciju, kas nepieciešama, lai tas varētu identificēt attiecīgās valsts vienības.


  6.c   Eiropola infrastruktūru var izmantot informācijas apmaiņai starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un privātajām pusēm saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem. Minētā apmaiņa var attiekties arī uz noziegumiem, kas neietilpst Eiropola mērķos.
  Ja dalībvalstis izmanto Eiropola infrastruktūru personas datu apmaiņai par noziegumiem, kas ietilpst Eiropola mērķos, tās var sniegt Eiropolam piekļuvi šādiem datiem.
  Ja dalībvalstis izmanto Eiropola infrastruktūru personas datu apmaiņai par noziegumiem, kas neietilpst Eiropola mērķos, Eiropolam nav piekļuves minētajiem datiem, un to uzskata par apstrādātāju saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 87. pantu.
  Eiropols novērtē drošības riskus, ko rada atļauja izmantot tā infrastruktūru privātajām pusēm, un vajadzības gadījumā īsteno atbilstīgus preventīvus un riska mazināšanas pasākumus.”; |
| --- | --- |

f)

iekļauj šādus punktus:

“6.a   Neskarot šā panta 5. punkta a), c) un d) apakšpunktu un citus Savienības tiesību aktus, personas datu nosūtīšana vai pārsūtīšana saskaņā ar 5. un 6. punktu nav sistemātiska, masveida vai strukturāla.

6.b   Eiropols var lūgt dalībvalstis ar to valsts vienību starpniecību iegūt saskaņā ar to valsts tiesību aktiem personas datus no privātajām pusēm, kuras ir iedibinātas vai kurām ir likumīgs pārstāvis to teritorijā, lai dalītos ar minētajiem datiem ar Eiropolu. Šādi pieprasījumi ir pamatoti un pēc iespējas precīzi. Šādi personas dati ir pēc iespējas mazāk sensitīvi un stingri ierobežoti attiecībā tikai uz tādiem datiem, kas ir nepieciešami un ir samērīgi, lai Eiropols varētu identificēt attiecīgās valsts vienības.

Neatkarīgi no dalībvalstu jurisdikcijas pār konkrēto noziegumu, dalībvalstis nodrošina, ka to kompetentās iestādes var apstrādāt pirmajā daļā minētos pieprasījumus saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem, lai Eiropolam sniegtu informāciju, kas nepieciešama, lai tas varētu identificēt attiecīgās valsts vienības.

6.c   Eiropola infrastruktūru var izmantot informācijas apmaiņai starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un privātajām pusēm saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem. Minētā apmaiņa var attiekties arī uz noziegumiem, kas neietilpst Eiropola mērķos.

Ja dalībvalstis izmanto Eiropola infrastruktūru personas datu apmaiņai par noziegumiem, kas ietilpst Eiropola mērķos, tās var sniegt Eiropolam piekļuvi šādiem datiem.

Ja dalībvalstis izmanto Eiropola infrastruktūru personas datu apmaiņai par noziegumiem, kas neietilpst Eiropola mērķos, Eiropolam nav piekļuves minētajiem datiem, un to uzskata par apstrādātāju saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 87. pantu.

Eiropols novērtē drošības riskus, ko rada atļauja izmantot tā infrastruktūru privātajām pusēm, un vajadzības gadījumā īsteno atbilstīgus preventīvus un riska mazināšanas pasākumus.”;

| g) | panta 9. un 10. punktu svītro; |
| --- | --- |

g)

panta 9. un 10. punktu svītro;

| h) | pantam pievieno šādu punktu:

  “11.   Eiropols sagatavo gada pārskatu valdei par personas datiem, ar kuriem notikusi apmaiņa ar privātajām pusēm saskaņā ar 26., 26.a un 26.b pantu, pamatojoties uz valdes noteiktiem kvantitatīviem un kvalitatīviem novērtēšanas kritērijiem.
  Gada pārskatā ietver konkrētus piemērus, kas parāda, kāpēc Eiropola pieprasījumi saskaņā ar šā panta 6.b punktu ir bijuši nepieciešami Eiropola mērķu sasniegšanai un tā uzdevumu izpildei.
  Gada pārskatā ņem vērā pienākumu ievērot diskrētumu un konfidencialitāti, un piemērus anonimizē, ciktāl tas attiecas uz personas datiem.
  Minēto gada pārskatu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un valstu parlamentiem.”; |
| --- | --- |

h)

pantam pievieno šādu punktu:

“11.   Eiropols sagatavo gada pārskatu valdei par personas datiem, ar kuriem notikusi apmaiņa ar privātajām pusēm saskaņā ar 26., 26.a un 26.b pantu, pamatojoties uz valdes noteiktiem kvantitatīviem un kvalitatīviem novērtēšanas kritērijiem.

Gada pārskatā ietver konkrētus piemērus, kas parāda, kāpēc Eiropola pieprasījumi saskaņā ar šā panta 6.b punktu ir bijuši nepieciešami Eiropola mērķu sasniegšanai un tā uzdevumu izpildei.

Gada pārskatā ņem vērā pienākumu ievērot diskrētumu un konfidencialitāti, un piemērus anonimizē, ciktāl tas attiecas uz personas datiem.

Minēto gada pārskatu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un valstu parlamentiem.”;

| 20) | iekļauj šādus pantus:

  “26.a pants
  Personas datu apmaiņa ar privātajām pusēm tiešsaistes krīzes situācijās

  1.   Tiešsaistes krīzes situācijās Eiropols var saņemt personas datus tieši no privātajām pusēm un apstrādāt minētos personas datus saskaņā ar 18. pantu.


  2.   Ja Eiropols saņem personas datus no trešā valstī iedibinātas privātās puses, Eiropols nosūta minētos datus un minēto datu analīzes un pārbaudes rezultātus tikai tādai attiecīgai dalībvalstij vai trešai valstij, kā minēts 25. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā vai 25. panta 4.a punktā.
  Eiropols šā panta 1. punktā minēto datu analīzes un pārbaudes rezultātus var pārsūtīt attiecīgajai trešai valstij, ievērojot 25. panta 5. vai 6. punktu.


  3.   Eiropols var nosūtīt vai pārsūtīt personas datus privātajām pusēm, izskatot katru gadījumu atsevišķi un ievērojot visus ierobežojumus, kas norādīti, ievērojot 19. panta 2. vai 3. punktu, un neskarot 67. pantu, ja šo datu nosūtīšana vai pārsūtīšana ir noteikti nepieciešama, lai vērstos pret tiešsaistes krīzes situācijām, un nekādas attiecīgo datu subjektu pamattiesības un pamatbrīvības nav svarīgākas par sabiedrības interesēm, kuru dēļ ir nepieciešama minēto personas datu nosūtīšana vai pārsūtīšana.


  4.   Ja attiecīgā privātā puse nav iedibināta Savienībā vai trešā valstī, kā minēts 25. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā vai 25. panta 4.a punktā, pārsūtīšanai ir vajadzīga izpilddirektora atļauja.


  5.   Eiropols palīdz dalībvalstu kompetentajām iestādēm, apmainās ar informāciju un sadarbojas ar tām attiecībā uz personas datu nosūtīšanu vai pārsūtīšanu privātajām pusēm saskaņā ar 3. vai 4. punktu, jo īpaši, lai izvairītos no centienu dublēšanās, uzlabotu koordināciju un izvairītos no iejaukšanās dažādās dalībvalstīs veiktās izmeklēšanās.


  6.   Eiropols var lūgt dalībvalstis ar to valsts vienību starpniecību saskaņā ar to valsts tiesību aktiem iegūt personas datus no privātajām pusēm, kuras ir iedibinātas vai kurām ir likumīgs pārstāvis to teritorijā, lai dalītos ar minētajiem datiem ar Eiropolu. Šādi pieprasījumi ir pamatoti un pēc iespējas precīzi. Šādi personas dati ir pēc iespējas mazāk sensitīvi un stingri ierobežoti attiecībā tikai uz tādiem datiem, kas ir nepieciešami un ir samērīgi, lai Eiropols varētu atbalstīt dalībvalstis, kad tās vēršas pret tiešsaistes krīzes situācijām.
  Neatkarīgi no dalībvalstu jurisdikcijas pār tā satura izplatīšanu, attiecībā uz kuru Eiropols pieprasa personas datus, dalībvalstis nodrošina, ka to kompetentās iestādes var apstrādāt pirmajā daļā minētos pieprasījumus saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem, lai Eiropolam sniegtu informāciju, kas tam nepieciešama savu mērķu sasniegšanai.


  7.   Eiropols nodrošina, ka tiek veikta detalizēta visu personas datu pārsūtīšanu un šādu pārsūtīšanu pamatojumu uzskaite saskaņā ar šo regulu. Pēc EDAU pieprasījuma Eiropols minēto uzskaiti dara pieejamu EDAU, ievērojot 39.a pantu.


  8.   Ja saņemtie vai pārsūtāmie personas dati ietekmē kādas dalībvalsts intereses, Eiropols nekavējoties informē attiecīgās dalībvalsts valsts vienību.



  26.b pants
  Personas datu apmaiņa ar privātajām pusēm nolūkā vērsties pret tiešsaistes materiāla, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, izplatīšanu tiešsaistē

  1.   Eiropols var saņemt personas datus tieši no privātajām pusēm un apstrādāt minētos personas datus saskaņā ar 18. pantu, lai vērstos pret tiešsaistes materiāla, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, izplatīšanu tiešsaistē, kā minēts 4. panta 1. punkta y) apakšpunktā.


  2.   Ja Eiropols saņem personas datus no trešā valstī iedibinātas privātās puses, Eiropols minētos datus un minēto datu analīzes un pārbaudes rezultātus nosūta tikai tādai attiecīgai dalībvalstij vai trešai valstij, kā minēts 25. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā vai 25. panta 4.a punktā.
  Eiropols var pārsūtīt pirmā punkta pirmajā daļā minēto datu analīzes un pārbaudes rezultātus attiecīgajai trešai valstij, ievērojot 25. panta 5. vai 6. punktu.


  3.   Eiropols var nosūtīt vai pārsūtīt personas datus privātajām pusēm, izskatot katru gadījumu atsevišķi un ievērojot visus ierobežojumus, kas norādīti, ievērojot 19. panta 2. vai 3. punktu, un neskarot 67. pantu, ja šo datu nosūtīšana vai pārsūtīšana ir noteikti nepieciešama, lai vērstos pret tiešsaistes materiāla, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, izplatīšanu tiešsaistē, kā minēts 4. panta 1. punkta y) apakšpunktā, un attiecīgo datu subjektu pamattiesības un pamatbrīvības nav svarīgākas par sabiedrības interesēm, kuru dēļ ir nepieciešama minēto personas datu nosūtīšana vai pārsūtīšana.


  4.   Ja attiecīgā privātā puse nav iedibināta Savienībā vai trešā valstī, kā minēts 25. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā vai 25. panta 4.a punktā, pārsūtīšanai vajag izpilddirektora atļauju.


  5.   Eiropols palīdz dalībvalstu kompetentajām iestādēm, apmainās ar informāciju un sadarbojas ar tām attiecībā uz personas datu nosūtīšanu vai pārsūtīšanu privātajām pusēm saskaņā ar 3. vai 4. punktu, jo īpaši, lai izvairītos no centienu dublēšanās, uzlabotu koordināciju un izvairītos no iejaukšanās dažādās dalībvalstīs veiktās izmeklēšanās.


  6.   Eiropols var lūgt dalībvalstis ar to valsts vienību starpniecību saskaņā ar to tiesību aktiem iegūt personas datus no privātajām pusēm, kuras ir iedibinātas vai kurām ir likumīgs pārstāvis to teritorijā, lai dalītos ar šiem datiem ar Eiropolu. Šādi pieprasījumi ir pamatoti un pēc iespējas precīzi. Šādi personas dati ir pēc iespējas mazāk sensitīvi un stingri ierobežoti attiecībā tikai uz tādiem datiem, kas ir samērīgi un ir nepieciešami, lai Eiropols varētu vērsties pret tiešsaistes materiāla, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, izplatīšanu tiešsaistē, kā minēts 4. panta 1. punkta y) apakšpunktā.
  Neatkarīgi no dalībvalstu jurisdikcijas pār tā satura izplatīšanu, attiecībā uz kuru Eiropols pieprasa personas datus, dalībvalstis nodrošina, ka dalībvalstu kompetentās iestādes var apstrādāt pirmajā daļā minētos pieprasījumus saskaņā ar to valsts tiesību aktiem, lai Eiropolam sniegtu informāciju, kas tam nepieciešama savu mērķu sasniegšanai.


  7.   Eiropols nodrošina, ka tiek veikta detalizēta visu personas datu pārsūtīšanu un šādu pārsūtīšanu pamatojumu uzskaite saskaņā ar šo regulu. Pēc EDAU pieprasījuma Eiropols minēto uzskaiti dara pieejamu EDAU, ievērojot 39.a pantu.


  8.   Ja saņemtie vai pārsūtāmie personas dati ietekmē dalībvalsts intereses, Eiropols nekavējoties informē attiecīgās dalībvalsts valsts vienību.”; |
| --- | --- |

20)

iekļauj šādus pantus:

“26.a pants

Personas datu apmaiņa ar privātajām pusēm tiešsaistes krīzes situācijās

1.   Tiešsaistes krīzes situācijās Eiropols var saņemt personas datus tieši no privātajām pusēm un apstrādāt minētos personas datus saskaņā ar 18. pantu.

2.   Ja Eiropols saņem personas datus no trešā valstī iedibinātas privātās puses, Eiropols nosūta minētos datus un minēto datu analīzes un pārbaudes rezultātus tikai tādai attiecīgai dalībvalstij vai trešai valstij, kā minēts 25. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā vai 25. panta 4.a punktā.

Eiropols šā panta 1. punktā minēto datu analīzes un pārbaudes rezultātus var pārsūtīt attiecīgajai trešai valstij, ievērojot 25. panta 5. vai 6. punktu.

3.   Eiropols var nosūtīt vai pārsūtīt personas datus privātajām pusēm, izskatot katru gadījumu atsevišķi un ievērojot visus ierobežojumus, kas norādīti, ievērojot 19. panta 2. vai 3. punktu, un neskarot 67. pantu, ja šo datu nosūtīšana vai pārsūtīšana ir noteikti nepieciešama, lai vērstos pret tiešsaistes krīzes situācijām, un nekādas attiecīgo datu subjektu pamattiesības un pamatbrīvības nav svarīgākas par sabiedrības interesēm, kuru dēļ ir nepieciešama minēto personas datu nosūtīšana vai pārsūtīšana.

4.   Ja attiecīgā privātā puse nav iedibināta Savienībā vai trešā valstī, kā minēts 25. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā vai 25. panta 4.a punktā, pārsūtīšanai ir vajadzīga izpilddirektora atļauja.

5.   Eiropols palīdz dalībvalstu kompetentajām iestādēm, apmainās ar informāciju un sadarbojas ar tām attiecībā uz personas datu nosūtīšanu vai pārsūtīšanu privātajām pusēm saskaņā ar 3. vai 4. punktu, jo īpaši, lai izvairītos no centienu dublēšanās, uzlabotu koordināciju un izvairītos no iejaukšanās dažādās dalībvalstīs veiktās izmeklēšanās.

6.   Eiropols var lūgt dalībvalstis ar to valsts vienību starpniecību saskaņā ar to valsts tiesību aktiem iegūt personas datus no privātajām pusēm, kuras ir iedibinātas vai kurām ir likumīgs pārstāvis to teritorijā, lai dalītos ar minētajiem datiem ar Eiropolu. Šādi pieprasījumi ir pamatoti un pēc iespējas precīzi. Šādi personas dati ir pēc iespējas mazāk sensitīvi un stingri ierobežoti attiecībā tikai uz tādiem datiem, kas ir nepieciešami un ir samērīgi, lai Eiropols varētu atbalstīt dalībvalstis, kad tās vēršas pret tiešsaistes krīzes situācijām.

Neatkarīgi no dalībvalstu jurisdikcijas pār tā satura izplatīšanu, attiecībā uz kuru Eiropols pieprasa personas datus, dalībvalstis nodrošina, ka to kompetentās iestādes var apstrādāt pirmajā daļā minētos pieprasījumus saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem, lai Eiropolam sniegtu informāciju, kas tam nepieciešama savu mērķu sasniegšanai.

7.   Eiropols nodrošina, ka tiek veikta detalizēta visu personas datu pārsūtīšanu un šādu pārsūtīšanu pamatojumu uzskaite saskaņā ar šo regulu. Pēc EDAU pieprasījuma Eiropols minēto uzskaiti dara pieejamu EDAU, ievērojot 39.a pantu.

8.   Ja saņemtie vai pārsūtāmie personas dati ietekmē kādas dalībvalsts intereses, Eiropols nekavējoties informē attiecīgās dalībvalsts valsts vienību.

26.b pants

Personas datu apmaiņa ar privātajām pusēm nolūkā vērsties pret tiešsaistes materiāla, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, izplatīšanu tiešsaistē

1.   Eiropols var saņemt personas datus tieši no privātajām pusēm un apstrādāt minētos personas datus saskaņā ar 18. pantu, lai vērstos pret tiešsaistes materiāla, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, izplatīšanu tiešsaistē, kā minēts 4. panta 1. punkta y) apakšpunktā.

2.   Ja Eiropols saņem personas datus no trešā valstī iedibinātas privātās puses, Eiropols minētos datus un minēto datu analīzes un pārbaudes rezultātus nosūta tikai tādai attiecīgai dalībvalstij vai trešai valstij, kā minēts 25. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā vai 25. panta 4.a punktā.

Eiropols var pārsūtīt pirmā punkta pirmajā daļā minēto datu analīzes un pārbaudes rezultātus attiecīgajai trešai valstij, ievērojot 25. panta 5. vai 6. punktu.

3.   Eiropols var nosūtīt vai pārsūtīt personas datus privātajām pusēm, izskatot katru gadījumu atsevišķi un ievērojot visus ierobežojumus, kas norādīti, ievērojot 19. panta 2. vai 3. punktu, un neskarot 67. pantu, ja šo datu nosūtīšana vai pārsūtīšana ir noteikti nepieciešama, lai vērstos pret tiešsaistes materiāla, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, izplatīšanu tiešsaistē, kā minēts 4. panta 1. punkta y) apakšpunktā, un attiecīgo datu subjektu pamattiesības un pamatbrīvības nav svarīgākas par sabiedrības interesēm, kuru dēļ ir nepieciešama minēto personas datu nosūtīšana vai pārsūtīšana.

4.   Ja attiecīgā privātā puse nav iedibināta Savienībā vai trešā valstī, kā minēts 25. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā vai 25. panta 4.a punktā, pārsūtīšanai vajag izpilddirektora atļauju.

5.   Eiropols palīdz dalībvalstu kompetentajām iestādēm, apmainās ar informāciju un sadarbojas ar tām attiecībā uz personas datu nosūtīšanu vai pārsūtīšanu privātajām pusēm saskaņā ar 3. vai 4. punktu, jo īpaši, lai izvairītos no centienu dublēšanās, uzlabotu koordināciju un izvairītos no iejaukšanās dažādās dalībvalstīs veiktās izmeklēšanās.

6.   Eiropols var lūgt dalībvalstis ar to valsts vienību starpniecību saskaņā ar to tiesību aktiem iegūt personas datus no privātajām pusēm, kuras ir iedibinātas vai kurām ir likumīgs pārstāvis to teritorijā, lai dalītos ar šiem datiem ar Eiropolu. Šādi pieprasījumi ir pamatoti un pēc iespējas precīzi. Šādi personas dati ir pēc iespējas mazāk sensitīvi un stingri ierobežoti attiecībā tikai uz tādiem datiem, kas ir samērīgi un ir nepieciešami, lai Eiropols varētu vērsties pret tiešsaistes materiāla, kurā atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, izplatīšanu tiešsaistē, kā minēts 4. panta 1. punkta y) apakšpunktā.

Neatkarīgi no dalībvalstu jurisdikcijas pār tā satura izplatīšanu, attiecībā uz kuru Eiropols pieprasa personas datus, dalībvalstis nodrošina, ka dalībvalstu kompetentās iestādes var apstrādāt pirmajā daļā minētos pieprasījumus saskaņā ar to valsts tiesību aktiem, lai Eiropolam sniegtu informāciju, kas tam nepieciešama savu mērķu sasniegšanai.

7.   Eiropols nodrošina, ka tiek veikta detalizēta visu personas datu pārsūtīšanu un šādu pārsūtīšanu pamatojumu uzskaite saskaņā ar šo regulu. Pēc EDAU pieprasījuma Eiropols minēto uzskaiti dara pieejamu EDAU, ievērojot 39.a pantu.

8.   Ja saņemtie vai pārsūtāmie personas dati ietekmē dalībvalsts intereses, Eiropols nekavējoties informē attiecīgās dalībvalsts valsts vienību.”;

| 21) | regulas 27. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Ciktāl tas nepieciešams Eiropola uzdevumu veikšanai, Eiropols var saņemt un apstrādāt informāciju, kas iegūta no privātpersonām.
  Personas datus, kas iegūti no privātpersonām, Eiropols apstrādā tikai ar noteikumu, ka tie ir saņemti:






  a) | ar valsts vienības starpniecību saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- |

21)

regulas 27. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Ciktāl tas nepieciešams Eiropola uzdevumu veikšanai, Eiropols var saņemt un apstrādāt informāciju, kas iegūta no privātpersonām.

Personas datus, kas iegūti no privātpersonām, Eiropols apstrādā tikai ar noteikumu, ka tie ir saņemti:

a)

ar valsts vienības starpniecību saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| b) | ar trešās valsts kontaktpunkta vai starptautiskas organizācijas, ievērojot 25. panta 1. punkta c) apakšpunktu, starpniecību; vai |
| --- | --- |

b)

ar trešās valsts kontaktpunkta vai starptautiskas organizācijas, ievērojot 25. panta 1. punkta c) apakšpunktu, starpniecību; vai

| c) | ar trešās valsts iestāde vai starptautiska organizācijas starpniecību, kā minēts 25. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā vai 25. panta 4.a punktā. |
| --- | --- |

c)

ar trešās valsts iestāde vai starptautiska organizācijas starpniecību, kā minēts 25. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā vai 25. panta 4.a punktā.

2.   Ja Eiropols saņem informāciju, tostarp personas datus, no privātpersonas, kas dzīvo trešā valstī, kura nav 25. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā vai 25. panta 4.a punktā minētā valsts, Eiropols minēto informāciju pārsūta tikai dalībvalstij vai šādai trešai valstij.”;

| 22) | regulas VI nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “DATU AIZSARDZĪBA”; |
| --- | --- |

22)

regulas VI nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

“DATU AIZSARDZĪBA”;

| 23) | iekļauj šādu pantu:

  “27.a pants
  Personas datu apstrāde, ko veic Eiropols

  1.   Neskarot šo regulu, Eiropola veiktajai personas datu apstrādei piemēro Regulas (ES) 2018/1725 3. pantu un IX nodaļu.
  Regulu (ES) 2018/1725, izņemot IX nodaļu, piemēro Eiropola veiktajai administratīvo personas datu apstrādei.


  2.   Atsauces šajā regulā uz “personas datiem” ir atsauces uz “operatīvajiem personas datiem”, kas definēti Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 2. punktā, ja vien šajā regula nav noteikts citādi.


  3.   Valde pieņem noteikumus, lai noteiktu administratīvo personas datu glabāšanas termiņus.”; |
| --- | --- |

23)

iekļauj šādu pantu:

“27.a pants

Personas datu apstrāde, ko veic Eiropols

1.   Neskarot šo regulu, Eiropola veiktajai personas datu apstrādei piemēro Regulas (ES) 2018/1725 3. pantu un IX nodaļu.

Regulu (ES) 2018/1725, izņemot IX nodaļu, piemēro Eiropola veiktajai administratīvo personas datu apstrādei.

2.   Atsauces šajā regulā uz “personas datiem” ir atsauces uz “operatīvajiem personas datiem”, kas definēti Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 2. punktā, ja vien šajā regula nav noteikts citādi.

3.   Valde pieņem noteikumus, lai noteiktu administratīvo personas datu glabāšanas termiņus.”;

| 24) | regulas 28. pantu svītro; |
| --- | --- |

24)

regulas 28. pantu svītro;

| 25) | regulas 30. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

  “2.   Apstrādāt tādus personas datus, izmantojot automatizētus vai citus līdzekļus, ar kuriem atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību vai piederību arodbiedrībām, un apstrādāt ģenētiskos datus un biometriskos datus, lai unikāli identificētu fizisku personu, vai datus, kas attiecas uz veselību vai uz fizisku personu seksuālo dzīvi vai seksuālo orientāciju, ir atļauts tikai gadījumā, ja tas ir samērīgi un noteikti nepieciešams pētniecības un inovācijas projektu vajadzībām saskaņā ar 33.a pantu un operatīvos nolūkos Eiropola mērķu ietvaros, un vienīgi lai novērstu vai apkarotu noziedzību, kas ietilpst Eiropola mērķos. Šādai apstrādei piemēro arī šajā regulā izklāstītos atbilstošos aizsardzības pasākumus attiecībā uz datu subjekta tiesībām un brīvībām, un, izņemot biometriskos datus, kurus apstrādā fiziskas personas unikālai identificēšanai, to atļauj tikai tad, ja minētie dati papildina citus Eiropola apstrādātus personas datus.”; |
| --- | --- | --- |

25)

regulas 30. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“2.   Apstrādāt tādus personas datus, izmantojot automatizētus vai citus līdzekļus, ar kuriem atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību vai piederību arodbiedrībām, un apstrādāt ģenētiskos datus un biometriskos datus, lai unikāli identificētu fizisku personu, vai datus, kas attiecas uz veselību vai uz fizisku personu seksuālo dzīvi vai seksuālo orientāciju, ir atļauts tikai gadījumā, ja tas ir samērīgi un noteikti nepieciešams pētniecības un inovācijas projektu vajadzībām saskaņā ar 33.a pantu un operatīvos nolūkos Eiropola mērķu ietvaros, un vienīgi lai novērstu vai apkarotu noziedzību, kas ietilpst Eiropola mērķos. Šādai apstrādei piemēro arī šajā regulā izklāstītos atbilstošos aizsardzības pasākumus attiecībā uz datu subjekta tiesībām un brīvībām, un, izņemot biometriskos datus, kurus apstrādā fiziskas personas unikālai identificēšanai, to atļauj tikai tad, ja minētie dati papildina citus Eiropola apstrādātus personas datus.”;

| b) | iekļauj šādu punktu:

  “2.a   Datu aizsardzības speciālistu bez nepamatotas kavēšanās informē par personas datu apstrādi saskaņā ar šo pantu.”; |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“2.a   Datu aizsardzības speciālistu bez nepamatotas kavēšanās informē par personas datu apstrādi saskaņā ar šo pantu.”;

| c) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Vienīgi Eiropols var tieši piekļūt personas datiem, kas minēti 1. un 2. punktā. Izpilddirektors pienācīgi pilnvaro ierobežotu skaitu Eiropola darbinieku, kuriem jābūt šādai piekļuvei, ja tas ir nepieciešams viņu uzdevumu veikšanai.
  Neatkarīgi no pirmās daļas, ja tas nepieciešams, lai dalībvalstu kompetento iestāžu darbiniekiem vai Savienības aģentūrām, kas izveidotas pamatojoties uz LESD V sadaļu, piešķirtu tiešu piekļuvi personas datiem to uzdevumu izpildes vajadzībām, gadījumos, kas izklāstīti šīs regulas 20. panta 1. un 2.a punktā, vai saskaņā ar šīs regulas 33.a panta 2. punkta d) apakšpunktu pētniecības un inovācijas projektu vajadzībām, izpilddirektors pienācīgi atļauj šādu piekļuvi ierobežotam skaitam šādu darbinieku.”; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Vienīgi Eiropols var tieši piekļūt personas datiem, kas minēti 1. un 2. punktā. Izpilddirektors pienācīgi pilnvaro ierobežotu skaitu Eiropola darbinieku, kuriem jābūt šādai piekļuvei, ja tas ir nepieciešams viņu uzdevumu veikšanai.

Neatkarīgi no pirmās daļas, ja tas nepieciešams, lai dalībvalstu kompetento iestāžu darbiniekiem vai Savienības aģentūrām, kas izveidotas pamatojoties uz LESD V sadaļu, piešķirtu tiešu piekļuvi personas datiem to uzdevumu izpildes vajadzībām, gadījumos, kas izklāstīti šīs regulas 20. panta 1. un 2.a punktā, vai saskaņā ar šīs regulas 33.a panta 2. punkta d) apakšpunktu pētniecības un inovācijas projektu vajadzībām, izpilddirektors pienācīgi atļauj šādu piekļuvi ierobežotam skaitam šādu darbinieku.”;

| d) | panta 4. punktu svītro; |
| --- | --- |

d)

panta 4. punktu svītro;

| e) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Panta 1. un 2. punktā minētos personas datus nenosūta dalībvalstīm vai Savienības struktūrām vai nepārsūta trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, ja vien šāda nosūtīšana vai pārsūtīšana nav prasīta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai atsevišķos gadījumos noteikti nepieciešama un samērīga attiecībā uz noziegumiem, uz ko attiecas Eiropola mērķi, un ir saskaņā ar V nodaļu.”; |
| --- | --- |

e)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Panta 1. un 2. punktā minētos personas datus nenosūta dalībvalstīm vai Savienības struktūrām vai nepārsūta trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, ja vien šāda nosūtīšana vai pārsūtīšana nav prasīta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai atsevišķos gadījumos noteikti nepieciešama un samērīga attiecībā uz noziegumiem, uz ko attiecas Eiropola mērķi, un ir saskaņā ar V nodaļu.”;

| 26) | regulas 32. pantu aizstāj ar šādu:

  “32. pants
  Apstrādes drošība
  Eiropols saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 91. pantu un dalībvalstis saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/680 29. pantu izveido mehānismus, lai nodrošinātu, ka visas informācijas sistēmas ietvaros tiek risināti drošības pasākumi.”; |
| --- | --- |

26)

regulas 32. pantu aizstāj ar šādu:

“32. pants

Apstrādes drošība

Eiropols saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 91. pantu un dalībvalstis saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/680 29. pantu izveido mehānismus, lai nodrošinātu, ka visas informācijas sistēmas ietvaros tiek risināti drošības pasākumi.”;

| 27) | regulas 33. pantu svītro; |
| --- | --- |

27)

regulas 33. pantu svītro;

| 28) | iekļauj šādu pantu:

  “33.a pants
  Personas datu apstrāde pētniecības un inovācijas nolūkos

  1.   Eiropols var apstrādāt personas datus savu pētniecības un inovācijas projektu nolūkā ar noteikumu, ka minēto personas datu apstrāde:






  a) | ir noteikti nepieciešama un pienācīgi pamatota, lai sasniegtu attiecīgā projekta mērķus; |
| --- | --- | --- |

28)

iekļauj šādu pantu:

“33.a pants

Personas datu apstrāde pētniecības un inovācijas nolūkos

1.   Eiropols var apstrādāt personas datus savu pētniecības un inovācijas projektu nolūkā ar noteikumu, ka minēto personas datu apstrāde:

a)

ir noteikti nepieciešama un pienācīgi pamatota, lai sasniegtu attiecīgā projekta mērķus;

| b) | attiecībā uz īpašām personas datu kategorijām –ir noteikti nepieciešama un tai tiek piemēroti atbilstoši aizsardzības pasākumi, kas var ietvert pseidonimizāciju. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz īpašām personas datu kategorijām –ir noteikti nepieciešama un tai tiek piemēroti atbilstoši aizsardzības pasākumi, kas var ietvert pseidonimizāciju.

Eiropola veiktā personas datu apstrāde saistībā ar pētniecības un inovācijas projektiem notiek saskaņā ar pārredzamības, izskaidrojamības, taisnīguma un pārskatatbildības principiem.

2.   Neskarot 1. punktu, personas datu apstrādei, ko veic saistībā ar Eiropola pētniecības un inovācijas projektiem, piemēro šādus aizsardzības pasākumus:

| a) | jebkuram pētniecības un inovācijas projektam ir vajadzīga izpilddirektora iepriekšēja atļauja, kuru, apspriežoties ar datu aizsardzības speciālistu un pamattiesību amatpersonu, sniedz, pamatojoties uz:






  i) | apraksts par projekta mērķiem un skaidrojumu, kā projekts palīdz Eiropolam vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm to uzdevumu izpildē; |
| --- | --- | --- |

a)

jebkuram pētniecības un inovācijas projektam ir vajadzīga izpilddirektora iepriekšēja atļauja, kuru, apspriežoties ar datu aizsardzības speciālistu un pamattiesību amatpersonu, sniedz, pamatojoties uz:

i)

apraksts par projekta mērķiem un skaidrojumu, kā projekts palīdz Eiropolam vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm to uzdevumu izpildē;

| ii) | paredzētās apstrādes darbības aprakstu, kurā izklāstīti apstrādes mērķi, darbības joma un ilgums, kā arī personas datu apstrādes nepieciešamība un samērīgums, piemēram, lai izpētītu un testētu inovatīvus tehnoloģiskos risinājumus un nodrošinātu projekta rezultātu precizitāti; |
| --- | --- |

ii)

paredzētās apstrādes darbības aprakstu, kurā izklāstīti apstrādes mērķi, darbības joma un ilgums, kā arī personas datu apstrādes nepieciešamība un samērīgums, piemēram, lai izpētītu un testētu inovatīvus tehnoloģiskos risinājumus un nodrošinātu projekta rezultātu precizitāti;

| iii) | apstrādājamo personas datu kategoriju aprakstu; |
| --- | --- |

iii)

apstrādājamo personas datu kategoriju aprakstu;

| iv) | novērtējumu par atbilstību datu aizsardzības principiem, kas noteikti Regulas (ES) 2018/1725 71. pantā, par uzglabāšanas termiņiem un nosacījumiem piekļuvei personas datiem; un |
| --- | --- |

iv)

novērtējumu par atbilstību datu aizsardzības principiem, kas noteikti Regulas (ES) 2018/1725 71. pantā, par uzglabāšanas termiņiem un nosacījumiem piekļuvei personas datiem; un

| v) | novērtējumu par ietekmi uz datu aizsardzību, tostarp riskiem datu subjektu tiesībām un brīvībām, jebkādu neobjektivitātes risku attiecībā uz personas datiem, ko paredzēts izmantot algoritmu apmācībā, un attiecībā uz apstrādes rezultātiem, un pasākumiem, kas paredzēti, lai risinātu minētos riskus, kā arī lai izvairītos no pamattiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

v)

novērtējumu par ietekmi uz datu aizsardzību, tostarp riskiem datu subjektu tiesībām un brīvībām, jebkādu neobjektivitātes risku attiecībā uz personas datiem, ko paredzēts izmantot algoritmu apmācībā, un attiecībā uz apstrādes rezultātiem, un pasākumiem, kas paredzēti, lai risinātu minētos riskus, kā arī lai izvairītos no pamattiesību pārkāpumiem;

| b) | pirms projekta uzsākšanas informē EDAU; |
| --- | --- |

b)

pirms projekta uzsākšanas informē EDAU;

| c) | pirms projekta uzsākšanas apspriežas ar valdi vai informē to saskaņā 18. panta 7. punktā minētajām pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

c)

pirms projekta uzsākšanas apspriežas ar valdi vai informē to saskaņā 18. panta 7. punktā minētajām pamatnostādnēm;

| d) | attiecībā uz jebkādiem saistībā ar projektu apstrādājamiem personas datiem:






  i) | tos uz laiku vienīgi minētā projekta īstenošanas nolūkā nokopē atsevišķā, izolētā un aizsargātā datu apstrādes vidē Eiropolā; |
| --- | --- | --- |

d)

attiecībā uz jebkādiem saistībā ar projektu apstrādājamiem personas datiem:

i)

tos uz laiku vienīgi minētā projekta īstenošanas nolūkā nokopē atsevišķā, izolētā un aizsargātā datu apstrādes vidē Eiropolā;

| ii) | saskaņā ar šīs regulas 30. panta 3. punktu tiem piekļūst tikai īpaši pilnvaroti Eiropola darbinieki un, ievērojot tehniskos drošības pasākumus, dalībvalstu kompetento iestāžu un pamatojoties uz LESD V sadaļu izveidotu Savienības aģentūru īpaši pilnvaroti darbinieki; |
| --- | --- |

ii)

saskaņā ar šīs regulas 30. panta 3. punktu tiem piekļūst tikai īpaši pilnvaroti Eiropola darbinieki un, ievērojot tehniskos drošības pasākumus, dalībvalstu kompetento iestāžu un pamatojoties uz LESD V sadaļu izveidotu Savienības aģentūru īpaši pilnvaroti darbinieki;

| iii) | tos nenosūta un nepārsūta; |
| --- | --- |

iii)

tos nenosūta un nepārsūta;

| iv) | to apstrādes rezultātā netiek izraisīti pasākumi vai lēmumi, kas ietekmē datu subjektus; |
| --- | --- |

iv)

to apstrādes rezultātā netiek izraisīti pasākumi vai lēmumi, kas ietekmē datu subjektus;

| v) | tos dzēš, tiklīdz projekts ir pabeigts vai saskaņā ar 31. pantu ir beidzies personas datu uzglabāšanas termiņš; |
| --- | --- |

v)

tos dzēš, tiklīdz projekts ir pabeigts vai saskaņā ar 31. pantu ir beidzies personas datu uzglabāšanas termiņš;

| e) | saistībā ar projektu veiktās personas datu apstrādes reģistrus saglabā ne ilgāk kā divus gadus pēc projekta pabeigšanas, tikai un vienīgi tādēļ un tik ilgi, cik nepieciešams, lai pārbaudītu datu apstrādes rezultātu pareizību. |
| --- | --- |

e)

saistībā ar projektu veiktās personas datu apstrādes reģistrus saglabā ne ilgāk kā divus gadus pēc projekta pabeigšanas, tikai un vienīgi tādēļ un tik ilgi, cik nepieciešams, lai pārbaudītu datu apstrādes rezultātu pareizību.

3.   Valde juridiski saistošā dokumentā nosaka vispārēju darbības jomu pētniecības un inovācijas projektiem. Vajadzības gadījumā šādu dokumentu atjaunina un dara pieejamu EDAU, lai tas varētu veikt uzraudzību.

4.   Eiropols saglabā dokumentu, kurā ir ietverts detalizēts apraksts par algoritmu apmācības, testēšanas un apstiprināšanas pamatā esošo procesu un principiem, lai nodrošinātu procesu un algoritmu pārredzamību, tostarp to atbilstību šajā pantā paredzētajiem aizsardzības pasākumiem, un lai varētu veikt rezultātu precizitātes pārbaudi, pamatojoties uz šādu algoritmu izmantošanu. Pēc pieprasījuma Eiropols dara pieejamu minēto dokumentu ieinteresētajām personām, tostarp dalībvalstīm un KPPG.

5.   Ja personas datus, kas jāapstrādā pētniecības un inovācijas projekta vajadzībām, ir sniegusi dalībvalsts, Savienības struktūra, trešā valsts vai starptautiska organizācija, Eiropols lūdz minētā datu sniedzēja piekrišanu saskaņā ar 19. panta 2. punktu, ja vien datu sniedzējs nav piešķīris iepriekšēju atļauju šādai apstrādei pētniecības un inovācijas projektu nolūkā vai nu vispārīgā veidā, vai ievērojot īpašus nosacījumus.

Eiropols neapstrādā datus pētniecības un inovācijas projektiem bez datu sniedzēja piekrišanas. Šādu piekrišanu var atsaukt jebkurā laikā.”;

| 29) | regulas 34. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 92. pantu, personas datu aizsardzības pārkāpuma gadījumā Eiropols bez liekas kavēšanās par minēto pārkāpumu paziņo attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar šīs regulas 7. panta 5. punktu, kā arī attiecīgajam datu sniedzējam, ja vien personas datu aizsardzības pārkāpums nav tāds, kas varētu radīt risku fizisko personu tiesībām un brīvībām.”; |
| --- | --- | --- |

29)

regulas 34. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 92. pantu, personas datu aizsardzības pārkāpuma gadījumā Eiropols bez liekas kavēšanās par minēto pārkāpumu paziņo attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar šīs regulas 7. panta 5. punktu, kā arī attiecīgajam datu sniedzējam, ja vien personas datu aizsardzības pārkāpums nav tāds, kas varētu radīt risku fizisko personu tiesībām un brīvībām.”;

| b) | panta 3. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu svītro;

| 30) | regulas 35. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. un 2. punktu svītro; |
| --- | --- | --- |

30)

regulas 35. pantu groza šādi:

a)

panta 1. un 2. punktu svītro;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3. Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 93. pantu, ja Eiropolam nav attiecīgā datu subjekta kontaktinformācijas, tas pieprasa, lai datu sniedzējs attiecīgajam datu subjektam paziņotu par personas datu aizsardzības pārkāpumu un informētu Eiropolu par pieņemto lēmumu. Dalībvalstis, kas sniedz datus, attiecīgajam datu subjektam par personas datu aizsardzības pārkāpumu paziņo saskaņā ar valsts tiesību aktiem.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3. Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 93. pantu, ja Eiropolam nav attiecīgā datu subjekta kontaktinformācijas, tas pieprasa, lai datu sniedzējs attiecīgajam datu subjektam paziņotu par personas datu aizsardzības pārkāpumu un informētu Eiropolu par pieņemto lēmumu. Dalībvalstis, kas sniedz datus, attiecīgajam datu subjektam par personas datu aizsardzības pārkāpumu paziņo saskaņā ar valsts tiesību aktiem.”;

| c) | panta 4. un 5. punktu svītro; |
| --- | --- |

c)

panta 4. un 5. punktu svītro;

| 31) | regulas 36. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. un 2. punktu svītro; |
| --- | --- | --- |

31)

regulas 36. pantu groza šādi:

a)

panta 1. un 2. punktu svītro;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Jebkurš datu subjekts, kas vēlas īstenot Regulas (ES) 2018/1725 80. pantā minētās tiesības piekļūt personas datiem, kas attiecas uz viņu, var minētajā nolūkā iesniegt lūgumu iestādei, kas šādā nolūkā norīkota viņa izvēlētajā dalībvalstī, vai Eiropolam. Ja lūgums tiek iesniegts minētajai iestādei, tā bez liekas kavēšanās un viena mēneša laikā no lūguma saņemšanas brīža to nodod Eiropolam.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Jebkurš datu subjekts, kas vēlas īstenot Regulas (ES) 2018/1725 80. pantā minētās tiesības piekļūt personas datiem, kas attiecas uz viņu, var minētajā nolūkā iesniegt lūgumu iestādei, kas šādā nolūkā norīkota viņa izvēlētajā dalībvalstī, vai Eiropolam. Ja lūgums tiek iesniegts minētajai iestādei, tā bez liekas kavēšanās un viena mēneša laikā no lūguma saņemšanas brīža to nodod Eiropolam.”;

| c) | panta 6. un 7. punktu svītro; |
| --- | --- |

c)

panta 6. un 7. punktu svītro;

| 32) | regulas 37. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Jebkurš datu subjekts, kas vēlas izmantot Regulas (ES) 2018/1725 82. pantā minētās tiesības labot vai dzēst personas datus vai ierobežot apstrādi personas datiem, kuri attiecas uz viņu, var minētajā nolūkā iesniegt lūgumu ar tās iestādes starpniecību, kas šādā nolūkā norīkota viņa izvēlētajā dalībvalstī, vai Eiropolam. Ja lūgums tiek iesniegts minētajai iestādei, tā bez liekas kavēšanās un viena mēneša laikā no lūguma saņemšanas brīža to nodod Eiropolam.”; |
| --- | --- | --- |

32)

regulas 37. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Jebkurš datu subjekts, kas vēlas izmantot Regulas (ES) 2018/1725 82. pantā minētās tiesības labot vai dzēst personas datus vai ierobežot apstrādi personas datiem, kuri attiecas uz viņu, var minētajā nolūkā iesniegt lūgumu ar tās iestādes starpniecību, kas šādā nolūkā norīkota viņa izvēlētajā dalībvalstī, vai Eiropolam. Ja lūgums tiek iesniegts minētajai iestādei, tā bez liekas kavēšanās un viena mēneša laikā no lūguma saņemšanas brīža to nodod Eiropolam.”;

| b) | panta 2. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktu svītro;

| c) | panta 3., 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:

  “3.   Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 82. panta 3. punktu, Eiropols nedzēš personas datus, bet ierobežo piekļuvi personas datu apstrādei, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka dzēšana var ietekmēt datu subjekta likumīgās intereses.
  Datus, kuriem piekļuve ir ierobežota, apstrādā tikai datu subjekta tiesību aizsardzības nolūkos, ja tas ir nepieciešams, lai aizsargātu datu subjekta vai citas personas būtiskas intereses, vai nolūkos, kas izklāstīti Regulas (ES) 2018/1725 82. panta 3. punktā.


  4.   Ja 1. un 3. punktā minētos Eiropola rīcībā esošos personas datus tam ir sniegušas trešās valstis, starptautiskas organizācijas vai Savienības struktūras, ja tos ir tieši sniegušas privātās puses, Eiropols tos ir izguvis no publiski pieejamiem avotiem, vai tie ir Eiropola paša veikto analīžu rezultāts, Eiropols šādus datus labo vai dzēš vai ierobežo to apstrādi un attiecīgā gadījumā informē datu sniedzējus.


  5.   Ja 1. un 3. punktā minētos Eiropola rīcībā esošos personas datus tam ir sniegušas dalībvalstis, attiecīgās dalībvalstis sadarbībā ar Eiropolu šādus datus labo vai dzēš vai ierobežo to apstrādi atbilstīgi savas kompetences jomām.”; |
| --- | --- |

c)

panta 3., 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 82. panta 3. punktu, Eiropols nedzēš personas datus, bet ierobežo piekļuvi personas datu apstrādei, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka dzēšana var ietekmēt datu subjekta likumīgās intereses.

Datus, kuriem piekļuve ir ierobežota, apstrādā tikai datu subjekta tiesību aizsardzības nolūkos, ja tas ir nepieciešams, lai aizsargātu datu subjekta vai citas personas būtiskas intereses, vai nolūkos, kas izklāstīti Regulas (ES) 2018/1725 82. panta 3. punktā.

4.   Ja 1. un 3. punktā minētos Eiropola rīcībā esošos personas datus tam ir sniegušas trešās valstis, starptautiskas organizācijas vai Savienības struktūras, ja tos ir tieši sniegušas privātās puses, Eiropols tos ir izguvis no publiski pieejamiem avotiem, vai tie ir Eiropola paša veikto analīžu rezultāts, Eiropols šādus datus labo vai dzēš vai ierobežo to apstrādi un attiecīgā gadījumā informē datu sniedzējus.

5.   Ja 1. un 3. punktā minētos Eiropola rīcībā esošos personas datus tam ir sniegušas dalībvalstis, attiecīgās dalībvalstis sadarbībā ar Eiropolu šādus datus labo vai dzēš vai ierobežo to apstrādi atbilstīgi savas kompetences jomām.”;

| d) | panta 8. un 9. punktu svītro; |
| --- | --- |

d)

panta 8. un 9. punktu svītro;

| 33) | regulas 38. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Eiropols personas datus apstrādā tādā veidā, kas nodrošina, ka var noteikt to avotu saskaņā ar 17. pantu.”; |
| --- | --- | --- |

33)

regulas 38. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Eiropols personas datus apstrādā tādā veidā, kas nodrošina, ka var noteikt to avotu saskaņā ar 17. pantu.”;

| b) | panta 2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

  “2.   Par personas datu precizitāti, kā minēts Regulas (ES) 2018/1725 71. panta 1. punkta d) apakšpunktā, ir atbildīga:”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“2.   Par personas datu precizitāti, kā minēts Regulas (ES) 2018/1725 71. panta 1. punkta d) apakšpunktā, ir atbildīga:”;

| c) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Eiropols atbild par Regulas (ES) 2018/1725 ievērošanu attiecībā uz administratīvajiem personas datiem un par šīs regulas un Regulas (ES) 2018/1725 3. panta un IX nodaļas ievērošanu attiecībā uz personas datiem.”; |
| --- | --- |

c)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Eiropols atbild par Regulas (ES) 2018/1725 ievērošanu attiecībā uz administratīvajiem personas datiem un par šīs regulas un Regulas (ES) 2018/1725 3. panta un IX nodaļas ievērošanu attiecībā uz personas datiem.”;

| d) | panta 7. punkta trešo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Šādu apmaiņu drošību nodrošina saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 91. pantu.”; |
| --- | --- |

d)

panta 7. punkta trešo teikumu aizstāj ar šādu:

“Šādu apmaiņu drošību nodrošina saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 91. pantu.”;

| 34) | regulas 39. pantu aizstāj ar šādu:

  “39. pants
  Iepriekšēja apspriešanās

  1.   Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 90. pantu, iepriekšēju apspriešanos ar EDPS nepiemēro konkrētām atsevišķām operatīvām darbībām, kas neietver nekādu jauna veida apstrādi, kura varētu būt saistīta ar augstu risku datu subjektu tiesībām un brīvībām.


  2.   Eiropols var sākt apstrādes darbības, uz kurām attiecina EDAU iepriekšēju apspriešanos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 90. panta 1. punktu, ja vien EDAU saskaņā ar minētās regulas 90. panta 4. punktu nav sniedzis rakstisku padomu minētajā punktā paredzētajos laikposmos, kas sākas sākotnējā apspriešanās pieprasījuma saņemšanas dienā un kas netiek apturēti.


  3.   Ja šā panta 2. punktā minētajām apstrādes darbībām ir būtiski nozīmīga Eiropola uzdevumu izpildē un tās ir īpaši steidzamas un nepieciešamas, lai novērstu un apkarotu nozieguma, kas ietilpst Eiropola mērķos, tiešus draudus vai aizsargātu datu subjekta vai citas personas būtiskas intereses, Eiropols izņēmuma kārtā var sākt apstrādi pēc Regulas (ES) 2018/1725 90. panta 1. punktā paredzētās iepriekšējās apspriešanās ar EDPS sākuma un pirms minētās regulas 90. panta 4. punktā noteiktā laikposma beigām. Šādā gadījumā Eiropols informē EDAU pirms apstrādes darbību sākšanas.
  Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 90. panta 4. punktu EDAU sniegto rakstisko padomu ņem vērā ar atpakaļejošu spēku, un attiecīgi pielāgo veidu, kādā notiek apstrāde.
  Datu aizsardzības speciālists ir iesaistīts izvērtēšanā par šādu apstrādes darbību steidzamību pirms beidzies Regulas (ES) 2018/1725 90. panta 4. punktā paredzētais termiņš un pārrauga attiecīgo apstrādi.


  4.   EDAU uztur visu to apstrādes darbību reģistru, par kurām tam ziņots, ievērojot 1. punktu. Reģistrs nav publiski pieejams.”; |
| --- | --- |

34)

regulas 39. pantu aizstāj ar šādu:

“39. pants

Iepriekšēja apspriešanās

1.   Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 90. pantu, iepriekšēju apspriešanos ar EDPS nepiemēro konkrētām atsevišķām operatīvām darbībām, kas neietver nekādu jauna veida apstrādi, kura varētu būt saistīta ar augstu risku datu subjektu tiesībām un brīvībām.

2.   Eiropols var sākt apstrādes darbības, uz kurām attiecina EDAU iepriekšēju apspriešanos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 90. panta 1. punktu, ja vien EDAU saskaņā ar minētās regulas 90. panta 4. punktu nav sniedzis rakstisku padomu minētajā punktā paredzētajos laikposmos, kas sākas sākotnējā apspriešanās pieprasījuma saņemšanas dienā un kas netiek apturēti.

3.   Ja šā panta 2. punktā minētajām apstrādes darbībām ir būtiski nozīmīga Eiropola uzdevumu izpildē un tās ir īpaši steidzamas un nepieciešamas, lai novērstu un apkarotu nozieguma, kas ietilpst Eiropola mērķos, tiešus draudus vai aizsargātu datu subjekta vai citas personas būtiskas intereses, Eiropols izņēmuma kārtā var sākt apstrādi pēc Regulas (ES) 2018/1725 90. panta 1. punktā paredzētās iepriekšējās apspriešanās ar EDPS sākuma un pirms minētās regulas 90. panta 4. punktā noteiktā laikposma beigām. Šādā gadījumā Eiropols informē EDAU pirms apstrādes darbību sākšanas.

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 90. panta 4. punktu EDAU sniegto rakstisko padomu ņem vērā ar atpakaļejošu spēku, un attiecīgi pielāgo veidu, kādā notiek apstrāde.

Datu aizsardzības speciālists ir iesaistīts izvērtēšanā par šādu apstrādes darbību steidzamību pirms beidzies Regulas (ES) 2018/1725 90. panta 4. punktā paredzētais termiņš un pārrauga attiecīgo apstrādi.

4.   EDAU uztur visu to apstrādes darbību reģistru, par kurām tam ziņots, ievērojot 1. punktu. Reģistrs nav publiski pieejams.”;

| 35) | iekļauj šādu pantu:

  “39.a pants
  Apstrādes darbību kategoriju uzskaite

  1.   Eiropols veic uzskaiti par visu kategoriju apstrādes darbībām, par kurām tas ir atbildīgs. Minētā uzskaite ietver šādu informāciju:






  a) | Eiropola kontaktinformācija un datu aizsardzības speciālista vārds, uzvārds un kontaktinformācija; |
| --- | --- | --- |

35)

iekļauj šādu pantu:

“39.a pants

Apstrādes darbību kategoriju uzskaite

1.   Eiropols veic uzskaiti par visu kategoriju apstrādes darbībām, par kurām tas ir atbildīgs. Minētā uzskaite ietver šādu informāciju:

a)

Eiropola kontaktinformācija un datu aizsardzības speciālista vārds, uzvārds un kontaktinformācija;

| b) | apstrādes nolūki; |
| --- | --- |

b)

apstrādes nolūki;

| c) | datu subjektu kategoriju un personas datu kategoriju apraksts; |
| --- | --- |

c)

datu subjektu kategoriju un personas datu kategoriju apraksts;

| d) | to saņēmēju kategorijas, kuriem personas dati izpausti vai kuriem tie tiks izpausti, tostarp saņēmēji trešās valstīs vai starptautiskās organizācijās; |
| --- | --- |

d)

to saņēmēju kategorijas, kuriem personas dati izpausti vai kuriem tie tiks izpausti, tostarp saņēmēji trešās valstīs vai starptautiskās organizācijās;

| e) | attiecīgā gadījumā personas datu pārsūtījumi trešai valstij, starptautiskai organizācijai vai privātajai pusei, tostarp minētā saņēmēja identitātes dati; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā personas datu pārsūtījumi trešai valstij, starptautiskai organizācijai vai privātajai pusei, tostarp minētā saņēmēja identitātes dati;

| f) | ja iespējams, paredzētie termiņi dažādu kategoriju datu dzēšanai; |
| --- | --- |

f)

ja iespējams, paredzētie termiņi dažādu kategoriju datu dzēšanai;

| g) | ja iespējams, Regulas (ES) 2018/1725 91. pantā minēto tehnisko un organizatorisko drošības pasākumu vispārīgs apraksts; |
| --- | --- |

g)

ja iespējams, Regulas (ES) 2018/1725 91. pantā minēto tehnisko un organizatorisko drošības pasākumu vispārīgs apraksts;

| h) | attiecīgā gadījumā profilēšanas izmantošana. |
| --- | --- |

h)

attiecīgā gadījumā profilēšanas izmantošana.

2.   Panta 1. punktā minēto uzskaiti veic rakstiski, tostarp elektroniskā formātā.

3.   Pēc pieprasījuma Eiropols 1. punktā minēto uzskaiti dara pieejamu EDAU.”;

| 36) | regulas 40. pantu aizstāj ar šādu:

  “40. pants
  Reģistrēšana

  1.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 88. pantu Eiropols uztur savu apstrādes darbību reģistrus. Nav iespējas veikt izmaiņas reģistros.


  2.   Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 88. pantu, ja tas vajadzīgs valsts vienībai konkrētas tādas izmeklēšanas vajadzībām, kas saistīta ar datu aizsardzības noteikumu ievērošanu, 1. punktā minētos reģistrus iesniedz minētajai valsts vienībai.”; |
| --- | --- |

36)

regulas 40. pantu aizstāj ar šādu:

“40. pants

Reģistrēšana

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 88. pantu Eiropols uztur savu apstrādes darbību reģistrus. Nav iespējas veikt izmaiņas reģistros.

2.   Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 88. pantu, ja tas vajadzīgs valsts vienībai konkrētas tādas izmeklēšanas vajadzībām, kas saistīta ar datu aizsardzības noteikumu ievērošanu, 1. punktā minētos reģistrus iesniedz minētajai valsts vienībai.”;

| 37) | regulas 41. pantu aizstāj ar šādu:

  “41. pants
  Datu aizsardzības speciālista iecelšana

  1.   Valde ieceļ no Eiropola darbinieku vidus datu aizsardzības speciālistu, kurš tiek norīkots tikai šo pienākumu izpildei.


  2.   Datu aizsardzības speciālistu izraugās, pamatojoties uz viņa profesionālajām īpašībām, jo īpaši speciālām zināšanām datu aizsardzības tiesību aktu un prakses jomā un spēju pildīt šīs regulas 41.b pantā un Regulā (ES) 2018/1725 minētos uzdevumus.


  3.   Izraugoties datu aizsardzības speciālistu, nodrošina, ka nevar rasties nekāds interešu konflikts, viņam pildot pienākumus minētajā amatā un jebkurus citus iespējamos oficiālos pienākumus, jo īpaši tos, kas saistīti ar šīs regulas piemērošanu.


  4.   Valde datu aizsardzības speciālistu neatbrīvo no amata un nepiemēro viņam sankcijas par viņa uzdevumu pildīšanu.


  5.   Eiropols publicē datu aizsardzības speciālista kontaktinformāciju un paziņo to EDAU.”; |
| --- | --- |

37)

regulas 41. pantu aizstāj ar šādu:

“41. pants

Datu aizsardzības speciālista iecelšana

1.   Valde ieceļ no Eiropola darbinieku vidus datu aizsardzības speciālistu, kurš tiek norīkots tikai šo pienākumu izpildei.

2.   Datu aizsardzības speciālistu izraugās, pamatojoties uz viņa profesionālajām īpašībām, jo īpaši speciālām zināšanām datu aizsardzības tiesību aktu un prakses jomā un spēju pildīt šīs regulas 41.b pantā un Regulā (ES) 2018/1725 minētos uzdevumus.

3.   Izraugoties datu aizsardzības speciālistu, nodrošina, ka nevar rasties nekāds interešu konflikts, viņam pildot pienākumus minētajā amatā un jebkurus citus iespējamos oficiālos pienākumus, jo īpaši tos, kas saistīti ar šīs regulas piemērošanu.

4.   Valde datu aizsardzības speciālistu neatbrīvo no amata un nepiemēro viņam sankcijas par viņa uzdevumu pildīšanu.

5.   Eiropols publicē datu aizsardzības speciālista kontaktinformāciju un paziņo to EDAU.”;

| 38) | iekļauj šādus pantus:

  “41.a pants
  Datu aizsardzības speciālista statuss

  1.   Eiropols nodrošina, ka datu aizsardzības speciālists tiek pienācīgi un laikus iesaistīts visos jautājumos, kas ir saistīti ar personas datu aizsardzību.


  2.   Eiropols atbalsta datu aizsardzības speciālistu 41.b pantā minēto uzdevumu izpildē, nodrošinot resursus un darbiniekus, kas nepieciešami, lai pildītu minētos uzdevumus, un nodrošinot piekļuvi personas datiem un apstrādes darbībām, un lai uzturētu viņa speciālās zināšanas.
  Lai atbalstītu datu aizsardzības speciālistu tā uzdevumu izpildē, no Eiropola darbinieku vidus var nozīmēt datu aizsardzības speciālista palīgu.


  3.   Eiropols nodrošina, ka datu aizsardzības speciālists rīkojas neatkarīgi un nesaņem nekādus norādījumus par savu uzdevumu izpildi.
  Datu aizsardzības speciālists ir pakļauts tieši valdei.


  4.   Datu subjekti var vērsties pie datu aizsardzības speciālista visos jautājumos, kas ir saistīti ar viņu personas datu apstrādi un viņu tiesību īstenošanu atbilstīgi šai regulai un Regulai (ES) 2018/1725.
  Nevienam netiek radīts aizskārums tādēļ, ka datu aizsardzības speciālistam ir darīta zināma lieta, kurā ir aizdomas par šīs regulas vai Regulas (ES) 2018/1725 pārkāpumu.


  5.   Valde pieņem īstenošanas noteikumus attiecībā uz datu aizsardzības speciālistu. Minētie īstenošanas noteikumi jo īpaši attiecas uz kandidātu atlases procedūru datu aizsardzības speciālista amatam, viņa atbrīvošanu no amata, uzdevumiem, pienākumiem un pilnvarām un aizsardzības pasākumiem, kas nodrošina viņa neatkarību.


  6.   Datu aizsardzības speciālistam un viņa darbiniekiem ir saistošs konfidencialitātes pienākums saskaņā ar 67. panta 1. punktu.


  7.   Datu aizsardzības speciālistu ieceļ amatā uz četriem gadiem, un viņu var iecelt atkārtoti.


  8.   Valde atbrīvo datu aizsardzības speciālistu no viņa pienākumiem, ja viņš vairs neatbilst nosacījumiem, kas nepieciešami viņa pienākumu pildīšanai, un tikai ar EDAU piekrišanu.


  9.   Datu aizsardzības speciālistu un datu aizsardzības speciālista palīgu valde reģistrē pie EDAU.


  10.   Datu aizsardzības speciālistam piemērojamos noteikumus mutatis mutandis piemēro datu aizsardzības speciālista palīgam.



  41.b pants
  Datu aizsardzības speciālista uzdevumi

  1.   Datu aizsardzības speciālistam jo īpaši ir šādi uzdevumi attiecībā uz personas datu apstrādi:






  a) | neatkarīgā veidā nodrošināt, ka Eiropols ievēro šīs regulas un Regulas (ES) 2018/1725 datu aizsardzības noteikumus un attiecīgos iekšējos Eiropola datu aizsardzības noteikumus, tostarp uzraudzīt, ka tiek ievērota šī regula, Regula (ES) 2018/1725, citi Savienības vai valstu datu aizsardzības noteikumi un Eiropola politika saistībā ar personas datu aizsardzību, tostarp pienākumu sadale, apstrādes darbībās iesaistīto darbinieku informēšana un apmācība, un ar to saistītās revīzijas; |
| --- | --- | --- |

38)

iekļauj šādus pantus:

“41.a pants

Datu aizsardzības speciālista statuss

1.   Eiropols nodrošina, ka datu aizsardzības speciālists tiek pienācīgi un laikus iesaistīts visos jautājumos, kas ir saistīti ar personas datu aizsardzību.

2.   Eiropols atbalsta datu aizsardzības speciālistu 41.b pantā minēto uzdevumu izpildē, nodrošinot resursus un darbiniekus, kas nepieciešami, lai pildītu minētos uzdevumus, un nodrošinot piekļuvi personas datiem un apstrādes darbībām, un lai uzturētu viņa speciālās zināšanas.

Lai atbalstītu datu aizsardzības speciālistu tā uzdevumu izpildē, no Eiropola darbinieku vidus var nozīmēt datu aizsardzības speciālista palīgu.

3.   Eiropols nodrošina, ka datu aizsardzības speciālists rīkojas neatkarīgi un nesaņem nekādus norādījumus par savu uzdevumu izpildi.

Datu aizsardzības speciālists ir pakļauts tieši valdei.

4.   Datu subjekti var vērsties pie datu aizsardzības speciālista visos jautājumos, kas ir saistīti ar viņu personas datu apstrādi un viņu tiesību īstenošanu atbilstīgi šai regulai un Regulai (ES) 2018/1725.

Nevienam netiek radīts aizskārums tādēļ, ka datu aizsardzības speciālistam ir darīta zināma lieta, kurā ir aizdomas par šīs regulas vai Regulas (ES) 2018/1725 pārkāpumu.

5.   Valde pieņem īstenošanas noteikumus attiecībā uz datu aizsardzības speciālistu. Minētie īstenošanas noteikumi jo īpaši attiecas uz kandidātu atlases procedūru datu aizsardzības speciālista amatam, viņa atbrīvošanu no amata, uzdevumiem, pienākumiem un pilnvarām un aizsardzības pasākumiem, kas nodrošina viņa neatkarību.

6.   Datu aizsardzības speciālistam un viņa darbiniekiem ir saistošs konfidencialitātes pienākums saskaņā ar 67. panta 1. punktu.

7.   Datu aizsardzības speciālistu ieceļ amatā uz četriem gadiem, un viņu var iecelt atkārtoti.

8.   Valde atbrīvo datu aizsardzības speciālistu no viņa pienākumiem, ja viņš vairs neatbilst nosacījumiem, kas nepieciešami viņa pienākumu pildīšanai, un tikai ar EDAU piekrišanu.

9.   Datu aizsardzības speciālistu un datu aizsardzības speciālista palīgu valde reģistrē pie EDAU.

10.   Datu aizsardzības speciālistam piemērojamos noteikumus mutatis mutandis piemēro datu aizsardzības speciālista palīgam.

41.b pants

Datu aizsardzības speciālista uzdevumi

1.   Datu aizsardzības speciālistam jo īpaši ir šādi uzdevumi attiecībā uz personas datu apstrādi:

a)

neatkarīgā veidā nodrošināt, ka Eiropols ievēro šīs regulas un Regulas (ES) 2018/1725 datu aizsardzības noteikumus un attiecīgos iekšējos Eiropola datu aizsardzības noteikumus, tostarp uzraudzīt, ka tiek ievērota šī regula, Regula (ES) 2018/1725, citi Savienības vai valstu datu aizsardzības noteikumi un Eiropola politika saistībā ar personas datu aizsardzību, tostarp pienākumu sadale, apstrādes darbībās iesaistīto darbinieku informēšana un apmācība, un ar to saistītās revīzijas;

| b) | informēt un konsultēt Eiropolu un darbiniekus, kas veic personas datu apstrādi, par viņu pienākumiem atbilstīgi šai regulai, Regulai (ES) 2018/1725 un citiem Savienības vai valsts datu aizsardzības noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

informēt un konsultēt Eiropolu un darbiniekus, kas veic personas datu apstrādi, par viņu pienākumiem atbilstīgi šai regulai, Regulai (ES) 2018/1725 un citiem Savienības vai valsts datu aizsardzības noteikumiem;

| c) | pēc pieprasījuma sniegt padomus attiecībā uz datu aizsardzības ietekmes novērtējumu, ievērojot Regulas (ES) 2018/1725 89. pantu, un uzraudzīt datu aizsardzības ietekmes novērtējuma izpildi; |
| --- | --- |

c)

pēc pieprasījuma sniegt padomus attiecībā uz datu aizsardzības ietekmes novērtējumu, ievērojot Regulas (ES) 2018/1725 89. pantu, un uzraudzīt datu aizsardzības ietekmes novērtējuma izpildi;

| d) | uzturēt personas datu aizsardzības pārkāpumu reģistru un pēc pieprasījuma sniegt padomus par nepieciešamību paziņot vai ziņot par personas datu aizsardzības pārkāpumu, ievērojot Regulas (ES) 2018/1725 92. un 93. pantu; |
| --- | --- |

d)

uzturēt personas datu aizsardzības pārkāpumu reģistru un pēc pieprasījuma sniegt padomus par nepieciešamību paziņot vai ziņot par personas datu aizsardzības pārkāpumu, ievērojot Regulas (ES) 2018/1725 92. un 93. pantu;

| e) | nodrošināt, ka personas datu nosūtīšanas, pārsūtīšanas un saņemšanas uzskaite tiek veikta saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

e)

nodrošināt, ka personas datu nosūtīšanas, pārsūtīšanas un saņemšanas uzskaite tiek veikta saskaņā ar šo regulu;

| f) | nodrošināt, ka pēc pieprasījuma datu subjekti tiek informēti par viņu tiesībām atbilstīgi šai regulai un Regulai (ES) 2018/1725; |
| --- | --- |

f)

nodrošināt, ka pēc pieprasījuma datu subjekti tiek informēti par viņu tiesībām atbilstīgi šai regulai un Regulai (ES) 2018/1725;

| g) | sadarboties ar Eiropola darbiniekiem, kas ir atbildīgi par procedūrām, apmācību un konsultācijām datu apstrādes jomā; |
| --- | --- |

g)

sadarboties ar Eiropola darbiniekiem, kas ir atbildīgi par procedūrām, apmācību un konsultācijām datu apstrādes jomā;

| h) | atbildēt uz EDAU lūgumiem, savas kompetences ietvaros sadarboties un apspriesties ar EDAU pēc viņa lūguma vai pēc savas iniciatīvas; |
| --- | --- |

h)

atbildēt uz EDAU lūgumiem, savas kompetences ietvaros sadarboties un apspriesties ar EDAU pēc viņa lūguma vai pēc savas iniciatīvas;

| i) | sadarboties ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, jo īpaši ar dalībvalstu kompetento iestāžu un valsts uzraudzības iestāžu datu aizsardzības speciālistiem datu aizsardzības jautājumos tiesībaizsardzības jomā; |
| --- | --- |

i)

sadarboties ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, jo īpaši ar dalībvalstu kompetento iestāžu un valsts uzraudzības iestāžu datu aizsardzības speciālistiem datu aizsardzības jautājumos tiesībaizsardzības jomā;

| j) | darboties kā EDAU kontaktpunktam jautājumos, kas saistīti ar apstrādi, tostarp saistībā ar Regulas (ES) 2018/1725 40.un 90. pantā minēto iepriekšējo apspriešanos, un attiecīgā gadījumā konsultēt par jebkuru citu jautājumu, ievērojot savu kompetenci; |
| --- | --- |

j)

darboties kā EDAU kontaktpunktam jautājumos, kas saistīti ar apstrādi, tostarp saistībā ar Regulas (ES) 2018/1725 40.un 90. pantā minēto iepriekšējo apspriešanos, un attiecīgā gadījumā konsultēt par jebkuru citu jautājumu, ievērojot savu kompetenci;

| k) | sagatavot gada pārskatu un nosūtīt to valdei un EDAU; |
| --- | --- |

k)

sagatavot gada pārskatu un nosūtīt to valdei un EDAU;

| l) | nodrošinot to, ka apstrādes darbības negatīvi neietekmē datu subjektu tiesības un brīvības. |
| --- | --- |

l)

nodrošinot to, ka apstrādes darbības negatīvi neietekmē datu subjektu tiesības un brīvības.

2.   Datu aizsardzības speciālists var sagatavot ieteikumus valdei par to, kā praktiski uzlabot datu aizsardzību, un konsultēt jautājumos, kas attiecas uz datu aizsardzības noteikumu piemērošanu.

Datu aizsardzības speciālists pēc savas iniciatīvas vai pēc valdes vai jebkuras fiziskas personas pieprasījuma var izmeklēt viņa uzmanības lokā nonākušas lietas un faktus, kas ir tieši saistīti ar viņa uzdevumiem, un ziņot par izmeklēšanas rezultātiem personai, kas pieprasīja izmeklēšanu, vai valdei.

3.   Datu aizsardzības speciālists pilda funkcijas, kas Regulā (ES) 2018/1725 paredzētas attiecībā uz administratīvajiem personas datiem.

4.   Pildot savus uzdevumus, datu aizsardzības speciālistam un Eiropola darbiniekiem, kas palīdz datu aizsardzības speciālistam pildīt viņa pienākumus, ir piekļuve visiem Eiropola apstrādātajiem datiem un visām Eiropola telpām.

5.   Ja datu aizsardzības speciālists uzskata, ka nav ievēroti šīs regulas vai Regulas (ES) 2018/1725 noteikumi attiecībā uz administratīvo personas datu apstrādi vai šīs regulas vai Regulas (ES) 2018/1725 3. panta un IX nodaļas noteikumi attiecībā uz personas datu apstrādi, viņš par to informē izpilddirektoru, prasot tam noteiktā termiņā novērst neatbilstību.

Ja izpilddirektors noteiktajā termiņā nenovērš apstrādes noteikumu neievērošanu, datu aizsardzības speciālists informē valdi. Valde sniedz atbildi noteiktā termiņā, par kuru vienojas ar datu aizsardzības speciālistu. Ja valde noteiktajā termiņā nenovērš noteikumu neievērošanu, datu aizsardzības speciālists lietu nodod EDAU.

41.c pants

Pamattiesību amatpersona

1.   Valde pēc izpilddirektora priekšlikuma ieceļ pamattiesību amatpersonu. Pamattiesību amatpersona var būt Eiropola esošais darbinieks, kas ir saņēmis īpašu apmācību pamattiesību teorijā un praksē.

2.   Pamattiesību amatpersona veic šādus uzdevumus:

| a) | ja tā to uzskata par nepieciešamu vai pēc pieprasījuma konsultē Eiropolu par jebkuru Eiropola darbību, netraucējot minētās darbības vai nekavējot tās; |
| --- | --- |

a)

ja tā to uzskata par nepieciešamu vai pēc pieprasījuma konsultē Eiropolu par jebkuru Eiropola darbību, netraucējot minētās darbības vai nekavējot tās;

| b) | uzrauga, vai Eiropols ievēro pamattiesības; |
| --- | --- |

b)

uzrauga, vai Eiropols ievēro pamattiesības;

| c) | sniedz nesaistošus atzinumus darbības vienošanos sakarā; |
| --- | --- |

c)

sniedz nesaistošus atzinumus darbības vienošanos sakarā;

| d) | informē izpilddirektoru par iespējamiem pamattiesību pārkāpumiem Eiropola darbību laikā; |
| --- | --- |

d)

informē izpilddirektoru par iespējamiem pamattiesību pārkāpumiem Eiropola darbību laikā;

| e) | veicina to, lai Eiropols, veicot savus uzdevumus un darbības, ievērotu pamattiesības; |
| --- | --- |

e)

veicina to, lai Eiropols, veicot savus uzdevumus un darbības, ievērotu pamattiesības;

| f) | jebkurus citus šajā regulā paredzētus uzdevumus. |
| --- | --- |

f)

jebkurus citus šajā regulā paredzētus uzdevumus.

3.   Eiropols nodrošina, ka pamattiesību amatpersona nesaņem nekādus norādījumus par savu uzdevumu izpildi.

4.   Pamattiesību amatpersona tieši ziņo izpilddirektoram un izstrādā gada pārskatus par savu darbību, tostarp par to, cik lielā mērā Eiropola darbībās tiek ievērotas pamattiesības. Šos pārskatus dara pieejamus valdei.

41.d pants

Apmācība pamattiesību jomā

Visi Eiropola darbinieki, kas iesaistīti operatīvos uzdevumos, kuri saistīti ar personas datu apstrādi, saņem obligātu apmācību par pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzību, tostarp attiecībā uz personas datu apstrādi. Šo apmācību izstrādā sadarbībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (FRA), kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 168/2007 (*12), un Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2219 (*13).

(*12)  Padomes Regula (EK) Nr. 168/2007 (2007. gada 15. februāris), ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.)."

*12

(*13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2219 (2015. gada 25. novembris) par Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL) un ar ko aizstāj un atceļ Padomes Lēmumu 2005/681/TI (OV L 319, 4.12.2015., 1. lpp.).”;"

*13

CEPOL

| 39) | regulas 42. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Lai varētu pildīt uzraudzības pienākumus, Direktīvas (ES) 2016/680 41. pantā minētajām valsts uzraudzības iestādēm valsts vienības vai sadarbības koordinatora telpās ir piekļuve datiem, kurus to dalībvalsts ir iesniegusi Eiropolam saskaņā ar attiecīgajām valsts procedūrām, un reģistriem, kas minēti šīs regulas 40. pantā.


  2.   Valstu uzraudzības iestādēm ir piekļuve Eiropolā strādājošo to attiecīgo sadarbības koordinatoru birojiem un dokumentiem.”; |
| --- | --- |

39)

regulas 42. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Lai varētu pildīt uzraudzības pienākumus, Direktīvas (ES) 2016/680 41. pantā minētajām valsts uzraudzības iestādēm valsts vienības vai sadarbības koordinatora telpās ir piekļuve datiem, kurus to dalībvalsts ir iesniegusi Eiropolam saskaņā ar attiecīgajām valsts procedūrām, un reģistriem, kas minēti šīs regulas 40. pantā.

2.   Valstu uzraudzības iestādēm ir piekļuve Eiropolā strādājošo to attiecīgo sadarbības koordinatoru birojiem un dokumentiem.”;

| 40) | regulas 43. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

  “1.   EDAU ir atbildīgs par šīs regulas un Regulas (ES) 2018/1725 noteikumu piemērošanas uzraudzību un nodrošināšanu attiecībā uz fizisko personu pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi, ko veic Eiropols, un par Eiropola un datu subjektu konsultēšanu visos jautājumos, kas attiecas uz personas datu apstrādi.”; |
| --- | --- | --- |

40)

regulas 43. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“1.   EDAU ir atbildīgs par šīs regulas un Regulas (ES) 2018/1725 noteikumu piemērošanas uzraudzību un nodrošināšanu attiecībā uz fizisko personu pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi, ko veic Eiropols, un par Eiropola un datu subjektu konsultēšanu visos jautājumos, kas attiecas uz personas datu apstrādi.”;

| b) | panta 3. punktam pievieno šādus apakšpunktus:






  “j) | izdot rīkojumus, ar ko liek pārzinim vai apstrādātājam attiecīgā gadījumā noteiktā veidā un noteiktā termiņā nodrošināt apstrādes darbību atbilstību šai regulai; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 3. punktam pievieno šādus apakšpunktus:

“j)

izdot rīkojumus, ar ko liek pārzinim vai apstrādātājam attiecīgā gadījumā noteiktā veidā un noteiktā termiņā nodrošināt apstrādes darbību atbilstību šai regulai;

| k) | izdot rīkojumus apturēt datu plūsmas pie saņēmēja dalībvalstī, trešā valstī vai pie starptautiskas organizācijas; |
| --- | --- |

k)

izdot rīkojumus apturēt datu plūsmas pie saņēmēja dalībvalstī, trešā valstī vai pie starptautiskas organizācijas;

| l) | uzlikt administratīvus naudas sodus, ja Eiropols neievēro kādu no šā punkta c), e), f), j) un k) apakšpunktā minētajiem pasākumiem atkarībā no katra atsevišķā gadījuma apstākļiem.”; |
| --- | --- |

l)

uzlikt administratīvus naudas sodus, ja Eiropols neievēro kādu no šā punkta c), e), f), j) un k) apakšpunktā minētajiem pasākumiem atkarībā no katra atsevišķā gadījuma apstākļiem.”;

| c) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   EDAU izstrādā gada pārskatu par savām uzraudzības darbībām attiecībā uz Eiropolu. Minētais pārskats veido daļu no EDAU gada pārskata, kas minēts Regulas (ES) 2018/1725 60. pantā.
  EDAU aicina valstu uzraudzības iestādes iesniegt apsvērumus attiecībā uz minēto gada pārskata daļu pirms gada pārskats tiek pieņemts. EDAU rūpīgi ņem vērā minētos apsvērumus un gada pārskatā atsaucas uz tiem.
  Otrajā daļā minētajā gada pārskata daļā iekļauj statistikas datus par sūdzībām, pārbaudēm un izmeklēšanām, kā arī par personas datu pārsūtīšanu trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, iepriekšējas apspriešanās ar EDAU gadījumiem un šā panta 3. punktā noteikto pilnvaru izmantošanu.”; |
| --- | --- |

c)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   EDAU izstrādā gada pārskatu par savām uzraudzības darbībām attiecībā uz Eiropolu. Minētais pārskats veido daļu no EDAU gada pārskata, kas minēts Regulas (ES) 2018/1725 60. pantā.

EDAU aicina valstu uzraudzības iestādes iesniegt apsvērumus attiecībā uz minēto gada pārskata daļu pirms gada pārskats tiek pieņemts. EDAU rūpīgi ņem vērā minētos apsvērumus un gada pārskatā atsaucas uz tiem.

Otrajā daļā minētajā gada pārskata daļā iekļauj statistikas datus par sūdzībām, pārbaudēm un izmeklēšanām, kā arī par personas datu pārsūtīšanu trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, iepriekšējas apspriešanās ar EDAU gadījumiem un šā panta 3. punktā noteikto pilnvaru izmantošanu.”;

| 41) | regulas 44. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Gadījumos, kas minēti 1. punktā, nodrošina koordinētu uzraudzību saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 62. pantu. EDAU, pildot savus pienākumus, kas noteikti šīs regulas 43. panta 2. punktā, izmanto valstu uzraudzības iestāžu speciālās zināšanas un pieredzi.
  Veicot kopējas inspekcijas ar EDAU, valstu uzraudzības iestāžu locekļiem un darbiniekiem, pienācīgi ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, ir līdzvērtīgas pilnvaras tām pilnvarām, kas noteiktas šīs regulas 43. panta 4. punktā, un viņus saista tāds pats pienākums kā tas, kas paredzēts šīs regulas 43. panta 6. punktā.”; |
| --- | --- | --- |

41)

regulas 44. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Gadījumos, kas minēti 1. punktā, nodrošina koordinētu uzraudzību saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 62. pantu. EDAU, pildot savus pienākumus, kas noteikti šīs regulas 43. panta 2. punktā, izmanto valstu uzraudzības iestāžu speciālās zināšanas un pieredzi.

Veicot kopējas inspekcijas ar EDAU, valstu uzraudzības iestāžu locekļiem un darbiniekiem, pienācīgi ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, ir līdzvērtīgas pilnvaras tām pilnvarām, kas noteiktas šīs regulas 43. panta 4. punktā, un viņus saista tāds pats pienākums kā tas, kas paredzēts šīs regulas 43. panta 6. punktā.”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Gadījumos, kas attiecas uz datiem, kuri saņemti no vienas vai vairākām dalībvalstīm, tostarp gadījumos, kas minēti 47. panta 2. punktā, EDAU apspriežas ar attiecīgajām valsts uzraudzības iestādēm. EDAU nepieņem lēmumu par turpmāku īstenojamu pasākumu, pirms minētās valstu uzraudzības iestādes viņa noteiktā termiņā, kas ir vismaz viens mēnesis un ne vairāk kā trīs mēneši no brīža, kad EDAU apspriežas ar attiecīgajām valsts uzraudzības iestādēm, nav informējušas EDAU par savu viedokli. EDAU rūpīgi ņem vērā attiecīgo valstu uzraudzības iestāžu nostāju. Ja EDAU plāno neievērot valsts uzraudzības iestādes nostāju, viņš informē minēto iestādi, pamato savu rīcību un iesniedz lietu Eiropas Datu aizsardzības kolēģijai.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Gadījumos, kas attiecas uz datiem, kuri saņemti no vienas vai vairākām dalībvalstīm, tostarp gadījumos, kas minēti 47. panta 2. punktā, EDAU apspriežas ar attiecīgajām valsts uzraudzības iestādēm. EDAU nepieņem lēmumu par turpmāku īstenojamu pasākumu, pirms minētās valstu uzraudzības iestādes viņa noteiktā termiņā, kas ir vismaz viens mēnesis un ne vairāk kā trīs mēneši no brīža, kad EDAU apspriežas ar attiecīgajām valsts uzraudzības iestādēm, nav informējušas EDAU par savu viedokli. EDAU rūpīgi ņem vērā attiecīgo valstu uzraudzības iestāžu nostāju. Ja EDAU plāno neievērot valsts uzraudzības iestādes nostāju, viņš informē minēto iestādi, pamato savu rīcību un iesniedz lietu Eiropas Datu aizsardzības kolēģijai.”;

| 42) | regulas 45. un 46. pantu svītro; |
| --- | --- |

42)

regulas 45. un 46. pantu svītro;

| 43) | regulas 47. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Jebkuram datu subjektam ir tiesības iesniegt sūdzību EDAU, ja viņš uzskata, ka ar viņu saistītu personas datu apstrāde, ko veic Eiropols, neatbilst šai regulai vai Regulai (ES) 2018/1725.”; |
| --- | --- | --- |

43)

regulas 47. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Jebkuram datu subjektam ir tiesības iesniegt sūdzību EDAU, ja viņš uzskata, ka ar viņu saistītu personas datu apstrāde, ko veic Eiropols, neatbilst šai regulai vai Regulai (ES) 2018/1725.”;

| b) | panta 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja sūdzība attiecas uz šīs regulas 36. vai 37. pantā vai Regulas (ES) 2018/1725 81. vai 82. pantā minēto lēmumu, EDAU apspriežas ar valsts uzraudzības iestādēm dalībvalstī, kas ir sniegusi datus, vai dalībvalstī, kas ir tieši iesaistīta.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja sūdzība attiecas uz šīs regulas 36. vai 37. pantā vai Regulas (ES) 2018/1725 81. vai 82. pantā minēto lēmumu, EDAU apspriežas ar valsts uzraudzības iestādēm dalībvalstī, kas ir sniegusi datus, vai dalībvalstī, kas ir tieši iesaistīta.”;

| c) | pantam pievieno šādu 5. punktu:

  “5.   EDAU informē datu subjektu par sūdzības izskatīšanas virzību un iznākumu, kā arī par tiesībām vērsties tiesā saskaņā ar 48. pantu.”; |
| --- | --- |

c)

pantam pievieno šādu 5. punktu:

“5.   EDAU informē datu subjektu par sūdzības izskatīšanas virzību un iznākumu, kā arī par tiesībām vērsties tiesā saskaņā ar 48. pantu.”;

| 44) | regulas 50. pantu aizstāj ar šādu:

  “50. pants
  Tiesības uz kompensāciju

  1.   Ikvienai personai, kam šīs regulas pārkāpuma rezultātā ir nodarīts materiāls vai nemateriāls kaitējums, saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 65. pantu un Direktīvas (ES) 2016/680 56. pantu, ir tiesības saņemt kompensāciju.


  2.   Saistībā ar visām domstarpībām starp Eiropolu un dalībvalstīm par to, kurš ir galīgi atbildīgs par kompensāciju personai, kura cietusi materiālu vai nemateriālu kaitējumu saskaņā ar šā panta 1. punktu, vēršas valdē. Valde par minēto atbildību lemj ar tās locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu, neskarot tiesības apstrīdēt minēto lēmumu saskaņā ar LESD 263. pantu.”; |
| --- | --- |

44)

regulas 50. pantu aizstāj ar šādu:

“50. pants

Tiesības uz kompensāciju

1.   Ikvienai personai, kam šīs regulas pārkāpuma rezultātā ir nodarīts materiāls vai nemateriāls kaitējums, saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 65. pantu un Direktīvas (ES) 2016/680 56. pantu, ir tiesības saņemt kompensāciju.

2.   Saistībā ar visām domstarpībām starp Eiropolu un dalībvalstīm par to, kurš ir galīgi atbildīgs par kompensāciju personai, kura cietusi materiālu vai nemateriālu kaitējumu saskaņā ar šā panta 1. punktu, vēršas valdē. Valde par minēto atbildību lemj ar tās locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu, neskarot tiesības apstrīdēt minēto lēmumu saskaņā ar LESD 263. pantu.”;

| 45) | regulas 51. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punktu groza šādi:






  i) | punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | regulas 11. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto konsolidēto gada darbības pārskatu par Eiropola veiktajām darbībām, tostarp attiecīgu informāciju par Eiropola darbībām un rezultātiem, kas iegūti, apstrādājot lielas datu kopas, neizpaužot nekādu operatīvo informāciju un neskarot notiekošas izmeklēšanas;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

45)

regulas 51. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punktu groza šādi:

i)

punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

regulas 11. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto konsolidēto gada darbības pārskatu par Eiropola veiktajām darbībām, tostarp attiecīgu informāciju par Eiropola darbībām un rezultātiem, kas iegūti, apstrādājot lielas datu kopas, neizpaužot nekādu operatīvo informāciju un neskarot notiekošas izmeklēšanas;”;

| ii) | pievieno šādus apakšpunktus:






  “f) | ikgadēju informāciju saskaņā ar 26. panta 11. punktu par personas datiem, ar kuriem notikusi apmaiņa ar privātajām pusēm saskaņā ar 26., 26.a un 26.b pantu, tostarp novērtējumu par sadarbības efektivitāti, konkrētus piemērus par gadījumiem, kas parāda, kāpēc minētie pieprasījumi bija nepieciešami un samērīgi, lai Eiropols varētu izpildīt savus mērķus un pildīt savus uzdevumus, un – attiecībā uz personas datu apmaiņu saskaņā ar 26.b pantu – par to bērnu skaitu, kas identificēti minētās apmaiņas rezultātā, ciktāl šī informācija Eiropolam ir pieejama; |
| --- | --- | --- |

ii)

pievieno šādus apakšpunktus:

“f)

ikgadēju informāciju saskaņā ar 26. panta 11. punktu par personas datiem, ar kuriem notikusi apmaiņa ar privātajām pusēm saskaņā ar 26., 26.a un 26.b pantu, tostarp novērtējumu par sadarbības efektivitāti, konkrētus piemērus par gadījumiem, kas parāda, kāpēc minētie pieprasījumi bija nepieciešami un samērīgi, lai Eiropols varētu izpildīt savus mērķus un pildīt savus uzdevumus, un – attiecībā uz personas datu apmaiņu saskaņā ar 26.b pantu – par to bērnu skaitu, kas identificēti minētās apmaiņas rezultātā, ciktāl šī informācija Eiropolam ir pieejama;

| g) | ikgadēju informāciju par to gadījumu skaitu, kad Eiropolam bija nepieciešams apstrādāt personas datus, kas neietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās, lai atbalstītu dalībvalstis notiekošā konkrētā kriminālizmeklēšanā saskaņā ar 18.a pantu, kopā ar informāciju par apstrādes ilgumu un rezultātiem, tostarp tādu gadījumu piemērus, kas parāda, kāpēc minētā datu apstrāde bija nepieciešama un ir samērīga; |
| --- | --- |

g)

ikgadēju informāciju par to gadījumu skaitu, kad Eiropolam bija nepieciešams apstrādāt personas datus, kas neietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās, lai atbalstītu dalībvalstis notiekošā konkrētā kriminālizmeklēšanā saskaņā ar 18.a pantu, kopā ar informāciju par apstrādes ilgumu un rezultātiem, tostarp tādu gadījumu piemērus, kas parāda, kāpēc minētā datu apstrāde bija nepieciešama un ir samērīga;

| h) | ikgadēju informāciju par personas datu pārsūtīšanu trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, kas veikta, ievērojot 25. panta 1. punktu vai 25. panta 4.a punktu, sadalot to pēc juridiskā pamata, un par to lietu skaitu, kurās izpilddirektors, ievērojot 25. panta 5. punktu, saistībā ar notiekošu konkrētu kriminālizmeklēšanu ir atļāvis pārsūtīt trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām personas datus vai devis atļauju attiecībā uz personas datu pārsūtīšanas kategorijām, tostarp informāciju par attiecīgajām valstīm un atļaujas termiņu; |
| --- | --- |

h)

ikgadēju informāciju par personas datu pārsūtīšanu trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, kas veikta, ievērojot 25. panta 1. punktu vai 25. panta 4.a punktu, sadalot to pēc juridiskā pamata, un par to lietu skaitu, kurās izpilddirektors, ievērojot 25. panta 5. punktu, saistībā ar notiekošu konkrētu kriminālizmeklēšanu ir atļāvis pārsūtīt trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām personas datus vai devis atļauju attiecībā uz personas datu pārsūtīšanas kategorijām, tostarp informāciju par attiecīgajām valstīm un atļaujas termiņu;

| i) | ikgadēju informāciju par to gadījumu skaitu, kad Eiropols saskaņā ar 4. panta 1. punkta t) apakšpunktu ir ierosinājis iespēju ievadīt informatīvos brīdinājumus, tostarp konkrētus piemērus ar gadījumiem, kas parāda, kāpēc tika ierosināts ievadīt šos brīdinājumus; |
| --- | --- |

i)

ikgadēju informāciju par to gadījumu skaitu, kad Eiropols saskaņā ar 4. panta 1. punkta t) apakšpunktu ir ierosinājis iespēju ievadīt informatīvos brīdinājumus, tostarp konkrētus piemērus ar gadījumiem, kas parāda, kāpēc tika ierosināts ievadīt šos brīdinājumus;

| j) | ikgadēju informāciju par to pētniecības un inovācijas projektu skaitu, kas īstenoti, tostarp informāciju par minēto projektu mērķiem, apstrādāto personas datu kategorijām, izmantotajiem papildu aizsardzības pasākumiem, tostarp datu minimizēšanu, tiesībaizsardzības vajadzībām, ko ar minētajiem projektiem cenšas risināt, un minēto projektu rezultātiem; |
| --- | --- |

j)

ikgadēju informāciju par to pētniecības un inovācijas projektu skaitu, kas īstenoti, tostarp informāciju par minēto projektu mērķiem, apstrādāto personas datu kategorijām, izmantotajiem papildu aizsardzības pasākumiem, tostarp datu minimizēšanu, tiesībaizsardzības vajadzībām, ko ar minētajiem projektiem cenšas risināt, un minēto projektu rezultātiem;

| k) | ikgadēju informāciju par to gadījumu skaitu, kuros Eiropols veicis pagaidu apstrādi saskaņā ar 18. panta 6.a punktu, un attiecīgā gadījumā par to gadījumu skaitu, kuros tika pagarināts apstrādes periods; |
| --- | --- |

k)

ikgadēju informāciju par to gadījumu skaitu, kuros Eiropols veicis pagaidu apstrādi saskaņā ar 18. panta 6.a punktu, un attiecīgā gadījumā par to gadījumu skaitu, kuros tika pagarināts apstrādes periods;

| l) | ikgadēju informāciju par to lietu skaitu un veidiem, kurās, ievērojot 30. panta 2. punktu, tika apstrādāti īpašu kategoriju personas dati. |
| --- | --- |

l)

ikgadēju informāciju par to lietu skaitu un veidiem, kurās, ievērojot 30. panta 2. punktu, tika apstrādāti īpašu kategoriju personas dati.

Piemērus, kas minēti f) un i) apakšpunktā, anonimizē, ciktāl tas attiecas uz personas datiem.

Piemērus, kas minēti g) apakšpunktā, anonimizē, ciktāl tas attiecas uz personas datiem, neizpaužot nekādu operatīvo informāciju un neskarot notiekošu izmeklēšanu.”;

| b) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   KPPG var sagatavot secinājumu kopsavilkumu, tostarp nesaistošus konkrētus ieteikumus Eiropolam, par Eiropola darbību politisko uzraudzību un iesniegt minētos secinājumus Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem. Eiropas Parlaments informācijas nolūkā nosūta minētos secinājumus Padomei, Komisijai un Eiropolam.”; |
| --- | --- |

b)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   KPPG var sagatavot secinājumu kopsavilkumu, tostarp nesaistošus konkrētus ieteikumus Eiropolam, par Eiropola darbību politisko uzraudzību un iesniegt minētos secinājumus Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem. Eiropas Parlaments informācijas nolūkā nosūta minētos secinājumus Padomei, Komisijai un Eiropolam.”;

| 46) | iekļauj šādu pantu:

  “52.a pants
  Konsultatīvais forums

  1.   KPPG izveido konsultatīvu forumu, lai tas pēc pieprasījuma tai palīdzētu, sniedzot neatkarīgas konsultācijas ar pamattiesībām saistītos jautājumos.
  KPPG un izpilddirektors var apspriesties ar konsultatīvo forumu par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar pamattiesībām.


  2.   KPPG nosaka konsultatīvā foruma sastāvu, tā darba metodes un veidu, kādā informācija ir jānodod konsultatīvajam forumam.”; |
| --- | --- |

46)

iekļauj šādu pantu:

“52.a pants

Konsultatīvais forums

1.   KPPG izveido konsultatīvu forumu, lai tas pēc pieprasījuma tai palīdzētu, sniedzot neatkarīgas konsultācijas ar pamattiesībām saistītos jautājumos.

KPPG un izpilddirektors var apspriesties ar konsultatīvo forumu par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar pamattiesībām.

2.   KPPG nosaka konsultatīvā foruma sastāvu, tā darba metodes un veidu, kādā informācija ir jānodod konsultatīvajam forumam.”;

| 47) | regulas 58. panta 9. punktu aizstāj ar šādu:

  “9.   Deleģēto regulu (ES) 2019/715 piemēro visiem celtniecības projektiem, kuriem varētu būt ievērojama ietekme uz Eiropola budžetu.”; |
| --- | --- |

47)

regulas 58. panta 9. punktu aizstāj ar šādu:

“9.   Deleģēto regulu (ES) 2019/715 piemēro visiem celtniecības projektiem, kuriem varētu būt ievērojama ietekme uz Eiropola budžetu.”;

| 48) | regulas 60. pantu groza šādi:






  a) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Pēc tam, kad saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (*14) 246. pantu ir saņemti Revīzijas palātas apsvērumi par Eiropola provizorisko pārskatu N gadam, Eiropola grāmatvedis sastāda Eiropola galīgo pārskatu minētajam gadam. Izpilddirektors minēto galīgo pārskatu iesniedz valdei atzinuma sniegšanai.


  (*14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- | --- |

48)

regulas 60. pantu groza šādi:

a)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Pēc tam, kad saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (*14) 246. pantu ir saņemti Revīzijas palātas apsvērumi par Eiropola provizorisko pārskatu N gadam, Eiropola grāmatvedis sastāda Eiropola galīgo pārskatu minētajam gadam. Izpilddirektors minēto galīgo pārskatu iesniedz valdei atzinuma sniegšanai.

(*14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).”;"

*14

| b) | panta 9. punktu aizstāj ar šādu:

  “9.   Pēc Eiropas Parlamenta lūguma izpilddirektors iesniedz tam visu informāciju, kas vajadzīga netraucētai N gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras piemērošanai, saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/715 106. panta 3. punktu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 9. punktu aizstāj ar šādu:

“9.   Pēc Eiropas Parlamenta lūguma izpilddirektors iesniedz tam visu informāciju, kas vajadzīga netraucētai N gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras piemērošanai, saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/715 106. panta 3. punktu.”;

| 49) | regulas 61. pantu aizstāj ar šādu:

  “61. pants
  Finanšu noteikumi

  1.   Pēc apspriešanās ar Komisiju valde pieņem finanšu noteikumus, kas piemērojami Eiropolam. Tie nenovirzās no Deleģētās regulas (ES) 2019/715, izņemot gadījumus, kad tas īpaši nepieciešams Eiropola darbībai, un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu.


  2.   Eiropols var piešķirt dotācijas, kas attiecas uz tā mērķu sasniegšanu un uzdevumu izpildi.


  3.   Eiropols var piešķirt dotācijas dalībvalstīm bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus to darbību veikšanai, kas atbilst Eiropola mērķiem un uzdevumiem.


  4.   Ja tam ir pienācīgs pamatojums operatīvos nolūkos, pēc valdes atļaujas saņemšanas finansiālais atbalsts var segt visas aprīkojuma un infrastruktūras izmaksas.
  Finanšu noteikumos, kas minēti 1. punktā, var precizēt kritērijus, saskaņā ar kuriem finansiālais atbalsts var segt visas šā punkta pirmajā daļā minētās izmaksas


  5.   Attiecībā uz kopēju izmeklēšanas grupu darbībām sniedzamo finansiālo atbalstu Eiropols un Eurojust kopīgi paredz noteikumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem izskatāmi pieteikumi šādam atbalstam.”; |
| --- | --- |

49)

regulas 61. pantu aizstāj ar šādu:

“61. pants

Finanšu noteikumi

1.   Pēc apspriešanās ar Komisiju valde pieņem finanšu noteikumus, kas piemērojami Eiropolam. Tie nenovirzās no Deleģētās regulas (ES) 2019/715, izņemot gadījumus, kad tas īpaši nepieciešams Eiropola darbībai, un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu.

2.   Eiropols var piešķirt dotācijas, kas attiecas uz tā mērķu sasniegšanu un uzdevumu izpildi.

3.   Eiropols var piešķirt dotācijas dalībvalstīm bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus to darbību veikšanai, kas atbilst Eiropola mērķiem un uzdevumiem.

4.   Ja tam ir pienācīgs pamatojums operatīvos nolūkos, pēc valdes atļaujas saņemšanas finansiālais atbalsts var segt visas aprīkojuma un infrastruktūras izmaksas.

Finanšu noteikumos, kas minēti 1. punktā, var precizēt kritērijus, saskaņā ar kuriem finansiālais atbalsts var segt visas šā punkta pirmajā daļā minētās izmaksas

5.   Attiecībā uz kopēju izmeklēšanas grupu darbībām sniedzamo finansiālo atbalstu Eiropols un Eurojust kopīgi paredz noteikumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem izskatāmi pieteikumi šādam atbalstam.”;

| 50) | regulas 68. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Līdz 2027. gada 29. jūnijam un pēc tam reizi piecos gados Komisija īsteno novērtēšanu, novērtējot jo īpaši Eiropola un tā darba prakses ietekmi, efektivitāti un lietderību. Minētajā novērtēšanā var jo īpaši aplūkot iespējamo vajadzību grozīt Eiropola struktūru, darbību, rīcības jomu un uzdevumus un jebkādu šādu grozījumu finansiālās sekas.”; |
| --- | --- | --- |

50)

regulas 68. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Līdz 2027. gada 29. jūnijam un pēc tam reizi piecos gados Komisija īsteno novērtēšanu, novērtējot jo īpaši Eiropola un tā darba prakses ietekmi, efektivitāti un lietderību. Minētajā novērtēšanā var jo īpaši aplūkot iespējamo vajadzību grozīt Eiropola struktūru, darbību, rīcības jomu un uzdevumus un jebkādu šādu grozījumu finansiālās sekas.”;

| b) | pantam pievieno šādu punktu:

  “3.   Komisija līdz 2025. gada 29. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā novērtē un izvērtē, kāda ir bijusi ietekme uz darbību, īstenojot uzdevumus, kas paredzēti šajā regulā, jo īpaši 4. panta 1. punkta t) apakšpunktā, 18. panta 2. punkta e) apakšpunktā, 18. panta 6.a punktā un 18.a, 26., 26.a un 26.b pantā, attiecībā uz Eiropola mērķiem. Ziņojumā izvērtē minēto uzdevumu ietekmi uz pamattiesībām un pamatbrīvībām, kā noteikts Pamattiesību hartā. Tajā sniedz arī izmaksu un ieguvumu analīzi par Eiropola uzdevumu paplašināšanu.”; |
| --- | --- |

b)

pantam pievieno šādu punktu:

“3.   Komisija līdz 2025. gada 29. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā novērtē un izvērtē, kāda ir bijusi ietekme uz darbību, īstenojot uzdevumus, kas paredzēti šajā regulā, jo īpaši 4. panta 1. punkta t) apakšpunktā, 18. panta 2. punkta e) apakšpunktā, 18. panta 6.a punktā un 18.a, 26., 26.a un 26.b pantā, attiecībā uz Eiropola mērķiem. Ziņojumā izvērtē minēto uzdevumu ietekmi uz pamattiesībām un pamatbrīvībām, kā noteikts Pamattiesību hartā. Tajā sniedz arī izmaksu un ieguvumu analīzi par Eiropola uzdevumu paplašināšanu.”;

| 51) | aiz regulas 74. panta iekļauj šādus pantus:

  “74.a pants
  Pārejas noteikumi attiecībā uz personas datu apstrādi notiekošas kriminālizmeklēšanas atbalstam

  1.   Ja kāda dalībvalsts, EPPO vai Eurojust Eiropolam pirms 2022. gada 28. jūnija ir sniegusi personas datus, kas neietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās, Eiropols minētos personas datus var apstrādāt saskaņā ar 18.a pantu, ja:






  a) | attiecīgā dalībvalsts, EPPO vai Eurojust līdz 2022. gada 29. septembrim informē Eiropolu, ka saskaņā ar piemērojamos Savienības vai valsts tiesību aktos paredzētām procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem tam ir atļauts apstrādāt minētos personas datus notiekošajā kriminālizmeklēšanā, kurā tas lūdza Eiropola atbalstu, kad tas sākotnēji sniedza datus; |
| --- | --- | --- |

51)

aiz regulas 74. panta iekļauj šādus pantus:

“74.a pants

Pārejas noteikumi attiecībā uz personas datu apstrādi notiekošas kriminālizmeklēšanas atbalstam

1.   Ja kāda dalībvalsts, EPPO vai Eurojust Eiropolam pirms 2022. gada 28. jūnija ir sniegusi personas datus, kas neietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās, Eiropols minētos personas datus var apstrādāt saskaņā ar 18.a pantu, ja:

a)

attiecīgā dalībvalsts, EPPO vai Eurojust līdz 2022. gada 29. septembrim informē Eiropolu, ka saskaņā ar piemērojamos Savienības vai valsts tiesību aktos paredzētām procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem tam ir atļauts apstrādāt minētos personas datus notiekošajā kriminālizmeklēšanā, kurā tas lūdza Eiropola atbalstu, kad tas sākotnēji sniedza datus;

| b) | attiecīgā dalībvalsts, EPPO vai Eurojust līdz 2022. gada 29. septembrim lūdz Eiropolu atbalstīt notiekošo kriminālizmeklēšanu, kas minēta a) apakšpunktā; un |
| --- | --- |

b)

attiecīgā dalībvalsts, EPPO vai Eurojust līdz 2022. gada 29. septembrim lūdz Eiropolu atbalstīt notiekošo kriminālizmeklēšanu, kas minēta a) apakšpunktā; un

| c) | Eiropols konstatē, ka saskaņā ar 18.a panta 1. punkta b) apakšpunktu notiekošu kriminālizmeklēšanu, kas minēta šā punkta a) apakšpunktā, nav iespējams atbalstīt, neapstrādājot tādus personas datus, kuri neatbilst 18. panta 5. punktam. |
| --- | --- |

c)

Eiropols konstatē, ka saskaņā ar 18.a panta 1. punkta b) apakšpunktu notiekošu kriminālizmeklēšanu, kas minēta šā punkta a) apakšpunktā, nav iespējams atbalstīt, neapstrādājot tādus personas datus, kuri neatbilst 18. panta 5. punktam.

Konstatējumu, kas minēts šā punkta c) apakšpunktā, reģistrē un nosūta EDAU informācijai, kad Eiropols beidz atbalstīt saistīto konkrēto kriminālizmeklēšanu.

2.   Ja kāda dalībvalsts, EPPO vai Eurojust neizpilda vienu vai vairākas šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītās prasības attiecībā uz personas datiem, kas neietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās un ko tas ir sniedzis Eiropolam pirms 2022. gada 28. jūnija, vai ja dalībvalsts, EPPO vai Eurojust nav izpildījis šā panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktās prasības, Eiropols neapstrādā minētos personas datus saskaņā ar 18.a pantu, bet, neskarot 18. panta 5. punktu un 74.b pantu, minētos personas datus dzēš līdz 2022. gada 29. oktobrim.

3.   Ja 18.a panta 6. punktā minētā trešā valsts Eiropolam pirms 2022. gada 28. jūnija ir sniegusi personas datus, kas neietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās, Eiropols minētos personas datus var apstrādāt saskaņā ar 18.a panta 6. punktu, ja:

| a) | trešā valsts ir sniegusi personas datus, lai sniegtu atbalstu Eiropola atbalstītai konkrētai kriminālizmeklēšanai vienā vai vairākās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

a)

trešā valsts ir sniegusi personas datus, lai sniegtu atbalstu Eiropola atbalstītai konkrētai kriminālizmeklēšanai vienā vai vairākās dalībvalstīs;

| b) | trešā valsts ir ieguvusi datus saistībā ar kriminālizmeklēšanu saskaņā ar tās piemērojamajām valsts krimināltiesībās paredzētajām procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem; |
| --- | --- |

b)

trešā valsts ir ieguvusi datus saistībā ar kriminālizmeklēšanu saskaņā ar tās piemērojamajām valsts krimināltiesībās paredzētajām procesuālajām prasībām un aizsardzības pasākumiem;

| c) | trešā valsts līdz 2022. gada 29. septembrim informē Eiropolu, ka tai ir atļauts apstrādāt minētos personas datus kriminālizmeklēšanā saistībā ar kuru tā ir ieguvusi datus; |
| --- | --- |

c)

trešā valsts līdz 2022. gada 29. septembrim informē Eiropolu, ka tai ir atļauts apstrādāt minētos personas datus kriminālizmeklēšanā saistībā ar kuru tā ir ieguvusi datus;

| d) | Eiropols saskaņā ar 18.a panta 1. punkta b) apakšpunktu konstatē, ka nav iespējams atbalstīt šā punkta a) apakšpunktā minēto konkrēto kriminālizmeklēšanu, neapstrādājot tādus personas datus, kuri neatbilst 18. panta 5. punktam, un minēto konstatējumu reģistrē un nosūta EDAU informācijai, kad Eiropols beidz atbalstīt saistīto konkrēto kriminālizmeklēšanu; un |
| --- | --- |

d)

Eiropols saskaņā ar 18.a panta 1. punkta b) apakšpunktu konstatē, ka nav iespējams atbalstīt šā punkta a) apakšpunktā minēto konkrēto kriminālizmeklēšanu, neapstrādājot tādus personas datus, kuri neatbilst 18. panta 5. punktam, un minēto konstatējumu reģistrē un nosūta EDAU informācijai, kad Eiropols beidz atbalstīt saistīto konkrēto kriminālizmeklēšanu; un

| e) | Eiropols saskaņā ar 18.a panta 6. punktu pārbauda, vai personas datu apjoms nav acīmredzami nesamērīgs attiecībā uz Eiropola atbalstīto, šā punkta a) apakšpunktā minēto konkrēto kriminālizmeklēšanu vienā vai vairākās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

e)

Eiropols saskaņā ar 18.a panta 6. punktu pārbauda, vai personas datu apjoms nav acīmredzami nesamērīgs attiecībā uz Eiropola atbalstīto, šā punkta a) apakšpunktā minēto konkrēto kriminālizmeklēšanu vienā vai vairākās dalībvalstīs.

4.   Ja kāda trešā valsts neizpilda šā panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto prasību attiecībā uz personas datiem, kas neietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās un ko tā sniegusi Eiropolam pirms 2022. gada 28. jūnija vai ja nav izpildīta kāda no citām šā panta 3. punktā izklāstītajām prasībām, Eiropols neapstrādā minētos personas datus saskaņā ar 18.a panta 6. punktu, bet, neskarot 18. panta 5. punktu un 74.b pantu, dzēš minētos personas datus līdz 2022. gada 29. oktobrim.

5.   Ja kāda dalībvalsts, EPPO vai Eurojust Eiropolam pirms 2022. gada 28. jūnija ir sniedzis personas datus, kas neietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās, tie var lūgt Eiropolu līdz 2022. gada 29. septembrim uzglabāt minētos datus un Eiropola veiktās minēto datu apstrādes rezultātus, ja tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu kriminālizlūkošanas procesa patiesumu, uzticamību un izsekojamību. Eiropols personas datus, kas neietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās, glabā funkcionāli nošķirtus no citiem datiem un apstrādā šādus datus tikai nolūkā nodrošināt kriminālizlūkošanas procesa patiesumu, uzticamību un izsekojamību un uzglabā tikai tik ilgi, kamēr turpinās tiesvedība par kriminālizmeklēšanu, par kuru šie dati tika sniegti.

6.   Ja Eiropols personas datus, kas neietilpst II pielikumā uzskaitītajās datu subjektu kategorijās, ir saņēmis pirms 2022. gada 28. jūnija, Eiropols minētos datus neuzglabā, lai nodrošinātu kriminālizlūkošanas procesa patiesumu, uzticamību un izsekojamību, ja vien tas nav lūgts saskaņā ar 5. punktu. Ja šāds lūgums nav iesniegts, Eiropols dzēš minētos personas datus līdz 2022. gada 29. oktobrim.

74.b pants

Pārejas noteikumi attiecībā uz Eiropola rīcībā esošo personas datu apstrādi

Neskarot 74.a pantu, attiecībā uz personas datiem, ko Eiropols saņēmis pirms 2022. gada 28. jūnija, Eiropols varpārbaudīt, vai minētie personas dati ietilpst kādā no datu subjektu kategorijām, kas uzskaitītas II pielikumā. Minētajā nolūkā Eiropols var minēto personas datu iepriekšēju analīzi ne ilgāk kā 18 mēnešus, skaitot no dienas, kad Eiropols sākotnēji datus saņēmis, vai – pamatotos gadījumos un pirms tam saņemot EDAU atļauju – ilgākā laikposmā.

Pirmajā daļā minētais datu apstrādes maksimālais laikposms ir 3 gadi, skaitot no dienas, kad Eiropols datus saņēmis.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2022. gada 8. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BEAUNE

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 24. maija lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 2008/617/TI (2008. gada 23. jūnijs) par sadarbības uzlabošanu starp Eiropas Savienības dalībvalstu īpašajām intervences vienībām krīzes situācijās (OV L 210, 6.8.2008., 73. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/881 (2019. gada 17. aprīlis) par ENISA (Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra) un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju, un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 526/2013 (Kiberdrošības akts) (OV L 151, 7.6.2019., 15. lpp.).

4

ENISA

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1148 (2016. gada 6. jūlijs) par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1862 (2018. gada 28. novembris) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās un ar ko groza un atceļ Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1986/2006 un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES (OV L 312, 7.12.2018., 56. lpp.).

6

SIS

(7)  Padomes Regula (ES) Nr. 1053/2013 (2013. gada 7. oktobris), ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Izpildu komitejas lēmumu (1998. gada 16. septembris), ar ko izveido Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju (OV L 295, 6.11.2013., 27. lpp.).

7

acquis

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/452 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai (OV L 79I, 21.3.2019., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

9

EPPO

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/784 (2021. gada 29. aprīlis) par teroristiska satura izplatīšanu tiešsaistē (OV L 172, 17.5.2021., 79. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

14

(15)  
  OV C 143, 23.4.2021., 6. lpp.

15

---

| 27.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 169/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 169/43

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2022/992

(2022. gada 8. jūnijs),

ar ko groza Regulu (ES) 2016/1628, lai pagarinātu Komisijas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1628 (3) paredz pamata noteikumus par autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisijām un tipa apstiprināšanu un piešķir pilnvaras Komisijai noteikt sīki izstrādātas tehniskās specifikācijas deleģētajos aktos. Ar minētās regulas 55. panta 2. punktu minētās pilnvaras Komisijai tika piešķirtas uz ierobežotu piecu gadu laikposmu. Minētais laikposms beidzās 2021. gada 6. oktobrī. Ir nepieciešams atjaunināt dažus no minētajiem deleģētajiem aktiem, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību un lai ieviestu citus grozījumus saskaņā ar pilnvarām, tostarp saistībā ar deleģēto aktu, ar ko nosaka prasības attiecībā uz autoceļiem neparedzētai mobilajai tehnikai uzstādītu ekspluatācijā esošu iekšdedzes motoru uzraudzību. Saskaņā ar pilnvarām vajadzētu būt iepējai arī pieņemt jaunus deleģētos aktus. Tādēļ būtu jāpagarina Komisijas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus un būtu jāparedz noteikums par iespēju tās vēl pagarināt. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1628 (3) paredz pamata noteikumus par autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisijām un tipa apstiprināšanu un piešķir pilnvaras Komisijai noteikt sīki izstrādātas tehniskās specifikācijas deleģētajos aktos. Ar minētās regulas 55. panta 2. punktu minētās pilnvaras Komisijai tika piešķirtas uz ierobežotu piecu gadu laikposmu. Minētais laikposms beidzās 2021. gada 6. oktobrī. Ir nepieciešams atjaunināt dažus no minētajiem deleģētajiem aktiem, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību un lai ieviestu citus grozījumus saskaņā ar pilnvarām, tostarp saistībā ar deleģēto aktu, ar ko nosaka prasības attiecībā uz autoceļiem neparedzētai mobilajai tehnikai uzstādītu ekspluatācijā esošu iekšdedzes motoru uzraudzību. Saskaņā ar pilnvarām vajadzētu būt iepējai arī pieņemt jaunus deleģētos aktus. Tādēļ būtu jāpagarina Komisijas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus un būtu jāparedz noteikums par iespēju tās vēl pagarināt.

| (2) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2016/1628. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2016/1628.

| (3) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) 2016/1628 55. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Pilnvaras pieņemt 19. panta 2. punktā, 24. panta 11. punktā, 25. panta 4. punktā, 26. panta 6. punktā, 34. panta 9. punktā, 42. panta 4. punktā, 43. panta 5. punktā un 48. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz desmit gadu laikposmu no 2016. gada 6. oktobra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu ne vēlāk kā 2026. gada 6. janvārī un deviņus mēnešus pirms katra turpmākā piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz piecu gadu laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2022. gada 8. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BEAUNE

---

(1)  
  2022. gada 18. maija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 19. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 2. jūnija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1628 (2016. gada 14. septembris) par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu, ar ko groza regulas (ES) Nr. 1024/2012 un (ES) Nr. 167/2013 un groza un atceļ Direktīvu 97/68/EK (OV L 252, 16.9.2016., 53. lpp.).

3

---

DIREKTĪVAS

| 27.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 169/45 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 169/45

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2022/993

(2022. gada 8. jūnijs)

par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni

(kodifikācija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/106/EK (3) ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Skaidrības labad un praktisku apsvērumu dēļ minētā direktīva būtu jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/106/EK (3) ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Skaidrības labad un praktisku apsvērumu dēļ minētā direktīva būtu jākodificē.

| (2) | Lai uzturētu augstu kuģošanas drošības un jūras piesārņojuma novēršanas līmeni un tiektos to uzlabot, ir būtiski uzturēt un, iespējams, uzlabot Savienības jūrnieku zināšanu un prasmju līmeni, attīstot jūrnieku sagatavošanu un sertificēšanu saskaņā ar starptautiskiem noteikumiem un tehnoloģisko progresu, kā arī veikt turpmākus pasākumus, lai Eiropā uzlabotu jūrniecības prasmju bāzi. |
| --- | --- |

(2)

Lai uzturētu augstu kuģošanas drošības un jūras piesārņojuma novēršanas līmeni un tiektos to uzlabot, ir būtiski uzturēt un, iespējams, uzlabot Savienības jūrnieku zināšanu un prasmju līmeni, attīstot jūrnieku sagatavošanu un sertificēšanu saskaņā ar starptautiskiem noteikumiem un tehnoloģisko progresu, kā arī veikt turpmākus pasākumus, lai Eiropā uzlabotu jūrniecības prasmju bāzi.

| (3) | Jūrnieku sagatavošanu un sertificēšanu starptautiskā līmenī reglamentē Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) 1978. gada Starptautiskā konvencija par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (“STCW konvencija”), kas tika būtiski pārskatīta STCW konvencijas dalībvalstu konferencē Manilā 2010. gadā (“Manilas grozījumi”). 2015. un 2016. gadā tika pieņemti papildu STCW konvencijas grozījumi. |
| --- | --- |

(3)

Jūrnieku sagatavošanu un sertificēšanu starptautiskā līmenī reglamentē Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) 1978. gada Starptautiskā konvencija par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (“STCW konvencija”), kas tika būtiski pārskatīta STCW konvencijas dalībvalstu konferencē Manilā 2010. gadā (“Manilas grozījumi”). 2015. un 2016. gadā tika pieņemti papildu STCW konvencijas grozījumi.

| (4) | Ar šo direktīvu STCW konvenciju iekļauj Savienības tiesībās. Visas dalībvalstis ir parakstījušas STCW konvenciju, tātad to starptautisko saistību saskaņota īstenošana jāpanāk, saskaņojot Savienības noteikumus par jūrnieku sagatavošanu un sertificēšanu ar STCW konvenciju. |
| --- | --- |

(4)

Ar šo direktīvu STCW konvenciju iekļauj Savienības tiesībās. Visas dalībvalstis ir parakstījušas STCW konvenciju, tātad to starptautisko saistību saskaņota īstenošana jāpanāk, saskaņojot Savienības noteikumus par jūrnieku sagatavošanu un sertificēšanu ar STCW konvenciju.

| (5) | Savienības kuģniecības nozarei ir augstas kvalitātes zinātība jūrniecības jomā, kas palīdz uzturēt tās konkurētspēju. Jūrnieku sagatavošanas kvalitāte ir svarīga konkurētspējai šajā nozarē un tam, lai jūrniecības profesijām piesaistītu Savienībasiedzīvotājus, jo īpaši jauniešus. |
| --- | --- |

(5)

Savienības kuģniecības nozarei ir augstas kvalitātes zinātība jūrniecības jomā, kas palīdz uzturēt tās konkurētspēju. Jūrnieku sagatavošanas kvalitāte ir svarīga konkurētspējai šajā nozarē un tam, lai jūrniecības profesijām piesaistītu Savienībasiedzīvotājus, jo īpaši jauniešus.

| (6) | Dalībvalstis var noteikt augstākus standartus nekā minimālie standarti, kas noteikti STCW konvencijā un šajā direktīvā. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstis var noteikt augstākus standartus nekā minimālie standarti, kas noteikti STCW konvencijā un šajā direktīvā.

| (7) | STCW konvencijas noteikumi, kas ir pievienoti šai direktīvai, būtu jāpapildina ar obligātajiem noteikumiem, kas iekļauti Jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas kodeksa (“STCW kodekss”) A daļā. STCW kodeksa B daļā ir iekļauti ieteikumi, kuru mērķis ir palīdzēt STCW konvencijas dalībvalstīm un tiem, kas iesaistīti konvencijā paredzēto pasākumu īstenošanā, piemērošanā vai izpildē, vienādi un pilnībā īstenot konvenciju. |
| --- | --- |

(7)

STCW konvencijas noteikumi, kas ir pievienoti šai direktīvai, būtu jāpapildina ar obligātajiem noteikumiem, kas iekļauti Jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas kodeksa (“STCW kodekss”) A daļā. STCW kodeksa B daļā ir iekļauti ieteikumi, kuru mērķis ir palīdzēt STCW konvencijas dalībvalstīm un tiem, kas iesaistīti konvencijā paredzēto pasākumu īstenošanā, piemērošanā vai izpildē, vienādi un pilnībā īstenot konvenciju.

| (8) | Viens no kopējās transporta politikas mērķiem jūras transporta jomā ir atvieglot jūrnieku pārvietošanos Savienībā. Šāda pārvietošanās cita starpā palīdz padarīt Savienības jūras transporta nozari pievilcīgu nākamajām paaudzēm, tādējādi nepieļaujot, ka Eiropas jūrniecības nozare piedzīvotu to, ka trūkst kompetenta personāla ar vajadzīgajām prasmēm un kompetencēm. Dalībvalstu izsniegto jūrnieku sertifikātu savstarpējā atzīšana ir būtiska, lai atvieglotu jūrnieku brīvu pārvietošanos. Ņemot vērā tiesības uz labu pārvaldību, dalībvalstu lēmumi par citu dalībvalstu izsniegtu jūrnieku prasmes sertifikātu pieņemšanu nolūkā izsniegt savas valsts kompetences sertifikātu būtu jābalsta uz iemesliem, kurus attiecīgais jūrnieks var pārbaudīt. |
| --- | --- |

(8)

Viens no kopējās transporta politikas mērķiem jūras transporta jomā ir atvieglot jūrnieku pārvietošanos Savienībā. Šāda pārvietošanās cita starpā palīdz padarīt Savienības jūras transporta nozari pievilcīgu nākamajām paaudzēm, tādējādi nepieļaujot, ka Eiropas jūrniecības nozare piedzīvotu to, ka trūkst kompetenta personāla ar vajadzīgajām prasmēm un kompetencēm. Dalībvalstu izsniegto jūrnieku sertifikātu savstarpējā atzīšana ir būtiska, lai atvieglotu jūrnieku brīvu pārvietošanos. Ņemot vērā tiesības uz labu pārvaldību, dalībvalstu lēmumi par citu dalībvalstu izsniegtu jūrnieku prasmes sertifikātu pieņemšanu nolūkā izsniegt savas valsts kompetences sertifikātu būtu jābalsta uz iemesliem, kurus attiecīgais jūrnieks var pārbaudīt.

| (9) | Jūrnieku sagatavošanai būtu jāaptver pienācīga teorētiskā un praktiskā sagatavošana, lai nodrošinātu, ka jūrniekiem ir kvalifikācija, kas atbilst drošuma un drošības standartiem, un ka tie spēj rīkoties ārkārtas un draudu situācijās. |
| --- | --- |

(9)

Jūrnieku sagatavošanai būtu jāaptver pienācīga teorētiskā un praktiskā sagatavošana, lai nodrošinātu, ka jūrniekiem ir kvalifikācija, kas atbilst drošuma un drošības standartiem, un ka tie spēj rīkoties ārkārtas un draudu situācijās.

| (10) | Dalībvalstīm būtu jānosaka un jāīsteno īpaši pasākumi, lai novērstu krāpnieciskas darbības saistībā ar kompetences sertifikātiem un prasmes sertifikātiem un attiecīgi sodītu par šādu darbību veikšanu, kā arī jāturpina centieni, darbojoties SJO, lai panāktu stingras un izpildāmas vienošanās par šādas prakses apkarošanu visā pasaulē. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm būtu jānosaka un jāīsteno īpaši pasākumi, lai novērstu krāpnieciskas darbības saistībā ar kompetences sertifikātiem un prasmes sertifikātiem un attiecīgi sodītu par šādu darbību veikšanu, kā arī jāturpina centieni, darbojoties SJO, lai panāktu stingras un izpildāmas vienošanās par šādas prakses apkarošanu visā pasaulē.

| (11) | Būtu jāizstrādā un jāievieš kvalitātes standarti un kvalitātes standartu sistēmas, attiecīgā gadījumā ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija ieteikumu (5) un ar to saistītos pasākumus, ko pieņēmušas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(11)

Būtu jāizstrādā un jāievieš kvalitātes standarti un kvalitātes standartu sistēmas, attiecīgā gadījumā ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija ieteikumu (5) un ar to saistītos pasākumus, ko pieņēmušas dalībvalstis.

| (12) | Lai pastiprinātu kuģošanas drošību un jūras piesārņojuma novēršanu, šajā direktīvā saskaņā ar STCW konvenciju būtu jāparedz noteikumi par sardzes personāla minimālo atpūtas laiku. Minētie noteikumi būtu jāpiemēro, neskarot noteikumus, kas paredzēti Padomes Direktīvā 1999/63/EK (6). |
| --- | --- |

(12)

Lai pastiprinātu kuģošanas drošību un jūras piesārņojuma novēršanu, šajā direktīvā saskaņā ar STCW konvenciju būtu jāparedz noteikumi par sardzes personāla minimālo atpūtas laiku. Minētie noteikumi būtu jāpiemēro, neskarot noteikumus, kas paredzēti Padomes Direktīvā 1999/63/EK (6).

| (13) | Eiropas sociālie partneri ir vienojušies par minimālo atpūtas stundu skaitu, kas piemērojamas jūrniekiem, un, nolūkā īstenot minēto vienošanos, ir pieņemta Direktīva 1999/63/EK. Minētajā direktīvā paredzēta arī iespēja atļaut izņēmumus attiecībā uz jūrnieku minimālo atpūtas stundu skaitu. Tomēr iespēja atļaut izņēmumus būtu jāierobežo maksimālā ilguma, biežuma un apmēra ziņā. Manilas grozījumu mērķis bija cita starpā noteikt objektīvus ierobežojumus attiecībā uz izņēmumiem, ko piemēro sardzes personāla un jūrnieku, kuri norīkoti ar drošību, drošumu un piesārņojuma novēršanu saistītu uzdevumu veikšanai, minimālajam atpūtas laikam, lai tādējādi novērstu nogurumu. Tāpēc šai direktīvai būtu jāatspoguļo Manilas grozījumi tā, lai nodrošinātu saskaņotību ar Direktīvu 1999/63/EK. |
| --- | --- |

(13)

Eiropas sociālie partneri ir vienojušies par minimālo atpūtas stundu skaitu, kas piemērojamas jūrniekiem, un, nolūkā īstenot minēto vienošanos, ir pieņemta Direktīva 1999/63/EK. Minētajā direktīvā paredzēta arī iespēja atļaut izņēmumus attiecībā uz jūrnieku minimālo atpūtas stundu skaitu. Tomēr iespēja atļaut izņēmumus būtu jāierobežo maksimālā ilguma, biežuma un apmēra ziņā. Manilas grozījumu mērķis bija cita starpā noteikt objektīvus ierobežojumus attiecībā uz izņēmumiem, ko piemēro sardzes personāla un jūrnieku, kuri norīkoti ar drošību, drošumu un piesārņojuma novēršanu saistītu uzdevumu veikšanai, minimālajam atpūtas laikam, lai tādējādi novērstu nogurumu. Tāpēc šai direktīvai būtu jāatspoguļo Manilas grozījumi tā, lai nodrošinātu saskaņotību ar Direktīvu 1999/63/EK.

| (14) | Lai pastiprinātu kuģošanas drošību un novērstu cilvēku dzīvības zaudējumus un jūras piesārņošanu, būtu jānodrošina saziņa starp apkalpes locekļiem uz kuģiem, kas kuģo Savienības ūdeņos. |
| --- | --- |

(14)

Lai pastiprinātu kuģošanas drošību un novērstu cilvēku dzīvības zaudējumus un jūras piesārņošanu, būtu jānodrošina saziņa starp apkalpes locekļiem uz kuģiem, kas kuģo Savienības ūdeņos.

| (15) | Personālam uz pasažieru kuģiem, kas norīkots palīdzēt pasažieriem ārkārtas situācijās, būtu jāspēj sazināties ar pasažieriem. |
| --- | --- |

(15)

Personālam uz pasažieru kuģiem, kas norīkots palīdzēt pasažieriem ārkārtas situācijās, būtu jāspēj sazināties ar pasažieriem.

| (16) | Apkalpēm, kuras strādā uz tankkuģiem, kas ved indīgu, kaitīgu vai piesārņojošu kravu, būtu jāspēj efektīvi rīkoties avārijas novēršanas un ārkārtas situācijās. Sevišķi svarīgi ir izveidot piemērotu sistēmu saziņai starp kapteini, virsniekiem un ierindas jūrniekiem, izpildot šajā direktīvā paredzētās prasības. |
| --- | --- |

(16)

Apkalpēm, kuras strādā uz tankkuģiem, kas ved indīgu, kaitīgu vai piesārņojošu kravu, būtu jāspēj efektīvi rīkoties avārijas novēršanas un ārkārtas situācijās. Sevišķi svarīgi ir izveidot piemērotu sistēmu saziņai starp kapteini, virsniekiem un ierindas jūrniekiem, izpildot šajā direktīvā paredzētās prasības.

| (17) | Ir būtiski nodrošināt, lai to jūrnieku kompetences līmenis, kuriem ir sertifikāti, ko izsniegušas trešās valstis, un kuri strādā uz Savienības kuģiem, ir līdzvērtīgs tam, kuru par vajadzīgu nosaka STCW konvencija. Pamatojoties uz sagatavotības un sertificēšanas prasībām, kas pieņemtas saskaņā ar STCW konvenciju, ar šo direktīvu būtu jāparedz procedūras un kopīgi kritēriji atzīšanai, ko dalībvalstis īsteno attiecībā uz jūrnieku sertifikātiem, kurus izsniegušas trešās valstis. |
| --- | --- |

(17)

Ir būtiski nodrošināt, lai to jūrnieku kompetences līmenis, kuriem ir sertifikāti, ko izsniegušas trešās valstis, un kuri strādā uz Savienības kuģiem, ir līdzvērtīgs tam, kuru par vajadzīgu nosaka STCW konvencija. Pamatojoties uz sagatavotības un sertificēšanas prasībām, kas pieņemtas saskaņā ar STCW konvenciju, ar šo direktīvu būtu jāparedz procedūras un kopīgi kritēriji atzīšanai, ko dalībvalstis īsteno attiecībā uz jūrnieku sertifikātiem, kurus izsniegušas trešās valstis.

| (18) | Kuģu satiksmes drošības interesēs dalībvalstīm kvalifikācijas ar pierādījumu par vajadzīgo sagatavotības līmeni būtu jāatzīst vienīgi tad, ja tās izsniegušas STCW konvencijas dalībvalstis, par ko ir SJO Kuģniecības drošības komitejas atzinums, ka minētā valsts ir pierādījusi, ka tā pilnā mērā ir atbildusi un joprojām atbilst minētajā konvencijā noteiktajiem standartiem, vai ja tās izsniegtas šādu dalībvalstu vārdā. Līdz brīdim, kad SJO Kuģniecības drošības komiteja spēs veikt šādu identifikāciju, ir vajadzīga sertifikātu provizoriskas atzīšanas sistēma. |
| --- | --- |

(18)

Kuģu satiksmes drošības interesēs dalībvalstīm kvalifikācijas ar pierādījumu par vajadzīgo sagatavotības līmeni būtu jāatzīst vienīgi tad, ja tās izsniegušas STCW konvencijas dalībvalstis, par ko ir SJO Kuģniecības drošības komitejas atzinums, ka minētā valsts ir pierādījusi, ka tā pilnā mērā ir atbildusi un joprojām atbilst minētajā konvencijā noteiktajiem standartiem, vai ja tās izsniegtas šādu dalībvalstu vārdā. Līdz brīdim, kad SJO Kuģniecības drošības komiteja spēs veikt šādu identifikāciju, ir vajadzīga sertifikātu provizoriskas atzīšanas sistēma.

| (19) | Šajā direktīvā ietverta centralizēta sistēma trešo valstu izsniegtu jūrnieku sertifikātu atzīšanai. Lai efektīvi izmantotu pieejamos cilvēkresursus un finanšu resursus, trešo valstu atzīšanas procedūras pamatā vajadzētu būt analīzei, kurā nosaka šādas atzīšanas nepieciešamību, tostarp – bet ne tikai – norāda attiecīgās trešās valsts kapteiņu, virsnieku un radiosakaru operatoru aplēsto skaitu, kuri, ļoti iespējams, strādās uz kuģiem, kas kuģo ar dalībvalsts karogu. Minētā analīze būtu jāiesniedz izskatīšanai Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejā (COSS). |
| --- | --- |

(19)

Šajā direktīvā ietverta centralizēta sistēma trešo valstu izsniegtu jūrnieku sertifikātu atzīšanai. Lai efektīvi izmantotu pieejamos cilvēkresursus un finanšu resursus, trešo valstu atzīšanas procedūras pamatā vajadzētu būt analīzei, kurā nosaka šādas atzīšanas nepieciešamību, tostarp – bet ne tikai – norāda attiecīgās trešās valsts kapteiņu, virsnieku un radiosakaru operatoru aplēsto skaitu, kuri, ļoti iespējams, strādās uz kuģiem, kas kuģo ar dalībvalsts karogu. Minētā analīze būtu jāiesniedz izskatīšanai Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejā (COSS).

| (20) | Lai nodrošinātu visu jūrnieku tiesības uz pienācīgām darbvietām un lai ierobežotu konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū, turpmāk trešo valstu atzīšanā būtu jāņem vērā, vai minētās trešās valstis ir ratificējušas 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā. |
| --- | --- |

(20)

Lai nodrošinātu visu jūrnieku tiesības uz pienācīgām darbvietām un lai ierobežotu konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū, turpmāk trešo valstu atzīšanā būtu jāņem vērā, vai minētās trešās valstis ir ratificējušas 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā.

| (21) | Lai nodrošinātu trešo valstu izsniegto jūrnieku sertifikātu atzīšanas centralizētās sistēmas efektivitāti, tādu trešo valstu atkārtota novērtēšana, no kurām tikai neliels jūrnieku skaits strādā uz kuģiem, kas kuģo ar dalībvalsts karogu, būtu jāveic pa 10 gadu intervāliem. Šis ilgais šādu trešo valstu sistēmas atkārtotas novērtēšanas periods būtu jāapvieno ar prioritātes kritērijiem, kuros ņem vērā bažas par drošību, līdzsvarojot efektivitātes nepieciešamību ar efektīvu aizsardzības mehānismu gadījumā, ja attiecīgajās trešās valstīs nodrošinātās jūrnieku sagatavošanas kvalitāte pasliktinās. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu trešo valstu izsniegto jūrnieku sertifikātu atzīšanas centralizētās sistēmas efektivitāti, tādu trešo valstu atkārtota novērtēšana, no kurām tikai neliels jūrnieku skaits strādā uz kuģiem, kas kuģo ar dalībvalsts karogu, būtu jāveic pa 10 gadu intervāliem. Šis ilgais šādu trešo valstu sistēmas atkārtotas novērtēšanas periods būtu jāapvieno ar prioritātes kritērijiem, kuros ņem vērā bažas par drošību, līdzsvarojot efektivitātes nepieciešamību ar efektīvu aizsardzības mehānismu gadījumā, ja attiecīgajās trešās valstīs nodrošinātās jūrnieku sagatavošanas kvalitāte pasliktinās.

| (22) | Attiecīgā gadījumā jūrniecības mācību iestādes, sagatavošanas programmas un kursi būtu jāpārbauda. Līdz ar to būtu jāizstrādā tādas pārbaudes kritēriji. |
| --- | --- |

(22)

Attiecīgā gadījumā jūrniecības mācību iestādes, sagatavošanas programmas un kursi būtu jāpārbauda. Līdz ar to būtu jāizstrādā tādas pārbaudes kritēriji.

| (23) | Eiropas Jūras drošības aģentūrai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (7), būtu jāatbalsta Komisija, pārbaudot, vai dalībvalstis ievēro šīs direktīvas prasības. |
| --- | --- |

(23)

Eiropas Jūras drošības aģentūrai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (7), būtu jāatbalsta Komisija, pārbaudot, vai dalībvalstis ievēro šīs direktīvas prasības.

| (24) | Informācija par jūrniekiem, ko nodarbina no trešām valstīm, Savienības līmenī kļuvusi pieejama, jo dalībvalstis paziņo valsts reģistros glabāto attiecīgo informāciju par izsniegtajiem sertifikātiem un indosamentiem. Minētā informācija būtu jāizmanto statistikas un politikas veidošanas nolūkos, jo īpaši tāpēc, lai uzlabotu trešo valstu izsniegto jūrnieku sertifikātu atzīšanas centralizētās sistēmas efektivitāti. Pamatojoties uz dalībvalstu paziņoto informāciju, būtu atkārtoti jāpārbauda to trešo valstu atzīšana, kuras vismaz astoņus gadus nav nodrošinājušas jūrniekus kuģiem, kas kuģo ar dalībvalsts karogu. Atkārtotās pārbaudes procesam būtu jāietver iespēja saglabāt vai atsaukt attiecīgās trešās valsts atzīšanu. Turklāt dalībvalstu paziņotā informācija būtu jāizmanto arī tādēļ, lai noteiktu atzīto trešo valstu atkārtotas novērtēšanas prioritātes. |
| --- | --- |

(24)

Informācija par jūrniekiem, ko nodarbina no trešām valstīm, Savienības līmenī kļuvusi pieejama, jo dalībvalstis paziņo valsts reģistros glabāto attiecīgo informāciju par izsniegtajiem sertifikātiem un indosamentiem. Minētā informācija būtu jāizmanto statistikas un politikas veidošanas nolūkos, jo īpaši tāpēc, lai uzlabotu trešo valstu izsniegto jūrnieku sertifikātu atzīšanas centralizētās sistēmas efektivitāti. Pamatojoties uz dalībvalstu paziņoto informāciju, būtu atkārtoti jāpārbauda to trešo valstu atzīšana, kuras vismaz astoņus gadus nav nodrošinājušas jūrniekus kuģiem, kas kuģo ar dalībvalsts karogu. Atkārtotās pārbaudes procesam būtu jāietver iespēja saglabāt vai atsaukt attiecīgās trešās valsts atzīšanu. Turklāt dalībvalstu paziņotā informācija būtu jāizmanto arī tādēļ, lai noteiktu atzīto trešo valstu atkārtotas novērtēšanas prioritātes.

| (25) | Dalībvalstīm kā ostas pārvaldēm ir prasīts pastiprināt drošību un piesārņojuma novēršanu Savienības ūdeņos, vispirms pārbaudot kuģus, kas kuģo ar tādas trešās valsts karogu, kura nav ratificējusi STCW konvenciju, tādējādi nodrošinot, ka kuģiem, kas kuģo ar kādas trešās valsts karogu, nepiemēro lielākas labvēlības režīmu. |
| --- | --- |

(25)

Dalībvalstīm kā ostas pārvaldēm ir prasīts pastiprināt drošību un piesārņojuma novēršanu Savienības ūdeņos, vispirms pārbaudot kuģus, kas kuģo ar tādas trešās valsts karogu, kura nav ratificējusi STCW konvenciju, tādējādi nodrošinot, ka kuģiem, kas kuģo ar kādas trešās valsts karogu, nepiemēro lielākas labvēlības režīmu.

| (26) | Noteikumi par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK (8), nebija piemērojami jūrnieku sertifikātu atzīšanai saskaņā ar Direktīvu 2008/106/EK. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/45/EK (9) reglamentēja dalībvalstu izsniegto jūrnieku sertifikātu savstarpēju atzīšanu. Tomēr Direktīvā 2005/45/EK minēto jūrnieku sertifikātu definīcijas pēc STCW konvencijas 2010. gada grozījumiem kļuva novecojušas. Tāpēc dalībvalstu izsniegto jūrnieku sertifikātu savstarpējās atzīšanas shēma būtu jāreglamentē tā, lai atspoguļotu starptautiskos grozījumus. Turklāt dalībvalstu pārraudzībā izsniegtie jūrnieku medicīniskie sertifikāti arī būtu jāiekļauj savstarpējās atzīšanas shēmā. Lai novērstu jebkādu neskaidrību un Direktīvas 2005/45/EK un šīs direktīvas savstarpējas neatbilstības risku, jūrnieku sertifikātu savstarpējā atzīšana būtu jāreglamentē tikai šajā direktīvā. Turklāt, lai dalībvalstīm samazinātu administratīvo slogu, pēc tam, kad būs pieņemti attiecīgie grozījumi STCW konvencijā, būtu jāievieš elektroniska sistēma jūrnieku kvalifikācijas dokumentu uzrādīšanai. |
| --- | --- |

(26)

Noteikumi par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK (8), nebija piemērojami jūrnieku sertifikātu atzīšanai saskaņā ar Direktīvu 2008/106/EK. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/45/EK (9) reglamentēja dalībvalstu izsniegto jūrnieku sertifikātu savstarpēju atzīšanu. Tomēr Direktīvā 2005/45/EK minēto jūrnieku sertifikātu definīcijas pēc STCW konvencijas 2010. gada grozījumiem kļuva novecojušas. Tāpēc dalībvalstu izsniegto jūrnieku sertifikātu savstarpējās atzīšanas shēma būtu jāreglamentē tā, lai atspoguļotu starptautiskos grozījumus. Turklāt dalībvalstu pārraudzībā izsniegtie jūrnieku medicīniskie sertifikāti arī būtu jāiekļauj savstarpējās atzīšanas shēmā. Lai novērstu jebkādu neskaidrību un Direktīvas 2005/45/EK un šīs direktīvas savstarpējas neatbilstības risku, jūrnieku sertifikātu savstarpējā atzīšana būtu jāreglamentē tikai šajā direktīvā. Turklāt, lai dalībvalstīm samazinātu administratīvo slogu, pēc tam, kad būs pieņemti attiecīgie grozījumi STCW konvencijā, būtu jāievieš elektroniska sistēma jūrnieku kvalifikācijas dokumentu uzrādīšanai.

| (27) | Datu digitalizācija dabiski iekļaujas tehnoloģiskajā progresā attiecībā uz datu vākšanu un paziņošanu, lai palīdzētu samazināt izmaksas un panākt cilvēkresursu efektīvu izmantošanu. Komisijai būtu jāapsver pasākumi, ar ko stiprināt ostas valsts kontroles efektivitāti, tostarp, inter alia, īstenojamības novērtējums un pievienotā vērtība tam, ka tiktu izveidota un pārvaldīta centrāla jūrnieku sertifikātu datubāze, kura būtu saistīta ar inspekciju datubāzi, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK (10) 24. pantā, un kurai būtu pieslēgušās visas dalībvalstis. Minētā centrālā datubāze ietvertu visu šīs direktīvas III pielikumā minēto informāciju par kompetences sertifikātiem un indosamentiem, ar ko apstiprina to prasmes sertifikātu atzīšanu, kas izsniegti saskaņā ar STCW konvencijas Noteikumiem V/1-1 un V/1-2. |
| --- | --- |

(27)

Datu digitalizācija dabiski iekļaujas tehnoloģiskajā progresā attiecībā uz datu vākšanu un paziņošanu, lai palīdzētu samazināt izmaksas un panākt cilvēkresursu efektīvu izmantošanu. Komisijai būtu jāapsver pasākumi, ar ko stiprināt ostas valsts kontroles efektivitāti, tostarp, inter alia, īstenojamības novērtējums un pievienotā vērtība tam, ka tiktu izveidota un pārvaldīta centrāla jūrnieku sertifikātu datubāze, kura būtu saistīta ar inspekciju datubāzi, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK (10) 24. pantā, un kurai būtu pieslēgušās visas dalībvalstis. Minētā centrālā datubāze ietvertu visu šīs direktīvas III pielikumā minēto informāciju par kompetences sertifikātiem un indosamentiem, ar ko apstiprina to prasmes sertifikātu atzīšanu, kas izsniegti saskaņā ar STCW konvencijas Noteikumiem V/1-1 un V/1-2.

| (28) | Komisijai būtu jāizveido dialogs ar sociālajiem partneriem un dalībvalstīm nolūkā izstrādāt jūrnieku profesionālās sagatavošanas iniciatīvas, ar ko papildinātu starptautiski atzīto jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni un ko dalībvalstis varētu savstarpēji atzīt kā Eiropas jūrniecības izcilības diplomus. Minētās iniciatīvas būtu jābalsta uz pašreiz notiekošo izmēģinājuma projektu ieteikumiem un stratēģijām, kas noteiktas Komisijas Plānā nozaru sadarbībai prasmju jomā, un jāizstrādā saskaņā ar tiem. |
| --- | --- |

(28)

Komisijai būtu jāizveido dialogs ar sociālajiem partneriem un dalībvalstīm nolūkā izstrādāt jūrnieku profesionālās sagatavošanas iniciatīvas, ar ko papildinātu starptautiski atzīto jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni un ko dalībvalstis varētu savstarpēji atzīt kā Eiropas jūrniecības izcilības diplomus. Minētās iniciatīvas būtu jābalsta uz pašreiz notiekošo izmēģinājuma projektu ieteikumiem un stratēģijām, kas noteiktas Komisijas Plānā nozaru sadarbībai prasmju jomā, un jāizstrādā saskaņā ar tiem.

| (29) | Lai ņemtu vērā starptautiska līmeņa norises un nodrošinātu Savienības noteikumu savlaicīgu pielāgošanu šādām norisēm, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz STCW konvencijas un STCW kodeksa A daļas grozījumu iekļaušanu, aktualizējot jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas tehniskās prasības un saskaņojot visus attiecīgos šīs direktīvas noteikumus par jūrnieku digitālajiem sertifikātiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (11). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(29)

Lai ņemtu vērā starptautiska līmeņa norises un nodrošinātu Savienības noteikumu savlaicīgu pielāgošanu šādām norisēm, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz STCW konvencijas un STCW kodeksa A daļas grozījumu iekļaušanu, aktualizējot jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas tehniskās prasības un saskaņojot visus attiecīgos šīs direktīvas noteikumus par jūrnieku digitālajiem sertifikātiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (11). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (30) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas noteikumu īstenošanai saistībā ar trešo valstu atzīšanu, kā arī saistībā ar statistikas datiem par jūrniekiem, kuri dalībvalstīm jāsniedz Komisijai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (12). |
| --- | --- |

(30)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas noteikumu īstenošanai saistībā ar trešo valstu atzīšanu, kā arī saistībā ar statistikas datiem par jūrniekiem, kuri dalībvalstīm jāsniedz Komisijai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (12).

| (31) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, Savienības noteikumu pielāgošanu starptautiskajiem noteikumiem par jūrnieku sagatavotību un sertificēšanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības apmēra un ietekmes dēl to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, Savienības noteikumu pielāgošanu starptautiskajiem noteikumiem par jūrnieku sagatavotību un sertificēšanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības apmēra un ietekmes dēl to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (32) | Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumi attiecībā uz termiņiem IV pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos, |
| --- | --- |

(32)

Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumi attiecībā uz termiņiem IV pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Piemērošanas joma

1.   Šo direktīvu piemēro šajā direktīvā minētajiem jūrniekiem, kas strādā uz jūras kuģiem, kuri kuģo ar kādas dalībvalsts karogu un kuri nav:

| a) | karakuģi, peldošas palīgierīces vai citi kuģi, kas pieder dalībvalstij vai ko ekspluatē dalībvalsts, un kas iesaistīti tikai valdības bezpeļņas dienestā; |
| --- | --- |

a)

karakuģi, peldošas palīgierīces vai citi kuģi, kas pieder dalībvalstij vai ko ekspluatē dalībvalsts, un kas iesaistīti tikai valdības bezpeļņas dienestā;

| b) | zvejas kuģi; |
| --- | --- |

b)

zvejas kuģi;

| c) | jahtas izklaides braucieniem, kas nav iesaistītas tirdzniecībā; |
| --- | --- |

c)

jahtas izklaides braucieniem, kas nav iesaistītas tirdzniecībā;

| d) | primitīvas konstrukcijas koka kuģi. |
| --- | --- |

d)

primitīvas konstrukcijas koka kuģi.

2.   Šīs direktīvas 6. pants attiecas uz jūrniekiem, kuriem ir kādas dalībvalsts izsniegts sertifikāts, neatkarīgi no viņu valstspiederības.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “kapteinis” ir persona, kuras pārziņā ir kuģa vadība; |
| --- | --- |

1)

“kapteinis” ir persona, kuras pārziņā ir kuģa vadība;

| 2) | “virsnieks” ir apkalpes loceklis, kurš nav kapteinis un kurš norīkots par virsnieku saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai noteikumiem vai, ja tāda norīkojuma nav, tad saskaņā ar koplīgumu vai paražām; |
| --- | --- |

2)

“virsnieks” ir apkalpes loceklis, kurš nav kapteinis un kurš norīkots par virsnieku saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai noteikumiem vai, ja tāda norīkojuma nav, tad saskaņā ar koplīgumu vai paražām;

| 3) | “klāja virsnieks” ir virsnieks, kurš ir kvalificēts saskaņā ar I pielikuma II nodaļas noteikumiem; |
| --- | --- |

3)

“klāja virsnieks” ir virsnieks, kurš ir kvalificēts saskaņā ar I pielikuma II nodaļas noteikumiem;

| 4) | “kapteiņa vecākais palīgs” ir virsnieks, kurš ir dienesta pakāpē nākamais pēc kapteiņa, un kura pārziņā nonāks kuģa vadība kapteiņa darba nespējas gadījumā; |
| --- | --- |

4)

“kapteiņa vecākais palīgs” ir virsnieks, kurš ir dienesta pakāpē nākamais pēc kapteiņa, un kura pārziņā nonāks kuģa vadība kapteiņa darba nespējas gadījumā;

| 5) | “kuģa mehāniķis” ir virsnieks, kurš ir kvalificēts saskaņā ar I pielikuma III nodaļas noteikumiem; |
| --- | --- |

5)

“kuģa mehāniķis” ir virsnieks, kurš ir kvalificēts saskaņā ar I pielikuma III nodaļas noteikumiem;

| 6) | “vecākais mehāniķis” ir galvenais kuģa mehāniķis, kurš atbild par kuģa mehānisko iekārtu un elektroiekārtu mehānisko piedziņu, ekspluatāciju un apkopi; |
| --- | --- |

6)

“vecākais mehāniķis” ir galvenais kuģa mehāniķis, kurš atbild par kuģa mehānisko iekārtu un elektroiekārtu mehānisko piedziņu, ekspluatāciju un apkopi;

| 7) | “otrais mehāniķis” ir kuģa mehāniķis, kurš ir dienesta pakāpē nākamais pēc vecākā mehāniķa, un kurš būs atbildīgs par kuģa mehānisko iekārtu un elektroiekārtu mehānisko piedziņu, ekspluatāciju un apkopi vecākā mehāniķa darba nespējas gadījumā; |
| --- | --- |

7)

“otrais mehāniķis” ir kuģa mehāniķis, kurš ir dienesta pakāpē nākamais pēc vecākā mehāniķa, un kurš būs atbildīgs par kuģa mehānisko iekārtu un elektroiekārtu mehānisko piedziņu, ekspluatāciju un apkopi vecākā mehāniķa darba nespējas gadījumā;

| 8) | “kuģa mehāniķa palīgs” ir persona, kas mācās, lai kļūtu par kuģa mehāniķi, un kas par tādu norīkota saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai noteikumiem; |
| --- | --- |

8)

“kuģa mehāniķa palīgs” ir persona, kas mācās, lai kļūtu par kuģa mehāniķi, un kas par tādu norīkota saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai noteikumiem;

| 9) | “radiosakaru operators” ir persona ar atbilstīgu sertifikātu, ko izsniegušas vai atzinušas kompetentās iestādes atbilstīgi noteikumiem par radiosakariem; |
| --- | --- |

9)

“radiosakaru operators” ir persona ar atbilstīgu sertifikātu, ko izsniegušas vai atzinušas kompetentās iestādes atbilstīgi noteikumiem par radiosakariem;

| 10) | “ierindas jūrnieks” ir kuģa apkalpes loceklis, kas nav kapteinis vai virsnieks; |
| --- | --- |

10)

“ierindas jūrnieks” ir kuģa apkalpes loceklis, kas nav kapteinis vai virsnieks;

| 11) | “jūras kuģis” ir kuģis, kurš nav kuģis, kas kuģo tikai iekšējos ūdeņos vai ūdeņos, kas atrodas tieši blakus piekrastes ūdeņiem vai rajoniem, uz kuriem attiecas ostu noteikumi, vai tādu ūdeņu vai rajonu iekšpusē; |
| --- | --- |

11)

“jūras kuģis” ir kuģis, kurš nav kuģis, kas kuģo tikai iekšējos ūdeņos vai ūdeņos, kas atrodas tieši blakus piekrastes ūdeņiem vai rajoniem, uz kuriem attiecas ostu noteikumi, vai tādu ūdeņu vai rajonu iekšpusē;

| 12) | “kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu” ir kuģis, kas reģistrēts kādā dalībvalstī un kuģo ar dalībvalsts karogu saskaņā ar tās tiesību aktiem; kuģi, kas neatbilst šai definīcijai, uzskata par kuģi, kas kuģo ar trešās valsts karogu; |
| --- | --- |

12)

“kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu” ir kuģis, kas reģistrēts kādā dalībvalstī un kuģo ar dalībvalsts karogu saskaņā ar tās tiesību aktiem; kuģi, kas neatbilst šai definīcijai, uzskata par kuģi, kas kuģo ar trešās valsts karogu;

| 13) | “piekrastes reisi” ir reisi kādas dalībvalsts tuvumā, kā tos definējusi minētā dalībvalsts; |
| --- | --- |

13)

“piekrastes reisi” ir reisi kādas dalībvalsts tuvumā, kā tos definējusi minētā dalībvalsts;

| 14) | “dzinējspēks” ir kuģa visu galveno dzinēju kopējā maksimālā vienlaidu nominālā jauda kilovatos, kas norādīta kuģa reģistrācijas apliecībā vai jebkurā citā oficiālā dokumentā; |
| --- | --- |

14)

“dzinējspēks” ir kuģa visu galveno dzinēju kopējā maksimālā vienlaidu nominālā jauda kilovatos, kas norādīta kuģa reģistrācijas apliecībā vai jebkurā citā oficiālā dokumentā;

| 15) | “naftas tankkuģis” ir kuģis, kas uzbūvēts un ko izmanto naftas un naftas produktu pārvadāšanai bez taras; |
| --- | --- |

15)

“naftas tankkuģis” ir kuģis, kas uzbūvēts un ko izmanto naftas un naftas produktu pārvadāšanai bez taras;

| 16) | “tankkuģis ķimikāliju pārvadāšanai” ir kuģis, kas uzbūvēts vai pielāgots un ko izmanto jebkura tāda šķidra produkta pārvadāšanai bez taras, kas uzskaitīts Starptautiskā ķimikāliju pārvadāšanas kodeksa jaunākās redakcijas 17. nodaļā; |
| --- | --- |

16)

“tankkuģis ķimikāliju pārvadāšanai” ir kuģis, kas uzbūvēts vai pielāgots un ko izmanto jebkura tāda šķidra produkta pārvadāšanai bez taras, kas uzskaitīts Starptautiskā ķimikāliju pārvadāšanas kodeksa jaunākās redakcijas 17. nodaļā;

| 17) | “tankkuģis sašķidrinātās gāzes pārvadāšanai” ir kuģis, kas uzbūvēts vai pielāgots un ko izmanto jebkuras tādas sašķidrinātas gāzes vai cita produkta pārvadāšanai bez taras, kas uzskaitīts Starptautiskā gāzes pārvadāšanas kodeksa jaunākās redakcijas 19. nodaļā; |
| --- | --- |

17)

“tankkuģis sašķidrinātās gāzes pārvadāšanai” ir kuģis, kas uzbūvēts vai pielāgots un ko izmanto jebkuras tādas sašķidrinātas gāzes vai cita produkta pārvadāšanai bez taras, kas uzskaitīts Starptautiskā gāzes pārvadāšanas kodeksa jaunākās redakcijas 19. nodaļā;

| 18) | “noteikumi par radiosakariem” ir noteikumi par radiosakariem, kas pievienoti vai ko uzskata par pievienotiem grozītajai Starptautiskajai Telesakaru konvencijai; |
| --- | --- |

18)

“noteikumi par radiosakariem” ir noteikumi par radiosakariem, kas pievienoti vai ko uzskata par pievienotiem grozītajai Starptautiskajai Telesakaru konvencijai;

| 19) | “pasažieru kuģis” ir kuģis, kā definēts grozītajā Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) 1974. gada Starptautiskajā konvencijā par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS 74); |
| --- | --- |

19)

“pasažieru kuģis” ir kuģis, kā definēts grozītajā Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) 1974. gada Starptautiskajā konvencijā par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS 74);

SOLAS 74

| 20) | “zvejas kuģis” ir kuģis, ko izmanto zivju vai citu dzīvo jūras resursu ķeršanai; |
| --- | --- |

20)

“zvejas kuģis” ir kuģis, ko izmanto zivju vai citu dzīvo jūras resursu ķeršanai;

| 21) | “STCW konvencija” ir SJO 1978. gada Starptautiskā Konvencija par jūrnieku sagatavošanu, diplomēšanu un sardzes pildīšanu, ciktāl to piemēro attiecīgajiem jautājumiem, ņemot vērā konvencijas VII panta pārejas noteikumus un Noteikuma I/15 prasības, tostarp attiecīgā gadījumā – arī piemērojamos STCW kodeksa noteikumus, vienmēr jaunākajā redakcijā; |
| --- | --- |

21)

“STCW konvencija” ir SJO 1978. gada Starptautiskā Konvencija par jūrnieku sagatavošanu, diplomēšanu un sardzes pildīšanu, ciktāl to piemēro attiecīgajiem jautājumiem, ņemot vērā konvencijas VII panta pārejas noteikumus un Noteikuma I/15 prasības, tostarp attiecīgā gadījumā – arī piemērojamos STCW kodeksa noteikumus, vienmēr jaunākajā redakcijā;

STCW

STCW

| 22) | “radiosakaru operatoru pienākumi” atkarībā no situācijas ietver sardzes pienākumu veikšanu, tehnisko apkopi un remontdarbus, ko veic, ņemot vērā noteikumus par radiosakariem, SOLAS 74 un – pēc katras dalībvalsts ieskatiem – attiecīgos SJO ieteikumus to jaunākajā redakcijā; |
| --- | --- |

22)

“radiosakaru operatoru pienākumi” atkarībā no situācijas ietver sardzes pienākumu veikšanu, tehnisko apkopi un remontdarbus, ko veic, ņemot vērā noteikumus par radiosakariem, SOLAS 74 un – pēc katras dalībvalsts ieskatiem – attiecīgos SJO ieteikumus to jaunākajā redakcijā;

SOLAS 74

| 23) | “ro-ro pasažieru kuģis” ir pasažieru kuģis ar ro-ro kravas telpām vai īpašas kategorijas telpām, kā noteikts SOLAS 74 tās jaunākajā redakcijā; |
| --- | --- |

23)

“ro-ro pasažieru kuģis” ir pasažieru kuģis ar ro-ro kravas telpām vai īpašas kategorijas telpām, kā noteikts SOLAS 74 tās jaunākajā redakcijā;

SOLAS 74

| 24) | “STCW kodekss” ir Jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas kodekss, kas pieņemts ar STWC konvencijas dalībvalstu 1995. gada konferences 2. rezolūciju, tā jaunākajā redakcijā; |
| --- | --- |

24)

“STCW kodekss” ir Jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas kodekss, kas pieņemts ar STWC konvencijas dalībvalstu 1995. gada konferences 2. rezolūciju, tā jaunākajā redakcijā;

STCW

STWC

| 25) | “funkcijas” ir uzdevumu, pienākumu un atbildības kopums, kas paredzēts STCW kodeksā un vajadzīgs, lai nodrošinātu kuģa darbību, cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras vai jūras vides aizsardzību; |
| --- | --- |

25)

“funkcijas” ir uzdevumu, pienākumu un atbildības kopums, kas paredzēts STCW kodeksā un vajadzīgs, lai nodrošinātu kuģa darbību, cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras vai jūras vides aizsardzību;

STCW

| 26) | “kompānija” ir kuģa īpašnieks vai arī jebkura cita organizācija vai persona, kā, piemēram, kuģa pārvaldītājs vai fraktētājs, kas no kuģa īpašnieka pārņēmis atbildību par kuģa darbību un kas, pārņemot šādu atbildību, ir piekritis pārņemt visus pienākumus un atbildību, ko kompānijai uzliek šī direktīva; |
| --- | --- |

26)

“kompānija” ir kuģa īpašnieks vai arī jebkura cita organizācija vai persona, kā, piemēram, kuģa pārvaldītājs vai fraktētājs, kas no kuģa īpašnieka pārņēmis atbildību par kuģa darbību un kas, pārņemot šādu atbildību, ir piekritis pārņemt visus pienākumus un atbildību, ko kompānijai uzliek šī direktīva;

| 27) | “jūras dienests” ir dienests uz kuģa, kas ir nepieciešams, lai izsniegtu vai atkārtoti apstiprinātu kompetences sertifikātu, prasmes sertifikātu vai citu kvalifikāciju; |
| --- | --- |

27)

“jūras dienests” ir dienests uz kuģa, kas ir nepieciešams, lai izsniegtu vai atkārtoti apstiprinātu kompetences sertifikātu, prasmes sertifikātu vai citu kvalifikāciju;

| 28) | “apstiprināts” ir tāds, ko apstiprinājusi dalībvalsts saskaņā ar šo direktīvu; |
| --- | --- |

28)

“apstiprināts” ir tāds, ko apstiprinājusi dalībvalsts saskaņā ar šo direktīvu;

| 29) | “trešā valsts” ir jebkura valsts, kas nav dalībvalsts; |
| --- | --- |

29)

“trešā valsts” ir jebkura valsts, kas nav dalībvalsts;

| 30) | “mēnesis” ir kalendārais mēnesis vai 30 dienas, ko sastāda mazāk nekā vienu mēnesi ilgi laikposmi; |
| --- | --- |

30)

“mēnesis” ir kalendārais mēnesis vai 30 dienas, ko sastāda mazāk nekā vienu mēnesi ilgi laikposmi;

| 31) | “GMDSS radiosakaru operators” ir persona, kura ir kvalificēta saskaņā ar I pielikuma IV nodaļu; |
| --- | --- |

31)

“GMDSS radiosakaru operators” ir persona, kura ir kvalificēta saskaņā ar I pielikuma IV nodaļu;

GMDSS

| 32) | “ISPS kodekss” ir Starptautiskais Kuģu un ostu iekārtu aizsardzības kodekss, ko pieņēma 2002. gada 12. decembrī ar SOLAS 74 Līgumslēdzēju valdību konferences 2. rezolūciju, tās jaunākajā redakcijā; |
| --- | --- |

32)

“ISPS kodekss” ir Starptautiskais Kuģu un ostu iekārtu aizsardzības kodekss, ko pieņēma 2002. gada 12. decembrī ar SOLAS 74 Līgumslēdzēju valdību konferences 2. rezolūciju, tās jaunākajā redakcijā;

ISPS

SOLAS 74

| 33) | “kuģa drošuma virsnieks” ir persona uz kuģa, kura atskaitās kapteinim un kuru kompānija izraudzījusies par atbildīgo par drošumu uz kuģa, tostarp par kuģa drošuma plāna īstenošanu un uzturēšanu, kā arī par saziņu ar personu, kura atbild par drošumu kompānijā, un amatpersonām, kuras atbild par ostas iekārtu drošumu; |
| --- | --- |

33)

“kuģa drošuma virsnieks” ir persona uz kuģa, kura atskaitās kapteinim un kuru kompānija izraudzījusies par atbildīgo par drošumu uz kuģa, tostarp par kuģa drošuma plāna īstenošanu un uzturēšanu, kā arī par saziņu ar personu, kura atbild par drošumu kompānijā, un amatpersonām, kuras atbild par ostas iekārtu drošumu;

| 34) | “drošuma pienākumi” ietver visus drošuma uzdevumus un pienākumus uz kuģa, kā noteikts grozītās SOLAS 74 XI/2. nodaļā un ISPS kodeksā; |
| --- | --- |

34)

“drošuma pienākumi” ietver visus drošuma uzdevumus un pienākumus uz kuģa, kā noteikts grozītās SOLAS 74 XI/2. nodaļā un ISPS kodeksā;

SOLAS 74

ISPS

| 35) | “kompetences sertifikāts” ir sertifikāts, ko izsniedz un indosē kuģu kapteiņiem, virsniekiem un GMDSS radiosakaru operatoriem saskaņā ar I pielikuma II, III, IV, V vai VII nodaļu un kas dod tā likumīgajam turētājam tiesības strādāt tādā statusā un pildīt tādas funkcijas, kas atbilst sertifikātā minētajam atbildības līmenim; |
| --- | --- |

35)

“kompetences sertifikāts” ir sertifikāts, ko izsniedz un indosē kuģu kapteiņiem, virsniekiem un GMDSS radiosakaru operatoriem saskaņā ar I pielikuma II, III, IV, V vai VII nodaļu un kas dod tā likumīgajam turētājam tiesības strādāt tādā statusā un pildīt tādas funkcijas, kas atbilst sertifikātā minētajam atbildības līmenim;

GMDSS

| 36) | “prasmes sertifikāts” ir sertifikāts, kas nav kompetences sertifikāts un kas izsniegts jūrniekam un apstiprina, ka ir izpildītas šīs direktīvas attiecīgās prasības par sagatavotību, kompetenci vai jūras dienestu; |
| --- | --- |

36)

“prasmes sertifikāts” ir sertifikāts, kas nav kompetences sertifikāts un kas izsniegts jūrniekam un apstiprina, ka ir izpildītas šīs direktīvas attiecīgās prasības par sagatavotību, kompetenci vai jūras dienestu;

| 37) | “dokumentārs pierādījums” ir dokuments, kas nav kompetences sertifikāts vai prasmes sertifikāts un ko lieto, lai konstatētu, ka ir izpildītas šīs direktīvas attiecīgās prasības; |
| --- | --- |

37)

“dokumentārs pierādījums” ir dokuments, kas nav kompetences sertifikāts vai prasmes sertifikāts un ko lieto, lai konstatētu, ka ir izpildītas šīs direktīvas attiecīgās prasības;

| 38) | “elektromehāniķis” ir virsnieks, kurš ir kvalificēts saskaņā ar I pielikuma III nodaļu; |
| --- | --- |

38)

“elektromehāniķis” ir virsnieks, kurš ir kvalificēts saskaņā ar I pielikuma III nodaļu;

| 39) | “kvalificēts matrozis” ir ierindas jūrnieks, kurš ir kvalificēts saskaņā ar I pielikuma II nodaļu; |
| --- | --- |

39)

“kvalificēts matrozis” ir ierindas jūrnieks, kurš ir kvalificēts saskaņā ar I pielikuma II nodaļu;

| 40) | “kvalificēts motorists” ir ierindas jūrnieks, kurš ir kvalificēts saskaņā ar I pielikuma III nodaļu; |
| --- | --- |

40)

“kvalificēts motorists” ir ierindas jūrnieks, kurš ir kvalificēts saskaņā ar I pielikuma III nodaļu;

| 41) | “kuģa elektriķis” ir ierindas jūrnieks, kurš ir kvalificēts saskaņā ar I pielikuma III nodaļu; |
| --- | --- |

41)

“kuģa elektriķis” ir ierindas jūrnieks, kurš ir kvalificēts saskaņā ar I pielikuma III nodaļu;

| 42) | “uzņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā jūrnieki vēlas panākt savu kompetences sertifikātu, prasmes sertifikātu vai dokumentāra pierādījuma pieņemšanu vai atzīšanu; |
| --- | --- |

42)

“uzņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā jūrnieki vēlas panākt savu kompetences sertifikātu, prasmes sertifikātu vai dokumentāra pierādījuma pieņemšanu vai atzīšanu;

| 43) | “IGF kodekss” ir Starptautiskais drošības kodekss kuģiem, kuros kā degvielu izmanto gāzi vai citas degvielas ar zemu uzliesmošanas temperatūru, kā definēts SOLAS 74 Noteikumā II-1/2.29; |
| --- | --- |

43)

“IGF kodekss” ir Starptautiskais drošības kodekss kuģiem, kuros kā degvielu izmanto gāzi vai citas degvielas ar zemu uzliesmošanas temperatūru, kā definēts SOLAS 74 Noteikumā II-1/2.29;

IGF

SOLAS 74

| 44) | “polārais kodekss” ir Starptautiskais kodekss kuģiem, ko ekspluatē polārajos ūdeņos, kā definēts SOLAS 74 Noteikumā XIV/1.1; |
| --- | --- |

44)

“polārais kodekss” ir Starptautiskais kodekss kuģiem, ko ekspluatē polārajos ūdeņos, kā definēts SOLAS 74 Noteikumā XIV/1.1;

SOLAS 74

| 45) | “polārie ūdeņi” ir Arktikas ūdeņi un/vai Antarktikas reģions, kā definēts SOLAS 74 Noteikumos XIV/1.2, XIV/1.3 un XIV/1.4. |
| --- | --- |

45)

“polārie ūdeņi” ir Arktikas ūdeņi un/vai Antarktikas reģions, kā definēts SOLAS 74 Noteikumos XIV/1.2, XIV/1.3 un XIV/1.4.

SOLAS 74

3. pants

Sagatavošana un sertificēšana

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jūrnieki, kuri strādā uz 1. pantā minētajiem kuģiem, būtu sagatavoti vismaz saskaņā ar STCW konvencijas prasībām, kā noteikts šīs direktīvas I pielikumā, un viņiem būtu sertifikāti, kā noteikts 2. panta 35. un 36. punktā, un/vai dokumentārs pierādījums, kā noteikts 2. panta 37. punktā.

2.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie apkalpes locekļi, kas jāsertificē saskaņā ar SOLAS 74 Noteikumu III/10.4, ir sagatavoti un sertificēti saskaņā ar šo direktīvu.

4. pants

Kompetences sertifikāti, prasmes sertifikāti un indosamenti

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetences sertifikātus un prasmes sertifikātus izsniedz vienīgi kandidātiem, kas atbilst šā panta prasībām.

2.   Sertifikātus kapteiņiem, virsniekiem un radiosakaru operatoriem indosē dalībvalsts, kā paredzēts šajā pantā.

3.   Kompetences sertifikātus un prasmes sertifikātus izsniedz saskaņā ar STCW konvencijas pielikuma Noteikuma I/2 3. punktu.

4.   Kompetences sertifikātus izsniedz vienīgi dalībvalstis pēc visu vajadzīgo dokumentāro pierādījumu autentiskuma un derīguma pārbaudīšanas un saskaņā ar šo pantu.

5.   Attiecībā uz radiosakaru operatoriem dalībvalstis var:

| a) | eksāmena prasībās iekļaut papildu zināšanas, ko prasa attiecīgie noteikumi, lai izsniegtu sertifikātu, kas atbilst noteikumiem par radiosakariem; vai |
| --- | --- |

a)

eksāmena prasībās iekļaut papildu zināšanas, ko prasa attiecīgie noteikumi, lai izsniegtu sertifikātu, kas atbilst noteikumiem par radiosakariem; vai

| b) | izsniegt atsevišķu sertifikātu, kurā norāda, ka tā īpašniekam ir papildu zināšanas, kas prasītas attiecīgajos noteikumos. |
| --- | --- |

b)

izsniegt atsevišķu sertifikātu, kurā norāda, ka tā īpašniekam ir papildu zināšanas, kas prasītas attiecīgajos noteikumos.

6.   Pēc dalībvalsts ieskatiem indosamentus var iekļaut sertifikātu formātā, ko izsniedz, kā paredzēts STCW kodeksa A-I/2. iedaļā. Tādas iekļaušanas gadījumā izmanto formu, kas izklāstīta A-I/2. iedaļas 1. punktā. Cita veida izsniegšanas gadījumā izmanto to indosamentu formu, kas izklāstīta minētās iedaļas 2. punktā. Indosamentus izsniedz saskaņā ar STCW konvencijas VI panta 2. punktu.

Indosamentus, ar ko apliecina tāda kompetences sertifikāta, un indosamentus, ar ko apliecina tāda prasmes sertifikāta izsniegšanu, kurš izsniegts kapteinim vai virsniekam saskaņā ar I pielikuma Noteikumiem V/1-1 un V/1-2, izsniedz vienīgi tad, ja ir izpildītas visas STCW konvencijas un šīs direktīvas prasības.

7.   Dalībvalsts, kas atzīst kompetences sertifikātu vai prasmes sertifikātu, kurš izsniegts kapteinim vai virsniekam saskaņā ar STCW konvencijas pielikuma Noteikumiem V/1-1 un V/1-2 un ievērojot šīs direktīvas 20. panta 2. punktā noteikto procedūru, indosē minēto sertifikātu, lai apliecinātu tā atzīšanu, bet tikai pēc sertifikāta autentiskuma un derīguma pārbaudīšanas. Izmantotā indosamenta forma ir tā, kas izklāstīta STCW kodeksa A-I/2. iedaļas 3. punktā.

8.   Indosamentus, kas minēti 6. un 7. punktā:

| a) | var izsniegt kā atsevišķus dokumentus; |
| --- | --- |

a)

var izsniegt kā atsevišķus dokumentus;

| b) | izsniedz tikai dalībvalstis; |
| --- | --- |

b)

izsniedz tikai dalībvalstis;

| c) | katru apzīmē ar unikālu numuru, izņemot indosamentus, kas apliecina kompetences sertifikāta izsniegšanu un kam var piešķirt to pašu numuru kā attiecīgajam kompetences sertifikātam, ar noteikumu, ka minētais numurs ir unikāls; |
| --- | --- |

c)

katru apzīmē ar unikālu numuru, izņemot indosamentus, kas apliecina kompetences sertifikāta izsniegšanu un kam var piešķirt to pašu numuru kā attiecīgajam kompetences sertifikātam, ar noteikumu, ka minētais numurs ir unikāls;

| d) | to derīguma termiņš beidzas, tiklīdz beidzas kapteinim vai virsniekam saskaņā ar STCW konvencijas pielikuma Noteikumiem V/1-1 un V/1-2 izsniegtā indosētā kompetences sertifikāta vai prasmes sertifikāta derīguma termiņš vai sertifikātu atsauc, aptur vai anulē dalībvalsts vai trešā valsts, kas to izsniedz, un jebkurā gadījumā piecus gadu laikā pēc tā izsniegšanas dienas. |
| --- | --- |

d)

to derīguma termiņš beidzas, tiklīdz beidzas kapteinim vai virsniekam saskaņā ar STCW konvencijas pielikuma Noteikumiem V/1-1 un V/1-2 izsniegtā indosētā kompetences sertifikāta vai prasmes sertifikāta derīguma termiņš vai sertifikātu atsauc, aptur vai anulē dalībvalsts vai trešā valsts, kas to izsniedz, un jebkurā gadījumā piecus gadu laikā pēc tā izsniegšanas dienas.

9.   Statusu, kādā sertifikāta īpašnieks drīkst strādāt, indosamentā norāda terminos, kas vienādi ar tiem, kuri izmantoti drošas komandas komplektēšanas prasībās, ko piemēro attiecīgajā dalībvalstī.

10.   Dalībvalsts var izmantot atšķirīgu formātu no tā, kas noteikts STCW kodeksa A-I/2. iedaļā, ar noteikumu, ka vismaz prasītā informācija tur ir norādīta ar romiešu burtiem un arābu cipariem, ņemot vērā atļautos variantus saskaņā ar A-I/2. iedaļu.

11.   Ievērojot 20. panta 7. punktu, ikviens sertifikāts, kas paredzēts šajā direktīvā, ir pieejams tā oriģinālformā uz kuģa, uz kura strādā sertifikāta īpašnieks, papīra vai digitālā formātā, kura autentiskumu un derīgumu var pārbaudīt šā panta 13. punkta b) apakšpunktā noteiktajā procedūrā.

12.   Sertifikāta kandidāti iesniedz pietiekamus pierādījumus:

| a) | par savu identitāti; |
| --- | --- |

a)

par savu identitāti;

| b) | par to, ka viņu vecums nav mazāks kā vecums, kas paredzēts I pielikumā uzskaitītajos noteikumos, kuri attiecas uz kompetences sertifikātu vai prasmes sertifikātu, par kuru iesniegts pieteikums; |
| --- | --- |

b)

par to, ka viņu vecums nav mazāks kā vecums, kas paredzēts I pielikumā uzskaitītajos noteikumos, kuri attiecas uz kompetences sertifikātu vai prasmes sertifikātu, par kuru iesniegts pieteikums;

| c) | par to, ka viņi atbilst STCW kodeksa A-I/9. iedaļā noteiktajiem medicīniskās atbilstības standartiem; |
| --- | --- |

c)

par to, ka viņi atbilst STCW kodeksa A-I/9. iedaļā noteiktajiem medicīniskās atbilstības standartiem;

| d) | par to, ka viņi ir pabeiguši jūras dienestu un jebkuru ar to saistīto obligāto sagatavošanas kursu, ko paredz I pielikumā uzskaitītie noteikumi attiecībā uz kompetences sertifikātu vai prasmes sertifikātu, par kuru iesniegts pieteikums; |
| --- | --- |

d)

par to, ka viņi ir pabeiguši jūras dienestu un jebkuru ar to saistīto obligāto sagatavošanas kursu, ko paredz I pielikumā uzskaitītie noteikumi attiecībā uz kompetences sertifikātu vai prasmes sertifikātu, par kuru iesniegts pieteikums;

| e) | par to, ka viņi atbilst kompetences standartiem, kas paredzēti I pielikumā uzskaitītajos noteikumos attiecībā uz statusu, funkcijām un līmeņiem, kas jānorāda kompetences sertifikāta indosamentā. |
| --- | --- |

e)

par to, ka viņi atbilst kompetences standartiem, kas paredzēti I pielikumā uzskaitītajos noteikumos attiecībā uz statusu, funkcijām un līmeņiem, kas jānorāda kompetences sertifikāta indosamentā.

Šo punktu nepiemēro indosamentu atzīšanai saskaņā ar STCW konvencijas Noteikumu I/10.

13.   Katra dalībvalsts apņemas:

| a) | kārtot reģistru vai reģistrus par visiem kapteiņu, virsnieku un, attiecīgā gadījumā, ierindas jūrnieku kompetences sertifikātiem un prasmes sertifikātiem, un indosamentiem, kas izsniegti, kam beidzies derīguma termiņš vai kas atkārtoti apstiprināti, apturēti, anulēti, vai deklarēti kā pazuduši vai iznīcināti, kā arī par izsniegtajām īpašajām atļaujām; |
| --- | --- |

a)

kārtot reģistru vai reģistrus par visiem kapteiņu, virsnieku un, attiecīgā gadījumā, ierindas jūrnieku kompetences sertifikātiem un prasmes sertifikātiem, un indosamentiem, kas izsniegti, kam beidzies derīguma termiņš vai kas atkārtoti apstiprināti, apturēti, anulēti, vai deklarēti kā pazuduši vai iznīcināti, kā arī par izsniegtajām īpašajām atļaujām;

| b) | darīt zināmu informāciju par kompetences sertifikātu, indosamentu un īpašo atļauju statusu citām dalībvalstīm vai citām STCW konvencijas dalībvalstīm un kompānijām, kas prasa pārbaudīt autentiskumu un derīgumu kompetences sertifikātiem un/vai kapteiņiem un virsniekiem saskaņā ar I pielikuma Noteikumiem V/1-1 un V/1-2 izsniegtiem sertifikātiem, kurus tām iesnieguši jūrnieki, kas vēlas atzīšanu saskaņā ar STCW konvencijas Noteikumu I/10 vai kas meklē darbu uz kuģa. |
| --- | --- |

b)

darīt zināmu informāciju par kompetences sertifikātu, indosamentu un īpašo atļauju statusu citām dalībvalstīm vai citām STCW konvencijas dalībvalstīm un kompānijām, kas prasa pārbaudīt autentiskumu un derīgumu kompetences sertifikātiem un/vai kapteiņiem un virsniekiem saskaņā ar I pielikuma Noteikumiem V/1-1 un V/1-2 izsniegtiem sertifikātiem, kurus tām iesnieguši jūrnieki, kas vēlas atzīšanu saskaņā ar STCW konvencijas Noteikumu I/10 vai kas meklē darbu uz kuģa.

14.   Kad attiecīgie grozījumi STCW konvencijā un STCW kodeksa A daļā attiecībā uz jūrnieku digitālajiem sertifikātiem stājas spēkā, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 30. pantu, lai grozītu šo direktīvu, saskaņojot visus attiecīgos tās noteikumus ar minētajiem STCW konvencijas un STCW kodeksa A daļas grozījumiem nolūkā digitalizēt jūrnieku sertifikātus un indosamentus.

5. pants

Informācija Komisijai

Lai izpildītu 21. panta 8. punkta un 22. panta 2. punkta prasības un vienīgi tādēļ, lai dalībvalstis un Komisija izmantotu turpmāk minēto informāciju politikas veidošanas mērķiem un statistikas vajadzībām, dalībvalstis Komisijai katru gadu iesniedz šīs direktīvas III pielikumā uzskaitīto informāciju par kompetences sertifikātiem un indosamentiem, ar ko apstiprina kompetences sertifikātu atzīšanu. Tās var arī brīvprātīgi sniegt informāciju par prasmes sertifikātiem, kas ierindas jūrniekiem izsniegti saskaņā ar STCW konvencijas pielikuma II, III un VII nodaļu, piemēram, šīs direktīvas III pielikumā norādīto informāciju.

STCW

6. pants

Dalībvalstu izsniegto jūrnieku sertifikātu savstarpējā atzīšana

1.   Katra dalībvalsts pieņem citas dalībvalsts izsniegtus vai tās pārraudzībā izsniegtus prasmes sertifikātus un dokumentāru pierādījumu papīra vai digitālā formātā, lai ļautu jūrniekiem strādāt uz kuģiem, kas kuģo ar tās karogu.

2.   Katra dalībvalsts atzīst kompetences sertifikātus vai prasmes sertifikātus, ko cita dalībvalsts izsniegusi kapteiņiem un virsniekiem saskaņā ar šīs direktīvas I pielikuma Noteikumiem V/1-1 un V/1-2, indosējot minētos sertifikātus, lai apstiprinātu to atzīšanu. Indosaments, kas apstiprina atzīšanu, attiecas tikai uz tajā noteikto statusu, funkcijām un kompetences vai prasmju līmeņiem. Indosamentu izsniedz tikai tad, ja ir izpildītas visas STCW konvencijas prasības saskaņā ar STCW konvencijas Noteikuma I/2 7. punktu. Izmantotā indosamenta forma ir STCW kodeksa A-I/2. iedaļas 3. punktā norādītā forma.

3.   Katra dalībvalsts, lai ļautu jūrniekiem strādāt uz kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, pieņem medicīniskos sertifikātus, kas izsniegti citas dalībvalsts pārraudzībā saskaņā ar 12. pantu.

4.   Uzņēmējas dalībvalstis nodrošina, ka lēmumi, kas minēti šā panta 1., 2. un 3. punktā, tiek paziņoti saprātīgā laikā. Uzņēmējas dalībvalstis nodrošina arī to, ka jūrniekiem ir tiesības pārsūdzēt atteikumu indosēt vai pieņemt derīgu sertifikātu vai atbildes nesniegšanu saskaņā ar valsts tiesību aktiem un procedūrām un ka jūrniekiem saskaņā ar noteiktajiem valsts tiesību aktiem un procedūrām tiek sniegtas atbilstošas konsultācijas un palīdzība attiecībā uz šādām pārsūdzībām.

5.   Neskarot šā panta 2. punktu, uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes var piemērot statusa, funkciju un kompetences vai prasmju līmeņu papildu ierobežojumus saistībā ar 8. pantā minētajiem piekrastes reisiem vai alternatīviem sertifikātiem, kas izsniegti atbilstoši I pielikuma Noteikumam VII/1.

6.   Neskarot 2. punktu, vajadzības gadījumā uzņēmēja dalībvalsts var atļaut jūrniekam, kam ir atbilstīgs un derīgs sertifikāts, kuru izsniegusi un indosējusi cita dalībvalsts, bet kuru vēl nav atzīšanai indosējusi attiecīgā uzņēmēja dalībvalsts, strādāt uz laiku, kas nepārsniedz trīs mēnešus, uz kuģa, kurš kuģo ar tās karogu.

Ir tūlītēji pieejami dokumentāri pierādījumi, ka kompetentajām iestādēm ir iesniegts pieteikums par indosamenta saņemšanu.

7.   Uzņēmēja dalībvalsts nodrošina, ka jūrniekiem, kuri uzrāda atzīšanai sertifikātus, kas ļauj pildīt vadības līmeņa funkcijas, ir atbilstīgas zināšanas par minētās dalībvalsts jūrniecības tiesību aktiem, kuri attiecas uz funkcijām, ko viņiem ļauts pildīt.

7. pants

Sagatavošanas prasības

Sagatavošanu, kas paredzēta 3. pantā, veic I pielikumā prasītajām teorētiskajām zināšanām un praktiskajām spējām atbilstīgā formā, jo īpaši attiecībā uz glābšanas un ugunsdzēsības iekārtām, un to ir apstiprinājusi dalībvalsts norīkota kompetentā iestāde vai struktūra.

8. pants

Principi, kas reglamentē piekrastes reisus

1.   Definējot piekrastes reisus, dalībvalstis attiecībā uz jūrniekiem, kas strādā uz kuģiem, kuriem ir tiesības kuģot ar citas dalībvalsts vai citas STCW konvencijas dalībvalsts karogu un kuri veic tādus reisus, neizvirza tādas sagatavotības, pieredzes vai sertificēšanas prasības, kuru rezultātā uz minētajiem jūrniekiem attiektos stingrākas prasības nekā uz jūrniekiem, kas strādā uz kuģiem, kuriem ir tiesības kuģot ar attiecīgās dalībvalsts karogu. Dalībvalsts attiecībā uz jūrniekiem, kas strādā uz kuģiem, kuri kuģo ar citas dalībvalsts vai citas STCW konvencijas dalībvalsts karogu, nekādā ziņā neizvirza prasības, kas pārsniedz šajā direktīvā paredzētās prasības attiecībā uz kuģiem, kuri neveic piekrastes reisus.

2.   Dalībvalsts, kura attiecībā uz kuģiem, kuriem ir piešķirti STCW konvencijā paredzētie piekrastes reisu noteikumu atvieglojumi, piekrastes reisu definīcijas robežās ietver piekrastes reisus gar citu dalībvalstu vai STCW konvencijas dalībvalstu krastiem, panāk vienošanos ar attiecīgajām dalībvalstīm vai konvencijas dalībvalstīm, precizējot informāciju gan par iesaistītajām tirdzniecības zonām, gan par citiem atbilstīgiem noteikumiem.

3.   Attiecībā uz kuģiem, kam ir tiesības kuģot ar kādas dalībvalsts karogu un kas regulāri veic piekrastes reisus gar citas dalībvalsts vai citas STCW konvencijas dalībvalsts krastu, tā dalībvalsts, ar kuras karogu kuģim ir tiesības kuģot, attiecībā uz jūrniekiem, kas strādā uz tādiem kuģiem, paredz tādas sagatavotības, pieredzes un sertificēšanas prasības, kas ir vismaz vienādas ar tās dalībvalsts vai STCW konvencijas dalībvalsts prasībām, gar kuras krastu kuģis veic piekrastes reisus, ar noteikumu, ka tās nepārsniedz šajā direktīvā noteiktās prasības attiecībā uz kuģiem, kas neveic piekrastes reisus. Jūrnieki, kas strādā uz kuģa, kura reiss neiekļaujas dalībvalsts noteiktajā piekrastes reisa definīcijā un kurš iekuģo ūdeņos, uz kuriem minētā definīcija neattiecas, pilda šīs direktīvas atbilstīgās prasības.

4.   Dalībvalsts kuģim, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu, var piešķirt šajā direktīvā paredzētos piekrastes reisu noteikumu atvieglojumus, ja tas gar valsts, kas nav STCW konvencijas dalībvalsts, krastu regulāri veic piekrastes reisus, kā tos definējusi minētā dalībvalsts.

5.   Jūrnieku kompetences sertifikātus, kurus dalībvalsts vai STCW konvencijas dalībvalsts izsniegusi lietošanai tās definētajās piekrastes reisu robežās, citas dalībvalstis var pieņemt lietošanai savās definētajās piekrastes reisu robežās ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalstis vai konvencijas dalībvalstis panāk vienošanos, precizējot informāciju gan par iesaistītajām tirdzniecības zonām, gan par citiem atbilstīgiem nosacījumiem.

6.   Dalībvalstis, definējot piekrastes reisus, saskaņā ar šā panta prasībām:

| a) | ievēro piekrastes reisus reglamentējošos principus, kas noteikti STCW kodeksa A-I/3. iedaļā; |
| --- | --- |

a)

ievēro piekrastes reisus reglamentējošos principus, kas noteikti STCW kodeksa A-I/3. iedaļā;

| b) | ietver piekrastes reisu robežas indosamentos, kas izsniegti saskaņā ar 4. pantu. |
| --- | --- |

b)

ietver piekrastes reisu robežas indosamentos, kas izsniegti saskaņā ar 4. pantu.

7.   Pēc lēmuma pieņemšanas par piekrastes reisu definīciju un izglītības un sagatavotības nosacījumiem saskaņā ar 1., 3. un 4. punkta prasībām dalībvalstis paziņo Komisijai sīku informāciju par noteikumiem, ko tās pieņēmušas.

9. pants

Krāpšanas un citu nelikumīgu darbību apkarošana

1.   Dalībvalstis nosaka un īsteno atbilstīgus pasākumus, lai nepieļautu krāpšanu un citas nelikumīgas darbības, kas saistītas ar izsniegtajiem sertifikātiem un indosamentiem, un nodrošina sankcijas, kuras ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.

2.   Dalībvalstis nosaka iestādes, kuras ir kompetentas atklāt un apkarot krāpšanu un citas nelikumīgas darbības un veikt informācijas apmaiņu ar citu dalībvalstu un trešo valstu kompetentajām iestādēm par jūrnieku sertifikātu izsniegšanu.

Dalībvalstis šādu valstu kompetento iestāžu datus nekavējoties paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai.

Dalībvalstis šādu valstu kompetento iestāžu datus nekavējoties paziņo arī visām trešām valstīm, ar kurām ir panākta vienošanās saskaņā ar STCW konvencijas Noteikuma I/10 1.2. punktu.

3.   Pēc uzņēmējas dalībvalsts pieprasījuma citas dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz rakstisku apstiprinājumu vai noliegumu par šajā valstī izsniegtu jūrnieku sertifikātu, atbilstīgo indosamentu vai jebkādu citu dokumentāru sagatavotības pierādījumu autentiskumu.

10. pants

Sankcijas vai disciplinārie pasākumi

1.   Dalībvalstis izstrādā procesus un procedūras, lai objektīvi pārbaudītu katru ziņojumu par minētās dalībvalsts izsniegtu kompetences sertifikātu un prasmes sertifikātu vai indosamentu īpašnieku nekompetenci, rīcību, bezdarbību vai nolaidību pret drošības pasākumiem, kas var radīt tiešus draudus dzīvības vai īpašuma drošībai uz jūras vai jūras videi, saistībā ar kompetences sertifikātā un prasmes sertifikātā minēto pienākumu izpildi, un lai tāda iemesla dēļ atsauktu, apturētu un anulētu tādus kompetences sertifikātus un prasmes sertifikātus, kā arī lai novērstu krāpšanu.

2.   Dalībvalstis pieņem attiecīgus pasākumus un nodrošina to izpildi, lai novērstu krāpšanu un citas nelikumīgas darbības saistībā ar izsniegtajiem kompetences sertifikātiem un prasmes sertifikātiem, kā arī indosamentiem.

3.   Sankcijas vai disciplinārus pasākumus paredz un izpilda gadījumos, kad:

| a) | kompānija vai kapteinis ir pieņēmuši darbā personu, kurai nav sertifikāta, kā tas prasīts šajā direktīvā; |
| --- | --- |

a)

kompānija vai kapteinis ir pieņēmuši darbā personu, kurai nav sertifikāta, kā tas prasīts šajā direktīvā;

| b) | kapteinis jebkuru funkciju vai darbu jebkurā statusā, kas atbilstīgi šai direktīvai jāveic personai ar atbilstīgu sertifikātu, ir atļāvis veikt personai, kam nav vajadzīgā sertifikāta, derīgas īpašas atļaujas vai dokumentāra pierādījuma, kas prasīts 20. panta 7. punktā; vai |
| --- | --- |

b)

kapteinis jebkuru funkciju vai darbu jebkurā statusā, kas atbilstīgi šai direktīvai jāveic personai ar atbilstīgu sertifikātu, ir atļāvis veikt personai, kam nav vajadzīgā sertifikāta, derīgas īpašas atļaujas vai dokumentāra pierādījuma, kas prasīts 20. panta 7. punktā; vai

| c) | persona krāpšanas ceļā vai ar viltotiem dokumentiem ir pieņemta darbā veikt jebkuru funkciju vai strādāt jebkurā statusā, kas atbilstīgi šai direktīvai jāveic personai, kam ir sertifikāts vai īpaša atļauja. |
| --- | --- |

c)

persona krāpšanas ceļā vai ar viltotiem dokumentiem ir pieņemta darbā veikt jebkuru funkciju vai strādāt jebkurā statusā, kas atbilstīgi šai direktīvai jāveic personai, kam ir sertifikāts vai īpaša atļauja.

4.   Dalībvalstis, kuru jurisdikcijā atrodas kāda kompānija vai persona, ko, pamatojoties uz skaidriem apsvērumiem, uzskata par atbildīgu vai informētu par kādu acīmredzamu neatbilstību šai direktīvai, kā noteikts 3. punktā, sadarbojas ar jebkuru dalībvalsti vai citu STCW konvencijas dalībvalsti, kas tās informē par savu nodomu ierosināt lietas izskatīšanu atbilstīgi savai jurisdikcijai.

11. pants

Kvalitātes standarti

1.   Katra dalībvalsts nodrošina to, ka:

| a) | visas darbības, kas saistītas ar sagatavošanu, kompetences novērtēšanu, sertificēšanu, tostarp medicīnisko sertificēšanu, indosamentu un atkārtotu apstiprinājumu izsniegšanu un ko veic nevalstiskas aģentūras vai vienības, kas ir to pakļautībā, pastāvīgi tiek pārraudzītas, izmantojot kvalitātes standartu sistēmu, lai nodrošinātu noteiktu mērķu sasniegšanu, tostarp tādu mērķu, kas attiecas uz pasniedzēju un eksaminētāju kvalifikāciju un pieredzi, saskaņā ar STCW kodeksa A-I/8. iedaļu; |
| --- | --- |

a)

visas darbības, kas saistītas ar sagatavošanu, kompetences novērtēšanu, sertificēšanu, tostarp medicīnisko sertificēšanu, indosamentu un atkārtotu apstiprinājumu izsniegšanu un ko veic nevalstiskas aģentūras vai vienības, kas ir to pakļautībā, pastāvīgi tiek pārraudzītas, izmantojot kvalitātes standartu sistēmu, lai nodrošinātu noteiktu mērķu sasniegšanu, tostarp tādu mērķu, kas attiecas uz pasniedzēju un eksaminētāju kvalifikāciju un pieredzi, saskaņā ar STCW kodeksa A-I/8. iedaļu;

| b) | ja šādas darbības veic valdības aģentūras vai vienības, tiem ir kvalitātes standartu sistēma saskaņā ar STCW kodeksa A-I/8. iedaļu; |
| --- | --- |

b)

ja šādas darbības veic valdības aģentūras vai vienības, tiem ir kvalitātes standartu sistēma saskaņā ar STCW kodeksa A-I/8. iedaļu;

| c) | ir skaidri noteikti izglītības un sagatavotības mērķi un ar tiem saistītie kompetences standarti, kas jāsasniedz, un tajos ir noteikti zināšanu, izpratnes un prasmju līmeņi atbilstīgi eksāmeniem un novērtējumiem, kas prasīti saskaņā ar STCW konvenciju; |
| --- | --- |

c)

ir skaidri noteikti izglītības un sagatavotības mērķi un ar tiem saistītie kompetences standarti, kas jāsasniedz, un tajos ir noteikti zināšanu, izpratnes un prasmju līmeņi atbilstīgi eksāmeniem un novērtējumiem, kas prasīti saskaņā ar STCW konvenciju;

| d) | kvalitātes standartu piemērošanas jomas attiecas uz sertificēšanas sistēmu, visu sagatavošanas kursu un programmu, eksāmenu un novērtējumu, ko veic dalībvalstis vai to pilnvarotas personas, vadību, kā arī uz kvalifikācijām un pieredzi, ko prasa no pasniedzējiem un eksaminētājiem, ņemot vērā stratēģiju, sistēmas, kontroles un kvalitātes nodrošināšanas iekšējās pārbaudes, kas izveidotas, lai nodrošinātu izvirzīto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

d)

kvalitātes standartu piemērošanas jomas attiecas uz sertificēšanas sistēmu, visu sagatavošanas kursu un programmu, eksāmenu un novērtējumu, ko veic dalībvalstis vai to pilnvarotas personas, vadību, kā arī uz kvalifikācijām un pieredzi, ko prasa no pasniedzējiem un eksaminētājiem, ņemot vērā stratēģiju, sistēmas, kontroles un kvalitātes nodrošināšanas iekšējās pārbaudes, kas izveidotas, lai nodrošinātu izvirzīto mērķu sasniegšanu.

Mērķus un attiecīgos kvalitātes standartus, kas minēti pirmās daļas c) apakšpunktā, dažādiem kursiem un sagatavošanas programmām var precizēt atsevišķi, un tie attiecas arī uz sertificēšanas sistēmas vadību.

2.   Dalībvalstis nodrošina arī, ka kvalificētas personas, kas pašas nav iesaistītas attiecīgajās darbībās, ar starplaikiem, kas nepārsniedz piecus gadus, veic zināšanu, izpratnes, prasmju un kompetences iegūšanas un eksaminācijas darbības, kā arī sertificēšanas sistēmas vadības neatkarīgu novērtējumu, lai pārbaudītu, vai:

| a) | visi iekšējie vadības kontroles un pārraudzības pasākumi un turpmākās darbības atbilst plānotajai kārtībai un dokumentētajām procedūrām un ir efektīvi, nodrošinot izvirzīto mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

a)

visi iekšējie vadības kontroles un pārraudzības pasākumi un turpmākās darbības atbilst plānotajai kārtībai un dokumentētajām procedūrām un ir efektīvi, nodrošinot izvirzīto mērķu sasniegšanu;

| b) | katra neatkarīgā novērtējuma rezultātus dokumentē un iesniedz tiem, kas atbild par novērtēto jomu; |
| --- | --- |

b)

katra neatkarīgā novērtējuma rezultātus dokumentē un iesniedz tiem, kas atbild par novērtēto jomu;

| c) | savlaicīgi tiek veiktas darbības, lai labotu trūkumus; |
| --- | --- |

c)

savlaicīgi tiek veiktas darbības, lai labotu trūkumus;

| d) | uz visiem piemērojamiem STCW konvencijas un kodeksa noteikumiem, tostarp grozījumiem, attiecas kvalitātes standartu sistēma. Dalībvalstis var šajā sistēmā ietvert arī pārējos piemērojamos šīs direktīvas noteikumus. |
| --- | --- |

d)

uz visiem piemērojamiem STCW konvencijas un kodeksa noteikumiem, tostarp grozījumiem, attiecas kvalitātes standartu sistēma. Dalībvalstis var šajā sistēmā ietvert arī pārējos piemērojamos šīs direktīvas noteikumus.

3.   Par katru novērtējumu, kas veikts saskaņā ar šā panta 2. punktu, attiecīgā dalībvalsts sešu mēnešu laikā pēc novērtējuma dienas iesniedz Komisijai ziņojumu saskaņā ar STCW kodeksa A-I/7. iedaļā noteikto formātu.

12. pants

Medicīniskie standarti

1.   Katra dalībvalsts izstrādā medicīniskās atbilstības standartus jūrniekiem un medicīniskā sertifikāta izsniegšanas procedūras saskaņā ar šo pantu un STCW kodeksa A-I/9. iedaļu, attiecīgā gadījumā ņemot vērā STCW kodeksa B-I/9. iedaļu.

2.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka personas, kuras atbild par jūrnieku medicīniskās atbilstības novērtēšanu, ir ārstniecības personas, ko minētā dalībvalsts atzinusi jūrnieku medicīnisko pārbaužu veikšanas nolūkā, saskaņā ar STCW kodeksa A-I/9. iedaļu.

3.   Katram jūrniekam, kuram ir kompetences sertifikāts vai prasmes sertifikāts, kas izsniegts saskaņā ar STCW konvencijas noteikumiem, un kurš strādā jūrā, ir jābūt arī derīgam medicīniskajam sertifikātam, kas izsniegts saskaņā ar šo pantu un STCW kodeksa A-I/9. iedaļu.

4.   Medicīniskās atbilstības sertifikāta kandidāti:

| a) | ir ne mazāk kā 16 gadus veci; |
| --- | --- |

a)

ir ne mazāk kā 16 gadus veci;

| b) | iesniedz pietiekamus pierādījumus par savu identitāti; |
| --- | --- |

b)

iesniedz pietiekamus pierādījumus par savu identitāti;

| c) | atbilst dalībvalsts noteiktajiem piemērojamajiem medicīniskās atbilstības standartiem. |
| --- | --- |

c)

atbilst dalībvalsts noteiktajiem piemērojamajiem medicīniskās atbilstības standartiem.

5.   Medicīniskais sertifikāts ir derīgs ne ilgāk kā divus gadus, ja vien jūrnieks nav jaunāks par 18 gadiem; šajā gadījumā maksimālais sertifikāta derīguma termiņš ir viens gads.

6.   Ja medicīniskā sertifikāta derīguma termiņš beidzas reisa laikā, tiek piemērots STCW konvencijas pielikuma Noteikums I/9.

7.   Steidzamos gadījumos dalībvalsts var atļaut jūrniekam strādāt bez derīga medicīniskā sertifikāta. Šādos gadījumos tiek piemērots STCW konvencijas pielikuma Noteikums I/9.

13. pants

Kompetences sertifikātu un prasmes sertifikātu atkārtota apstiprināšana

1.   Visiem kapteiņiem, virsniekiem un radiosakaru operatoriem, kuriem ir sertifikāts, kas izsniegts vai atzīts saskaņā ar jebkuru I pielikuma nodaļu, izņemot V nodaļas Noteikumu V/3 vai VI nodaļu, un kuri strādā jūrā vai kuri plāno atgriezties jūrā pēc krastā pavadīta laika, lai saglabātu kvalifikāciju jūras dienestam, ik pēc laika, kas nepārsniedz piecus gadus, prasa:

| a) | apliecināt savu atbilstību medicīniskās atbilstības standartiem, kas paredzēti 12. pantā; |
| --- | --- |

a)

apliecināt savu atbilstību medicīniskās atbilstības standartiem, kas paredzēti 12. pantā;

| b) | uzturēt nepārtrauktu profesionālās kompetences līmeni saskaņā ar STCW kodeksa A-I/11. iedaļu. |
| --- | --- |

b)

uzturēt nepārtrauktu profesionālās kompetences līmeni saskaņā ar STCW kodeksa A-I/11. iedaļu.

2.   Visiem tiem kapteiņiem, virsniekiem un radiosakaru operatoriem, attiecībā uz kuriem ir starptautiski saskaņotas īpašas prasības sagatavotībai, lai turpinātu jūras dienestu uz kuģiem, sekmīgi jāiziet apstiprināta attiecīga sagatavošana.

3.   Visiem kapteiņiem un virsniekiem, lai turpinātu jūras dienestu uz naftas tankkuģiem, ir jāatbilst šā panta 1. punkta prasībām un ne retāk kā reizi piecos gados jāpierāda, ka ir uzturēts nepārtraukts profesionālās kompetences līmenis darbam uz naftas tankkuģa saskaņā ar STCW kodeksa A-I/11. iedaļas 3. punktu.

4.   Visi kapteiņi vai virsnieki, lai turpinātu jūras dienestu uz kuģiem, ko ekspluatē polārajos ūdeņos, atbilst šā panta 1. punkta prasībām un ne retāk kā reizi piecos gados pierāda, ka ir uzturēts nepārtraukts profesionālās kompetences līmenis darbam uz kuģiem, ko ekspluatē polārajos ūdeņos, saskaņā ar STCW kodeksa A-I/11. iedaļas 4. punktu.

5.   Katra dalībvalsts salīdzina kompetences standartus, ko tā izvirzījusi līdz 2017. gada 1. janvārim izsniegto kompetences sertifikātu un/vai prasmes sertifikātu kandidātiem, ar tiem standartiem, kas attiecīgajam kompetences sertifikātam un/vai prasmes sertifikātam paredzēts STCW kodeksa A daļā, un nosaka, vai ir vajadzīgs prasīt tādu kompetences sertifikātu un/vai prasmes sertifikātu īpašniekiem apgūt atbilstošus kvalifikācijas celšanas un aktualizācijas kursus vai nolikt eksāmenu.

6.   Katra dalībvalsts salīdzina kompetences standartus, ko tā izvirzījusi pirms 2017. gada 1. janvāra personām, kuras strādā uz kuģiem, ko darbina ar gāzi, ar STCW kodeksa A-V/3. iedaļas kompetences standartiem un nosaka, vai ir vajadzīgs minētajām personām prasīt aktualizēt kvalifikāciju.

7.   Visas dalībvalstis, konsultējoties ar attiecīgajām personām, izstrādā kvalifikācijas celšanas un aktualizācijas kursu programmu, kā paredzēts STCW kodeksa A-I/11. iedaļā, vai veicina tādu izstrādi.

8.   Lai atjauninātu kapteiņu, virsnieku un radiosakaru operatoru zināšanas, katra dalībvalsts nodrošina, lai jaunākie grozījumi valstu un starptautiskajos noteikumos, kas attiecas uz cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras, drošumu un jūras vides aizsardzību, būtu pieejami kuģiem, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu, ievērojot 15. panta 3. punkta b) apakšpunktu un 19. pantu.

14. pants

Modelējošu ierīču izmantošana

Tiek prasīta atbilstība izpildes standartiem un citiem noteikumiem, kas izklāstīti STCW kodeksa A-I/12. iedaļā, un citām tādām prasībām, kas attiecībā uz konkrētajiem sertifikātiem noteiktas STCW kodeksa A daļā, saistībā ar:

STCW

STCW

| a) | visu obligāto sagatavotību, izmantojot modelējošās ierīces; |
| --- | --- |

a)

visu obligāto sagatavotību, izmantojot modelējošās ierīces;

| b) | ikvienu kompetences novērtējumu, kas prasīts STCW kodeksa A daļā un ko veic, izmantojot modelējošās ierīces; |
| --- | --- |

b)

ikvienu kompetences novērtējumu, kas prasīts STCW kodeksa A daļā un ko veic, izmantojot modelējošās ierīces;

STCW

| c) | ikvienu pastāvīgas kvalifikācijas, kas paredzēta STCW kodeksa A daļā, demonstrēšanu, izmantojot modelējošu ierīci. |
| --- | --- |

c)

ikvienu pastāvīgas kvalifikācijas, kas paredzēta STCW kodeksa A daļā, demonstrēšanu, izmantojot modelējošu ierīci.

STCW

15. pants

Kompāniju atbildība

1.   Saskaņā ar 2. un 3. punktu dalībvalstis uzskata kompānijas par atbildīgām par jūrnieku pieņemšanu darbā uz saviem kuģiem saskaņā ar šo direktīvu un pieprasa, lai ikviena kompānija nodrošinātu, ka:

| a) | katram jūrniekam, kas pieņemts darbā uz kāda no tās kuģiem, ir atbilstīgs sertifikāts saskaņā ar šo direktīvu un kā to noteikusi dalībvalsts; |
| --- | --- |

a)

katram jūrniekam, kas pieņemts darbā uz kāda no tās kuģiem, ir atbilstīgs sertifikāts saskaņā ar šo direktīvu un kā to noteikusi dalībvalsts;

| b) | tās kuģu komandas komplektē saskaņā ar drošas komandas komplektēšanas prasībām, ko piemēro dalībvalsts; |
| --- | --- |

b)

tās kuģu komandas komplektē saskaņā ar drošas komandas komplektēšanas prasībām, ko piemēro dalībvalsts;

| c) | dokumentāciju un datus attiecībā uz visiem jūrniekiem, kas nodarbināti uz tās kuģiem, uztur kārtībā, tā ir viegli pieejama un ietver, cita starpā, dokumentāciju un datus par viņu pieredzi, sagatavotību, medicīnisko atbilstību un kompetenci uzticētajos pienākumos; |
| --- | --- |

c)

dokumentāciju un datus attiecībā uz visiem jūrniekiem, kas nodarbināti uz tās kuģiem, uztur kārtībā, tā ir viegli pieejama un ietver, cita starpā, dokumentāciju un datus par viņu pieredzi, sagatavotību, medicīnisko atbilstību un kompetenci uzticētajos pienākumos;

| d) | pieņemot jūrniekus darbā uz kompānijas kuģiem, viņus iepazīstina ar viņu īpašajiem pienākumiem un ar visu kuģa organizāciju, iekārtām, aprīkojumu, procedūrām un kuģa īpašībām, kas attiecas uz jūrnieku ikdienas un ārkārtas pienākumiem; |
| --- | --- |

d)

pieņemot jūrniekus darbā uz kompānijas kuģiem, viņus iepazīstina ar viņu īpašajiem pienākumiem un ar visu kuģa organizāciju, iekārtām, aprīkojumu, procedūrām un kuģa īpašībām, kas attiecas uz jūrnieku ikdienas un ārkārtas pienākumiem;

| e) | kuģa komandas personālsastāvs var efektīvi saskaņot savu darbību ārkārtas situācijā un veicot funkcijas, kas ir būtiskas drošībai vai piesārņojuma novēršanai vai mazināšanai; |
| --- | --- |

e)

kuģa komandas personālsastāvs var efektīvi saskaņot savu darbību ārkārtas situācijā un veicot funkcijas, kas ir būtiskas drošībai vai piesārņojuma novēršanai vai mazināšanai;

| f) | jūrnieki, kuri pieņemti darbā uz kāda no tās kuģiem, ir pabeiguši atbilstīgus kvalifikācijas celšanas un aktualizācijas kursus, kā to prasa STCW konvencija; |
| --- | --- |

f)

jūrnieki, kuri pieņemti darbā uz kāda no tās kuģiem, ir pabeiguši atbilstīgus kvalifikācijas celšanas un aktualizācijas kursus, kā to prasa STCW konvencija;

| g) | uz tās kuģiem vienmēr ir efektīva mutiskā saziņa saskaņā ar grozītās SOLAS 74 V nodaļas 14. noteikuma 3. un 4. punktu. |
| --- | --- |

g)

uz tās kuģiem vienmēr ir efektīva mutiskā saziņa saskaņā ar grozītās SOLAS 74 V nodaļas 14. noteikuma 3. un 4. punktu.

2.   Kompānijas, kapteiņi un apkalpes locekļi katrs ir atbildīgs par to, lai tiktu nodrošināta šajā pantā izklāstīto pienākumu pilnīga izpilde un lai tiktu veikti citi tādi pasākumi, kas var būt vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka katrs apkalpes loceklis var sniegt uz zināšanām balstītu un pamatotu ieguldījumu kuģa ekspluatācijas drošībā.

3.   Kompānija sniedz rakstiskus norādījumus katra kuģa, uz ko attiecas šī direktīva, kapteinim, izklāstot tajos stratēģiju un procedūras, pēc kurām jāvadās, lai nodrošinātu, ka visiem jūrniekiem, kas tikko pieņemti darbā uz kuģa, tiktu dota saprātīga iespēja iepazīties ar kuģa aprīkojumu, ekspluatācijas procedūrām un citiem noteikumiem, kas vajadzīgi pienācīgai viņu pienākumu izpildei, pirms viņiem uztic tādu pienākumu veikšanu. Tāda stratēģija un procedūras paredz:

| a) | piešķirt saprātīgu laikposmu, kurā katram nesen darbā pieņemtajam jūrniekam būs iespēja iepazīties ar:






  i) | īpašo aprīkojumu, ko jūrnieks izmantos vai darbinās; |
| --- | --- | --- |

a)

piešķirt saprātīgu laikposmu, kurā katram nesen darbā pieņemtajam jūrniekam būs iespēja iepazīties ar:

i)

īpašo aprīkojumu, ko jūrnieks izmantos vai darbinās;

| ii) | īpašajām kuģa sardzes, drošības, vides aizsardzības un ārkārtas procedūrām un noteikumiem, kas jūrniekam jāzina, lai pienācīgi pildītu sev uzticētos pienākumus; |
| --- | --- |

ii)

īpašajām kuģa sardzes, drošības, vides aizsardzības un ārkārtas procedūrām un noteikumiem, kas jūrniekam jāzina, lai pienācīgi pildītu sev uzticētos pienākumus;

| b) | norādīt zinošu apkalpes locekli, kura atbildībā būs nodrošināt, lai katram nesen darbā pieņemtajam jūrniekam tiktu dota iespēja saņemt būtisku informāciju valodā, kuru jūrnieks saprot. |
| --- | --- |

b)

norādīt zinošu apkalpes locekli, kura atbildībā būs nodrošināt, lai katram nesen darbā pieņemtajam jūrniekam tiktu dota iespēja saņemt būtisku informāciju valodā, kuru jūrnieks saprot.

4.   Kompānijas nodrošina, ka kapteiņi, virsnieki un citi personāla locekļi, kuriem uzticēti īpaši pienākumi un atbildība uz ro-ro pasažieru kuģiem, ir pabeiguši sagatavošanu, lai iepazītos ar minētajiem pienākumiem, lai iegūtu iemaņas, kas atbilst paredzamajam amatam, pienākumiem un atbildībai, ņemot vērā STCW kodeksa B-I/14. iedaļā dotās norādes.

16. pants

Gatavība pienākumu veikšanai

1.   Noguruma novēršanas nolūkā dalībvalstis:

| a) | nosaka un ievieš atpūtas laiku sardzes personālam un tiem, kuru pienākumos ietilpst drošības, drošuma un piesārņojuma novēršanas pienākumi saskaņā ar 3. līdz 13. punktu; |
| --- | --- |

a)

nosaka un ievieš atpūtas laiku sardzes personālam un tiem, kuru pienākumos ietilpst drošības, drošuma un piesārņojuma novēršanas pienākumi saskaņā ar 3. līdz 13. punktu;

| b) | prasa sardzes sistēmas organizēt tā, lai sardzes personāla efektivitāte nepasliktinātos noguruma dēļ, un pienākumus organizēt tā, lai pirmais sardzes sastāvs reisa sākumā, kā arī nākamie sardzes sastāvi, kuri cits citu nomaina, būtu pietiekami atpūtušies un arī citādi gatavi pienākumu veikšanai. |
| --- | --- |

b)

prasa sardzes sistēmas organizēt tā, lai sardzes personāla efektivitāte nepasliktinātos noguruma dēļ, un pienākumus organizēt tā, lai pirmais sardzes sastāvs reisa sākumā, kā arī nākamie sardzes sastāvi, kuri cits citu nomaina, būtu pietiekami atpūtušies un arī citādi gatavi pienākumu veikšanai.

2.   Lai novērstu narkotiku un pārmērīgu alkohola lietošanu, dalībvalstis nodrošina attiecīgu pasākumu noteikšanu saskaņā ar šo pantu.

3.   Dalībvalstis ņem vērā apdraudējumu, ko rada jūrnieku nogurums, jo īpaši to jūrnieku, kuru pienākumos ietilpst kuģa ekspluatācija drošā un neapdraudētā veidā.

4.   Visām personām, kuras norīko dežurēt sardzes virsnieka vai ierindas jūrnieka, kurš ir viens no sardzes, statusā, kā arī tiem, kuri norīkoti pildīt drošuma, piesārņojuma novēršanas un drošības pienākumus, nodrošina atpūtas laiku, kurš ir ne mazāks kā:

| a) | vismaz desmit atpūtas stundas jebkurā 24 stundu laikposmā; un |
| --- | --- |

a)

vismaz desmit atpūtas stundas jebkurā 24 stundu laikposmā; un

| b) | 77 stundas jebkurā septiņu dienu laikposmā. |
| --- | --- |

b)

77 stundas jebkurā septiņu dienu laikposmā.

5.   Atpūtas laiku drīkst sadalīt ne vairāk kā divās daļās, no kuriem viena ilgst vismaz sešas stundas, un secīgus atpūtas posmus atdalošais starplaiks nav ilgāks par 14 stundām.

6.   Šā panta 4. un 5. punktā noteiktās prasības attiecībā uz atpūtas laiku nav jāievēro ārkārtas situācijās vai citos svarīgākos darbības apstākļos. Došanās uz pulcēšanās vietām, ugunsdzēsības un kuģa pamešanas mācību trauksmes, kā arī mācību trauksmes, ko paredz valsts tiesību akti un starptautiskie instrumenti, rīko tādā veidā, lai līdz minimumam samazinātu to ietekmi uz atpūtas laiku un neradītu nogurumu.

7.   Dalībvalstis paredz, ka sardzes grafiks ir izlikts viegli pieejamā vietā. Grafikus sagatavo standarta formātā kuģa darba valodā vai valodās un angļu valodā.

8.   Ja jūrnieku izsauc darbā, piemēram, kad mašīntelpa ir bez uzraudzības, un ja izsaukums ir pārtraucis parasto atpūtas laiku, jūrniekam piešķir pietiekamu kompensācijas atpūtas laiku.

9.   Lai varētu uzraudzīt un pārbaudīt atbilstību šim pantam, dalībvalstis prasa, lai jūrnieku dienas atpūtas laika uzskaites dokumenti būtu sagatavoti standarta formātā kuģa darba valodā vai valodās un angļu valodā. Jūrnieki saņem uz viņiem attiecošos uzskaites dokumentu eksemplāru, ko apstiprina kapteinis vai kapteiņa pilnvarota persona, un jūrnieki.

10.   Neatkarīgi no 3. līdz 9. punktā paredzētajiem noteikumiem kuģa kapteinis ir tiesīgs prasīt, lai jūrnieks strādātu jebkādu nepieciešamo stundu skaitu, ja tas nepieciešams kuģa, uz tā esošo personu vai kravas tūlītējai drošībai vai lai sniegtu palīdzību citiem kuģiem vai personām, kuras jūrā nokļuvušas avārijā. Attiecīgi kapteinis var atcelt atpūtas laika grafiku un prasīt, lai jūrnieks strādātu jebkādu nepieciešamo stundu skaitu, līdz tiek atjaunots normālais stāvoklis. Pēc normālā stāvokļa atjaunošanas, tiklīdz tas ir praktiski iespējams, kapteinis nodrošina, lai katram jūrniekam, kurš strādājis plānotajā atpūtas laikā, tiktu piešķirts pietiekams atpūtas laiks.

11.   Pienācīgi ievērojot vispārējos darba ņēmēju veselības aizsardzības un drošības principus un saskaņā ar Direktīvu 1999/63/EK, dalībvalstis var – ar valsts tiesību aktiem vai procedūru attiecībā uz kompetentu iestādi –, atļaut vai reģistrēt koplīgumus, kas pieļauj izņēmumus no šā panta 4. punkta b) apakšpunktā un 5. punktā noteiktā vajadzīgā atpūtas laika, ar noteikumu, ka atpūtas laiks ir ne mazāks kā 70 stundas jebkurā septiņu dienu laikposmā un atbilst šā panta 12. un 13. punktā izklāstītiem ierobežojumiem. Šādos izņēmumos, ciktāl tas iespējams, ievēro noteiktās normas, bet tajos var paredzēt biežākus vai garākus atvaļinājumus vai kompensācijas atvaļinājuma piešķiršanu sardzes jūrniekiem vai jūrniekiem, kas strādā uz kuģa īsos pārbraucienos. Izņēmumos iespēju robežās ievēro norādījumus par noguruma novēršanu, kas paredzēti STCW kodeksa B-VIII/1. iedaļā. Izņēmumi no minimālā atpūtas stundu skaita, kas paredzēts šā panta 4. punkta a) apakšpunktā, nav atļauti.

12.   Šā panta 11. punktā minētie izņēmumi no 4. punkta b) apakšpunktā noteiktā nedēļas atpūtas laika nav pieļaujami ilgāk par divām secīgām nedēļām. Divu šādu izņēmumu starplaiks uz kuģa ir ne mazāks par divkāršu izņēmuma ilgumu.

13.   Atbilstīgi 11. punktā minētajai iespējai pieļaut izņēmumus no 5. punkta prasībām minimālo atpūtas laiku jebkurā 24 stundu laikposmā, kas paredzēts 4. punkta a) apakšpunktā, drīkst sadalīt ne vairāk kā trijos atpūtas posmos, no kuriem viens ilgst vismaz sešas stundas un neviens no abiem pārējiem nav mazāks par vienu stundu. Secīgus atpūtas posmus atdalošais starplaiks nav ilgāks par 14 stundām. Izņēmumu ilgums nepārsniedz divus 24 stundu laikposmus jebkurā septiņu dienu laikposmā.

14.   Alkohola pārmērīgas lietošanas novēršanas nolūkā dalībvalstis nosaka, ka kapteiņiem, virsniekiem un pārējiem jūrniekiem, pildot drošuma, drošības un jūras vides aizsardzības pienākumus, alkohola koncentrācija nedrīkst pārsniegt 0,05 % (asinīs) vai 0,25 mg/l (izelpā) un nav atļauts lietot alkoholu tādā daudzumā, kas noved pie šādas koncentrācijas.

17. pants

Īpašās atļaujas

1.   Ārkārtējas vajadzības apstākļos kompetentās iestādes var, ja pēc to atzinuma tas nerada apdraudējumu personām, īpašumam vai videi, izsniegt atļauju, saskaņā ar kuru konkrēts jūrnieks var strādāt uz konkrēta kuģa noteiktu laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus, statusā, kuram tam nav atbilstīga sertifikāta, ja tas nav radiosakaru operatora statuss, izņemot gadījumus, kas paredzēti attiecīgajos noteikumos par radiosakariem, ar noteikumu, ka persona, kam izsniedz īpašo atļauju, ir pienācīgi kvalificēta, lai ieņemtu brīvo amatu, neradot risku, un atbilst kompetento iestāžu prasībām. Īpašās atļaujas tomēr nepiešķir kapteiņiem un vecākajiem mehāniķiem, izņemot nepārvaramas varas gadījumus, un arī tad tikai uz īsāko iespējamo laikposmu.

2.   Jebkuru īpašo atļauju, ko piešķir par kādu amatu, piešķir tikai tādai personai, kas ir pienācīgi sertificēta, lai ieņemtu par vienu pakāpi zemāku amatu. Ja par vienu pakāpi zemākam amatam sertificēšanu neprasa, tad īpašo atļauju var izsniegt personai, kuras kvalifikācija un pieredze, pēc kompetento iestāžu atzinuma, ir skaidri līdzvērtīga ieņemamā amata prasībām ar noteikumu, ka, ja tādai personai nav atbilstīga sertifikāta, tad tai tiek prasīts iziet pārbaudi, ko kompetentās iestādes pieņēmušas kā tādu, kas pierāda, ka tādu īpašo atļauju var droši izsniegt. Turklāt kompetentās iestādes nodrošina, lai attiecīgo amatu pēc iespējas drīzāk ieņemtu atbilstīga sertifikāta īpašnieks.

18. pants

Dalībvalstu atbildība attiecībā uz sagatavošanu un vērtēšanu

1.   Dalībvalstis izraugās iestādes vai struktūras, kurām:

| a) | jāveic 3. pantā minētā sagatavošana; |
| --- | --- |

a)

jāveic 3. pantā minētā sagatavošana;

| b) | vajadzības gadījumā jāorganizē un/vai jāpārrauga eksāmeni; |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā jāorganizē un/vai jāpārrauga eksāmeni;

| c) | jāizsniedz 4. pantā minētie sertifikāti; |
| --- | --- |

c)

jāizsniedz 4. pantā minētie sertifikāti;

| d) | jāpiešķir 17. pantā paredzētās īpašās atļaujas. |
| --- | --- |

d)

jāpiešķir 17. pantā paredzētās īpašās atļaujas.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | jūrnieku sagatavošana un vērtēšana pilnībā:






  i) | ir izveidota saskaņā ar rakstiskām programmām, kas ietver tādas pasniegšanas metodes un līdzekļus, procedūras un kursa materiālu, kas vajadzīgi, lai sasniegtu paredzēto kompetences standartu; |
| --- | --- | --- |

a)

jūrnieku sagatavošana un vērtēšana pilnībā:

i)

ir izveidota saskaņā ar rakstiskām programmām, kas ietver tādas pasniegšanas metodes un līdzekļus, procedūras un kursa materiālu, kas vajadzīgi, lai sasniegtu paredzēto kompetences standartu;

| ii) | ka to vada, uzrauga, novērtē un atbalsta personas, kas ir kvalificētas saskaņā ar d), e) un f) apakšpunktu; |
| --- | --- |

ii)

ka to vada, uzrauga, novērtē un atbalsta personas, kas ir kvalificētas saskaņā ar d), e) un f) apakšpunktu;

| b) | personas, kuras vada jūrnieku sagatavošanu darba vietā vai veic novērtēšanu uz kuģa, to var darīt tikai tad, ja tāda sagatavošana vai novērtēšana negatīvi neietekmēs kuģa normālu darbību un viņi var veltīt savu laiku un uzmanību sagatavošanai vai novērtēšanai; |
| --- | --- |

b)

personas, kuras vada jūrnieku sagatavošanu darba vietā vai veic novērtēšanu uz kuģa, to var darīt tikai tad, ja tāda sagatavošana vai novērtēšana negatīvi neietekmēs kuģa normālu darbību un viņi var veltīt savu laiku un uzmanību sagatavošanai vai novērtēšanai;

| c) | pasniedzēji, pārbaudes vadītāji un eksaminētāji ir atbilstīgi kvalificēti, lai veiktu konkrēto veidu un līmeņu sagatavošanu vai novērtētu jūrnieku kompetenci uz kuģa vai krastā; |
| --- | --- |

c)

pasniedzēji, pārbaudes vadītāji un eksaminētāji ir atbilstīgi kvalificēti, lai veiktu konkrēto veidu un līmeņu sagatavošanu vai novērtētu jūrnieku kompetenci uz kuģa vai krastā;

| d) | jebkura persona, kura vada jūrnieka sagatavošanu darba vietā, kas notiek uz kuģa vai krastā un ko nolemts izmantot, kvalificējoties sertificēšanai saskaņā ar šo direktīvu:






  i) | novērtē sagatavošanas programmu un izprot īpašos sagatavošanas mērķus attiecībā uz konkrēto veicamās sagatavošanas veidu; |
| --- | --- | --- |

d)

jebkura persona, kura vada jūrnieka sagatavošanu darba vietā, kas notiek uz kuģa vai krastā un ko nolemts izmantot, kvalificējoties sertificēšanai saskaņā ar šo direktīvu:

i)

novērtē sagatavošanas programmu un izprot īpašos sagatavošanas mērķus attiecībā uz konkrēto veicamās sagatavošanas veidu;

| ii) | ir kvalificēta uzdevumam, kuram notiek sagatavošana; |
| --- | --- |

ii)

ir kvalificēta uzdevumam, kuram notiek sagatavošana;

| iii) | ja veic sagatavošanu, izmantojot modelējošas ierīces, tad:






  — | ir saņēmusi atbilstīgus norādījumus pasniegšanas metodikā, kas saistīta ar modelējošo ierīču izmantošanu; un |
| --- | --- | --- |

iii)

ja veic sagatavošanu, izmantojot modelējošas ierīces, tad:

—

ir saņēmusi atbilstīgus norādījumus pasniegšanas metodikā, kas saistīta ar modelējošo ierīču izmantošanu; un

| — | ir guvusi praktisku pieredzi darbā ar konkrēto izmantojamo modelējošo ierīču veidu; |
| --- | --- |

—

ir guvusi praktisku pieredzi darbā ar konkrēto izmantojamo modelējošo ierīču veidu;

| e) | jebkura persona, kuras atbildībā ir pārraudzīt jūrnieka sagatavošanu darba vietā, ko plāno izmantot, kvalificējoties sertificēšanai, pilnībā izprot sagatavošanas programmu un īpašos mērķus attiecībā uz katru veicamās sagatavošanas veidu; |
| --- | --- |

e)

jebkura persona, kuras atbildībā ir pārraudzīt jūrnieka sagatavošanu darba vietā, ko plāno izmantot, kvalificējoties sertificēšanai, pilnībā izprot sagatavošanas programmu un īpašos mērķus attiecībā uz katru veicamās sagatavošanas veidu;

| f) | jebkura persona, kura veic jūrnieka kompetences novērtējumu darba vietā, kas notiek uz kuģa vai krastā un ko nolemts izmantot, kvalificējoties sertificēšanai, saskaņā ar šo direktīvu:






  i) | ir ar attiecīgu zināšanu līmeni un izpratni par novērtējamo kompetenci; |
| --- | --- | --- |

f)

jebkura persona, kura veic jūrnieka kompetences novērtējumu darba vietā, kas notiek uz kuģa vai krastā un ko nolemts izmantot, kvalificējoties sertificēšanai, saskaņā ar šo direktīvu:

i)

ir ar attiecīgu zināšanu līmeni un izpratni par novērtējamo kompetenci;

| ii) | ir kvalificēta tam uzdevumam, attiecībā uz kuru veic novērtējumu; |
| --- | --- |

ii)

ir kvalificēta tam uzdevumam, attiecībā uz kuru veic novērtējumu;

| iii) | ir saņēmusi attiecīgus norādījumus par novērtēšanas metodēm un praksi; |
| --- | --- |

iii)

ir saņēmusi attiecīgus norādījumus par novērtēšanas metodēm un praksi;

| iv) | ir guvusi praktisku pieredzi novērtējumu veikšanā; |
| --- | --- |

iv)

ir guvusi praktisku pieredzi novērtējumu veikšanā;

| v) | ja veic novērtējumu, kas ietver modelējošu ierīču izmantošanu, tad ir guvusi praktisku pieredzi novērtējumu veikšanā par konkrēto modelējošās ierīces veidu, pieredzējuša eksaminētāja pārraudzībā un atbilstīgi viņa prasībām; |
| --- | --- |

v)

ja veic novērtējumu, kas ietver modelējošu ierīču izmantošanu, tad ir guvusi praktisku pieredzi novērtējumu veikšanā par konkrēto modelējošās ierīces veidu, pieredzējuša eksaminētāja pārraudzībā un atbilstīgi viņa prasībām;

| g) | ja dalībvalsts atzīst sagatavošanas kursu, mācību institūtu vai kvalifikāciju, ko piešķīris kāds mācību institūts, un tas sastāda daļu prasību, lai izsniegtu sertifikātu, tad pasniedzēju un eksaminētāju kvalifikācijām un pieredzei piemēro 11. pantā paredzētos kvalitātes standartu noteikumus. Tāda kvalifikācija, pieredze un kvalitātes standartu piemērošana ietver atbilstīgu sagatavotību pasniegšanas metodikā un sagatavošanas un novērtējuma metodēs un praksē un atbilst visām piemērojamām šā punkta d), e) un f) apakšpunkta prasībām. |
| --- | --- |

g)

ja dalībvalsts atzīst sagatavošanas kursu, mācību institūtu vai kvalifikāciju, ko piešķīris kāds mācību institūts, un tas sastāda daļu prasību, lai izsniegtu sertifikātu, tad pasniedzēju un eksaminētāju kvalifikācijām un pieredzei piemēro 11. pantā paredzētos kvalitātes standartu noteikumus. Tāda kvalifikācija, pieredze un kvalitātes standartu piemērošana ietver atbilstīgu sagatavotību pasniegšanas metodikā un sagatavošanas un novērtējuma metodēs un praksē un atbilst visām piemērojamām šā punkta d), e) un f) apakšpunkta prasībām.

19. pants

Saziņa uz kuģa

Dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | neskarot b) un d) punktu, uz visiem kuģiem, kas kuģo ar kādas dalībvalsts karogu, vienmēr ir līdzekļi efektīvai ar drošības apsvērumiem saistītu balss sakaru uzturēšanai starp visiem kuģa apkalpes locekļiem, jo īpaši attiecībā uz paziņojumu un norādījumu savlaicīgu uztveri un sapratni; |
| --- | --- |

a)

neskarot b) un d) punktu, uz visiem kuģiem, kas kuģo ar kādas dalībvalsts karogu, vienmēr ir līdzekļi efektīvai ar drošības apsvērumiem saistītu balss sakaru uzturēšanai starp visiem kuģa apkalpes locekļiem, jo īpaši attiecībā uz paziņojumu un norādījumu savlaicīgu uztveri un sapratni;

| b) | lai nodrošinātu apkalpes efektīvu darbību attiecībā uz drošības jautājumiem, uz visiem pasažieru kuģiem, kas kuģo ar kādas dalībvalsts karogu, un uz visiem pasažieru kuģiem, kas sāk un/vai beidz reisu kādas dalībvalsts ostā, nosaka darba valodu un to reģistrē kuģa žurnālā;
  attiecīgo darba valodu nosaka kompānija vai kapteinis, atkarībā no situācijas; uz visiem jūrniekiem attiecas prasība saprast un, ja vajadzīgs, dot pavēles un norādījumus, kā arī ziņot tajā valodā;
  ja darba valoda nav dalībvalsts oficiālā valoda, tad visos plānos un sarakstos, kas jāizvieto redzamās vietās, iekļauj tulkojumu darba valodā; |
| --- | --- |

b)

lai nodrošinātu apkalpes efektīvu darbību attiecībā uz drošības jautājumiem, uz visiem pasažieru kuģiem, kas kuģo ar kādas dalībvalsts karogu, un uz visiem pasažieru kuģiem, kas sāk un/vai beidz reisu kādas dalībvalsts ostā, nosaka darba valodu un to reģistrē kuģa žurnālā;

attiecīgo darba valodu nosaka kompānija vai kapteinis, atkarībā no situācijas; uz visiem jūrniekiem attiecas prasība saprast un, ja vajadzīgs, dot pavēles un norādījumus, kā arī ziņot tajā valodā;

ja darba valoda nav dalībvalsts oficiālā valoda, tad visos plānos un sarakstos, kas jāizvieto redzamās vietās, iekļauj tulkojumu darba valodā;

| c) | uz pasažieru kuģiem personāls, kas minēts trauksmju sarakstā, lai palīdzētu pasažieriem ārkārtas situācijās, ir viegli atpazīstams un ar pietiekamu sazināšanās prasmi, lai veiktu tādus pienākumus, ņemot vērā jebkuru šādu faktoru atbilstīgu un piemērotu kombināciju:






  i) | valoda vai valodas, kas atbilst galvenajām to pasažieru tautībām, kuri tiek pārvadāti noteiktā maršrutā; |
| --- | --- | --- |

c)

uz pasažieru kuģiem personāls, kas minēts trauksmju sarakstā, lai palīdzētu pasažieriem ārkārtas situācijās, ir viegli atpazīstams un ar pietiekamu sazināšanās prasmi, lai veiktu tādus pienākumus, ņemot vērā jebkuru šādu faktoru atbilstīgu un piemērotu kombināciju:

i)

valoda vai valodas, kas atbilst galvenajām to pasažieru tautībām, kuri tiek pārvadāti noteiktā maršrutā;

| ii) | iespējamība, ka prasme izmantot angļu valodas pamatvārdu krājumu, lai sniegtu svarīgākās instrukcijas, var nodrošināt saziņu ar pasažieri, kam vajadzīga palīdzība, gan tad, ja pasažierim un apkalpes loceklim ir kopēja valoda, gan tad, ja tās nav; |
| --- | --- |

ii)

iespējamība, ka prasme izmantot angļu valodas pamatvārdu krājumu, lai sniegtu svarīgākās instrukcijas, var nodrošināt saziņu ar pasažieri, kam vajadzīga palīdzība, gan tad, ja pasažierim un apkalpes loceklim ir kopēja valoda, gan tad, ja tās nav;

| iii) | iespējamā vajadzība ārkārtējā situācijā sazināties ar citu līdzekļu starpniecību – piemēram, izmantojot demonstrēšanu, žestus vai vēršot uzmanību uz instrukciju atrašanās vietu, pulcēšanās vietām, dzīvības glābšanas ierīcēm vai evakuēšanās ceļiem –, kad mutiska sazināšanās nav iespējama; |
| --- | --- |

iii)

iespējamā vajadzība ārkārtējā situācijā sazināties ar citu līdzekļu starpniecību – piemēram, izmantojot demonstrēšanu, žestus vai vēršot uzmanību uz instrukciju atrašanās vietu, pulcēšanās vietām, dzīvības glābšanas ierīcēm vai evakuēšanās ceļiem –, kad mutiska sazināšanās nav iespējama;

| iv) | apjoms, kādā pasažieri ir saņēmuši pilnīgu drošības instruktāžu dzimtajā valodā vai valodās; |
| --- | --- |

iv)

apjoms, kādā pasažieri ir saņēmuši pilnīgu drošības instruktāžu dzimtajā valodā vai valodās;

| v) | valodas, kurās ārkārtas situācijā vai treniņa laikā var pārraidīt avārijas paziņojumus, lai sniegtu svarīgākos ieteikumus pasažieriem un atvieglotu apkalpes locekļu darbu, kad tie sniedz palīdzību pasažieriem; |
| --- | --- |

v)

valodas, kurās ārkārtas situācijā vai treniņa laikā var pārraidīt avārijas paziņojumus, lai sniegtu svarīgākos ieteikumus pasažieriem un atvieglotu apkalpes locekļu darbu, kad tie sniedz palīdzību pasažieriem;

| d) | uz naftas tankkuģiem, tankkuģiem ķimikāliju pārvadāšanai un tankkuģiem sašķidrinātās gāzes pārvadāšanai, kuri kuģo ar kādas dalībvalsts karogu, kapteinis, virsnieki un ierindas jūrnieki spēj cits ar citu sazināties vienā vai vairākās kopējās darba valodās; |
| --- | --- |

d)

uz naftas tankkuģiem, tankkuģiem ķimikāliju pārvadāšanai un tankkuģiem sašķidrinātās gāzes pārvadāšanai, kuri kuģo ar kādas dalībvalsts karogu, kapteinis, virsnieki un ierindas jūrnieki spēj cits ar citu sazināties vienā vai vairākās kopējās darba valodās;

| e) | ir pietiekami efektīvi līdzekļi saziņai starp kuģi un krasta iestādēm; šādu saziņu veic saskaņā ar SOLAS 74 V nodaļas 14. noteikuma 4. punktu; |
| --- | --- |

e)

ir pietiekami efektīvi līdzekļi saziņai starp kuģi un krasta iestādēm; šādu saziņu veic saskaņā ar SOLAS 74 V nodaļas 14. noteikuma 4. punktu;

SOLAS 74

| f) | veicot ostas valsts kontroli atbilstīgi Direktīvai 2009/16/EK, dalībvalstis arī pārbauda, vai kuģi, kas kuģo ar kādas valsts, kas nav dalībvalsts, karogu, atbilst šā panta prasībām. |
| --- | --- |

f)

veicot ostas valsts kontroli atbilstīgi Direktīvai 2009/16/EK, dalībvalstis arī pārbauda, vai kuģi, kas kuģo ar kādas valsts, kas nav dalībvalsts, karogu, atbilst šā panta prasībām.

20. pants

Kompetences sertifikātu un prasmes sertifikātu atzīšana

1.   Jūrniekiem, kuriem nav dalībvalstu izsniegtu kompetences sertifikātu vai prasmes sertifikātu, ko dalībvalstis izsniedz kapteiņiem un virsniekiem saskaņā ar STCW konvencijas Noteikumiem V/1-1 un V/1-2, var ļaut strādāt uz kuģiem, kuri kuģo ar kādas dalībvalsts karogu, ar noteikumu, ka lēmums par viņu kompetences sertifikātu vai prasmes sertifikātu atzīšanu ir pieņemts saskaņā ar šā panta 2. līdz 6. punktā izklāstīto procedūru.

2.   Dalībvalsts, kas plāno ar indosamentu atzīt šā panta 1. punktā minēto kompetences sertifikātu vai prasmes sertifikātu, kuru trešā valsts izsniegusi kapteinim, virsniekam vai radiosakaru operatoram darbam uz kuģa, kas kuģo ar tās karogu, iesniedz Komisijai minētās trešās valsts atzīšanas pieprasījumu kopā ar sākotnējo analīzi par trešās valsts atbilstību STCW konvencijas prasībām, apkopojot šīs direktīvas II pielikumā minēto informāciju. Minētajā sākotnējā analīzē dalībvalsts, pamatojot savu pieprasījumu, sniedz papildu informāciju par trešās valsts atzīšanas iemesliem.

Kad dalībvalsts iesniegusi šādu pieprasījumu, Komisija nekavējoties apstrādā minēto pieprasījumu un saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru pieņem lēmumu par trešās valsts sagatavošanas un sertificēšanas sistēmu novērtējuma uzsākšanu saprātīgā laikā, pienācīgi ņemot vērā šā panta 3. punktā norādīto termiņu.

Ja pieņemts pozitīvs lēmums par novērtēšanas sākšanu, Komisija ar Eiropas Jūras drošības aģentūras palīdzību un pieprasījumu iesniegušās dalībvalsts un jebkuru citu ieinteresētu dalībvalstu iespējamu iesaistīšanos apkopo šīs direktīvas II pielikumā minēto informāciju un veic tās trešās valsts sagatavošanas un sertificēšanas sistēmu novērtējumu, attiecībā uz kuru iesniegts atzīšanas pieprasījums, lai pārbaudītu, vai attiecīgā trešā valsts atbilst visām STCW konvencijas prasībām un vai ir īstenoti atbilstoši pasākumi, lai novērstu viltotu sertifikātu izsniegšanu, un izskatītu, vai tā ir ratificējusi 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā.

3.   Ja šā panta 2. punktā minētās novērtēšanas rezultātā Komisija secina, ka visas minētās prasības ir izpildītas, tā pieņem īstenošanas aktus, kuros izklāsta savu lēmumu par trešās valsts atzīšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru 24 mēnešu laikā pēc tam, kad dalībvalsts iesniegusi šā panta 2. punktā minēto pieprasījumu.

Ja attiecīgajai trešai valstij jāīsteno nozīmīgi korektīvi pasākumi, tostarp jāveic grozījumi tiesību aktos un izglītības, sagatavošanas un sertificēšanas sistēmā, lai izpildītu STCW konvencijas prasības, šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas aktus pieņem 36 mēnešu laikā pēc tam, kad dalībvalsts iesniegusi šā panta 2. punktā minēto pieprasījumu.

Dalībvalsts, kura iesniegusi pieprasījumu, var nolemt vienpusēji atzīt trešo valsti līdz brīdim, kad ir pieņemts īstenošanas akts saskaņā ar šo punktu. Šādas vienpusējas atzīšanas gadījumā dalībvalsts paziņo Komisijai to indosamentu skaitu, kas apstiprina atzīšanu un ir izsniegti saistībā ar 1. punktā minētajiem trešās valsts izsniegtajiem kompetences sertifikātiem un prasmes sertifikātiem, līdz ir pieņemts īstenošanas akts par minētās trešās valsts atzīšanu.

4.   Dalībvalsts attiecībā uz kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, var lemt indosēt sertifikātus, ko izsniegušas Kopienas atzītas trešās valstis, ņemot vērā noteikumus, kas paredzēti II pielikuma 4. un 5. punktā.

5.   To sertifikātu atzīšana, ko izsniegušas atzītas trešās valstis un kas līdz 2005. gada 14. jūnijam publicēti Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā, paliek spēkā.

Minēto atzīšanu var izmantot visas dalībvalstis, ja vien Komisija nav vēlāk to atsaukusi, ievērojot 21. pantu.

6.   Komisija sagatavo un atjaunina atzīto trešo valstu sarakstu. Šo sarakstu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

7.   Neatkarīgi no 4. panta 7. punkta, ja apstākļi to prasa, dalībvalsts var atļaut jūrniekam, kam ir atbilstīgs un derīgs sertifikāts, kuru izsniegusi un pienācīgi indosējusi trešā valsts, bet kuru vēl nav atzīšanai indosējusi attiecīgā dalībvalsts, lai šis sertifikāts būtu derīgs darbam uz kuģa, kurš kuģo ar tās karogu, strādāt statusā, kas nav radista vai radiosakaru operatora statuss, izņemot gadījumus, kas paredzēti noteikumos par radiosakariem, uz laiku, kas nepārsniedz trīs mēnešus, uz kuģa, kas kuģo ar tās karogu.

Tur gatavībā dokumentāru pierādījumu, ka kompetentajām iestādēm ir iesniegts pieteikums par indosamenta saņemšanu.

21. pants

Neatbilstība STCW konvencijas prasībām

1.   Neatkarīgi no II pielikumā noteiktajiem kritērijiem, ja dalībvalsts uzskata, ka atzīta trešā valsts vairs neievēro STCW konvencijas prasības, tā nekavējoties informē Komisiju, sniedzot pienācīgu pamatojumu.

Komisija nekavējoties nosūta šo jautājumu 31. panta 1. punktā minētajai komitejai.

2.   Neatkarīgi no II pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, ja Komisija uzskata, ka atzīta trešā valsts vairs neievēro STCW konvencijas prasības, tā nekavējoties informē dalībvalstis, sniedzot pienācīgu pamatojumu.

Komisija nekavējoties nosūta šo jautājumu 31. panta 1. punktā minētajai komitejai.

3.   Ja dalībvalsts plāno atsaukt to visu sertifikātu indosamentus, ko izsniegusi trešā valsts, tā nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par savu nodomu, sniedzot tam pienācīgu pamatojumu.

4.   Komisija, kurai palīdz Eiropas Jūras drošības aģentūra, no jauna novērtē attiecīgās trešās valsts atzīšanu, lai pārbaudītu, vai minētā trešā valsts ievēro STCW konvencijas prasības.

5.   Ja ir norādes uz to, ka konkrēta jūrniecības mācību iestāde vairs neievēro STCW prasības, Komisija paziņo attiecīgajai trešai valstij par to, ka minētās trešās valsts sertifikātu atzīšana tiks atsaukta divu mēnešu laikā, ja vien netiks veikti pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību visām STCW konvencijas prasībām.

6.   Lēmumu par atzīšanas atsaukšanu pieņem Komisija. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Attiecīgās dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu lēmumu.

7.   Indosamenti, ar ko apliecina sertifikātu atzīšanu un kas izsniegti atbilstīgi 4. panta 7. punktam pirms dienas, kurā pieņemts lēmums atsaukt trešās valsts atzīšanu, paliek spēkā. Tomēr jūrnieki, kam ir šādi indosamenti, nedrīkst prasīt indosamentus, ar ko atzīst augstāku kvalifikāciju, ja vien šādas kvalifikācijas paaugstināšanas vienīgais pamats nav papildu jūras dienesta pieredze.

8.   Ja dalībvalsts vairāk nekā astoņus gadus nav izsniegusi indosamentus, kas apstiprina atzīšanu saistībā ar 20. panta 1. punktā minētajiem trešās valsts izsniegtajiem kompetences sertifikātiem vai prasmes sertifikātiem, minētās trešās valsts sertifikātu atzīšana tiek atkārtoti pārbaudīta. Pēc trešās valsts atkārtotas pārbaudīšanas Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, par to vismaz sešus mēnešus iepriekš paziņojot dalībvalstij un trešai valstij.

22. pants

Atkārtota novērtēšana

1.   Komisija ar Eiropas Jūras drošības aģentūras palīdzību regulāri un vismaz 10 gadu laikā no pēdējā novērtējuma atkārtoti novērtē trešās valstis, kas ir atzītas saskaņā ar 20. panta 3. punkta pirmajā daļā minēto procedūru, tostarp tās, kas minētas 20. panta 6. punktā, lai pārbaudītu, vai tās atbilst attiecīgajiem II pielikumā noteiktajiem kritērijiem un vai veikti vajadzīgie pasākumi, lai novērstu viltotu sertifikātu izsniegšanu.

2.   Komisija ar Eiropas Jūras drošības aģentūras palīdzību atkārtoti novērtē trešās valstis, pamatojoties uz prioritātes kritērijiem. Prioritātes kritēriji ietver šādus datus:

| a) | darbības dati, ko sniedz ostas valsts kontrole saskaņā ar 24. pantu; |
| --- | --- |

a)

darbības dati, ko sniedz ostas valsts kontrole saskaņā ar 24. pantu;

| b) | to indosamentu skaits, kas apstiprina atzīšanu saistībā ar trešās valsts izsniegtajiem kompetences sertifikātiem vai prasmes sertifikātiem, kas izsniegti saskaņā ar STCW konvencijas Noteikumiem V/1-1 un V/1-2; |
| --- | --- |

b)

to indosamentu skaits, kas apstiprina atzīšanu saistībā ar trešās valsts izsniegtajiem kompetences sertifikātiem vai prasmes sertifikātiem, kas izsniegti saskaņā ar STCW konvencijas Noteikumiem V/1-1 un V/1-2;

| c) | trešās valsts akreditētu jūrniecības izglītības un sagatavošanas iestāžu skaits; |
| --- | --- |

c)

trešās valsts akreditētu jūrniecības izglītības un sagatavošanas iestāžu skaits;

| d) | trešās valsts apstiprinātu jūrnieku sagatavošanas un profesionālās pilnveides programmu skaits; |
| --- | --- |

d)

trešās valsts apstiprinātu jūrnieku sagatavošanas un profesionālās pilnveides programmu skaits;

| e) | pēdējā Komisijas veiktā trešās valsts novērtējuma datums un minētajā novērtējumā konstatēto trūkumu skaits būtiskajos procesos; |
| --- | --- |

e)

pēdējā Komisijas veiktā trešās valsts novērtējuma datums un minētajā novērtējumā konstatēto trūkumu skaits būtiskajos procesos;

| f) | jebkādas būtiskas izmaiņas trešās valsts jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmā; |
| --- | --- |

f)

jebkādas būtiskas izmaiņas trešās valsts jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmā;

| g) | to trešās valsts sertificēto jūrnieku kopējais skaits, kuri strādā uz kuģiem, kas kuģo ar dalībvalstu karogu, un šo jūrnieku sagatavotības un kvalifikācijas līmenis; |
| --- | --- |

g)

to trešās valsts sertificēto jūrnieku kopējais skaits, kuri strādā uz kuģiem, kas kuģo ar dalībvalstu karogu, un šo jūrnieku sagatavotības un kvalifikācijas līmenis;

| h) | jebkādu attiecīgu iestāžu vai citu ieinteresēto personu sniegta informācija, ja tāda ir pieejama, par profesionālās sagatavošanas standartiem minētajā trešā valstī. |
| --- | --- |

h)

jebkādu attiecīgu iestāžu vai citu ieinteresēto personu sniegta informācija, ja tāda ir pieejama, par profesionālās sagatavošanas standartiem minētajā trešā valstī.

Ja trešā valsts neatbilst STCW konvencijas prasībām saskaņā ar šīs direktīvas 21. pantu, minētās valsts atkārtota novērtēšana ir prioritāte attiecībā pret pārējām trešām valstīm.

3.   Komisija nodod dalībvalstīm ziņojumu ar novērtējuma rezultātiem.

23. pants

Ostas valsts kontrole

1.   Visus kuģus neatkarīgi no karoga, ar kuru tie kuģo, izņemot 1. pantā minētos kuģu tipus, tiem atrodoties dalībvalsts ostās, pakļauj ostas valsts kontrolei, ko veic virsnieki, kurus konkrētā dalībvalsts ir attiecīgi pilnvarojusi, lai pārbaudītu, vai visiem jūrniekiem, kas strādā uz kuģa un kam saskaņā ar STCW konvenciju jābūt kompetences sertifikātam un/vai prasmes sertifikātam un/vai dokumentāram pierādījumam, ir šāds kompetences sertifikāts vai derīga īpaša atļauja un/vai prasmes sertifikāts un/vai dokumentārs pierādījums.

2.   Īstenojot ostas valsts kontroli atbilstīgi šai direktīvai, dalībvalstis nodrošina, ka tiek piemēroti visi Direktīvā 2009/16/EK paredzētie attiecīgie noteikumi un procedūras.

24. pants

Ostas valsts kontroles procedūras

1.   Neskarot Direktīvu 2009/16/EK, ostas valsts kontrole, ievērojot 23. pantu, attiecas vienīgi uz:

| a) | pārbaudi, vai visiem jūrniekiem, kas strādā uz kuģa un kam saskaņā ar STCW konvenciju jābūt kompetences sertifikātam un/vai prasmes sertifikātam, ir šāds kompetences sertifikāts vai derīga īpašā atļauja un/vai prasmes sertifikāts, vai viņi sniedz dokumentāru pierādījumu, ka karoga valsts iestādēs ir iesniegts pieteikums par indosamenta saņemšanu, kas apliecinātu kompetences sertifikāta atzīšanu; |
| --- | --- |

a)

pārbaudi, vai visiem jūrniekiem, kas strādā uz kuģa un kam saskaņā ar STCW konvenciju jābūt kompetences sertifikātam un/vai prasmes sertifikātam, ir šāds kompetences sertifikāts vai derīga īpašā atļauja un/vai prasmes sertifikāts, vai viņi sniedz dokumentāru pierādījumu, ka karoga valsts iestādēs ir iesniegts pieteikums par indosamenta saņemšanu, kas apliecinātu kompetences sertifikāta atzīšanu;

| b) | pārbaudi, vai jūrnieku, kas strādā uz kuģa, numuri un sertifikāti ir saskaņā ar karoga valsts iestāžu izvirzītajām prasībām par drošu kuģa komandas komplektēšanu. |
| --- | --- |

b)

pārbaudi, vai jūrnieku, kas strādā uz kuģa, numuri un sertifikāti ir saskaņā ar karoga valsts iestāžu izvirzītajām prasībām par drošu kuģa komandas komplektēšanu.

2.   Kuģa jūrnieku spēju uzturēt, attiecīgi, sardzes pildīšanas un drošuma standartus, kā paredzēts STCW konvencijā, novērtē saskaņā ar STCW kodeksa A daļu, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka šādi standarti netiek uzturēti, jo ir iestājusies kāda no turpmāk minētajām situācijām:

| a) | kuģis ir bijis iesaistīts sadursmē, uzskrējis uz sēkļa vai klintīm vai strandējis; |
| --- | --- |

a)

kuģis ir bijis iesaistīts sadursmē, uzskrējis uz sēkļa vai klintīm vai strandējis;

| b) | no kuģa, kamēr tas bijis ceļā, noenkurojies vai pietauvojies, ir izmestas vielas, kas ir nelikumīgi saskaņā ar starptautisku konvenciju; |
| --- | --- |

b)

no kuģa, kamēr tas bijis ceļā, noenkurojies vai pietauvojies, ir izmestas vielas, kas ir nelikumīgi saskaņā ar starptautisku konvenciju;

| c) | ar kuģi ir izdarīti neparasti vai nedroši manevri, kuru laikā nav ievēroti SJO pieņemtie kuģu satiksmes noteikumi vai drošas kuģošanas prakse un procedūras; |
| --- | --- |

c)

ar kuģi ir izdarīti neparasti vai nedroši manevri, kuru laikā nav ievēroti SJO pieņemtie kuģu satiksmes noteikumi vai drošas kuģošanas prakse un procedūras;

| d) | ar kuģi ir izdarītas kādas citas tādas darbības, kas apdraudējušas cilvēkus, īpašumu, vidi vai mazinājušas drošumu; |
| --- | --- |

d)

ar kuģi ir izdarītas kādas citas tādas darbības, kas apdraudējušas cilvēkus, īpašumu, vidi vai mazinājušas drošumu;

| e) | sertifikāts ir iegūts krāpšanas ceļā vai sertifikāta īpašnieks nav tā persona, kam sertifikātu sākotnēji izsniedza; |
| --- | --- |

e)

sertifikāts ir iegūts krāpšanas ceļā vai sertifikāta īpašnieks nav tā persona, kam sertifikātu sākotnēji izsniedza;

| f) | kuģis kuģo ar tādas valsts karogu, kas nav ratificējusi STCW konvenciju, vai tam ir kapteinis, virsnieks vai ierindas jūrnieks ar sertifikātu, ko izsniegusi trešā valsts, kura nav ratificējusi STCW konvenciju. |
| --- | --- |

f)

kuģis kuģo ar tādas valsts karogu, kas nav ratificējusi STCW konvenciju, vai tam ir kapteinis, virsnieks vai ierindas jūrnieks ar sertifikātu, ko izsniegusi trešā valsts, kura nav ratificējusi STCW konvenciju.

3.   Neatkarīgi no sertifikāta pārbaudes, veicot novērtējumu saskaņā ar 2. punktu, no jūrnieka var prasīt pierādīt attiecīgo kompetenci pienākumu pildīšanas vietā. Tāds pierādījums var ietvert pārbaudi, vai ir izpildītas ekspluatācijas prasības attiecībā uz sardzes pildīšanas standartiem un vai ir jūrnieka kompetences līmenim atbilstīga pienācīga reakcija ārkārtas situācijās.

25. pants

Aizturēšana

Neskarot Direktīvu 2009/16/EK, šādi trūkumi tiktāl, ciktāl virsnieks, kurš veic ostas valsts kontroli, ir noteicis, ka tie var radīt apdraudējumu cilvēkiem, īpašumam vai videi, ir vienīgais pamatojums atbilstīgi šai direktīvai, lai dalībvalsts varētu aizturēt kuģi:

| a) | jūrniekiem nav sertifikātu, atbilstīgu sertifikātu, derīgu īpašo atļauju vai viņi nevar sniegt dokumentāru pierādījumu, ka karoga valsts iestādēm ir iesniegts pieteikums par indosamenta saņemšanu, kas apliecinātu sertifikāta atzīšanu; |
| --- | --- |

a)

jūrniekiem nav sertifikātu, atbilstīgu sertifikātu, derīgu īpašo atļauju vai viņi nevar sniegt dokumentāru pierādījumu, ka karoga valsts iestādēm ir iesniegts pieteikums par indosamenta saņemšanu, kas apliecinātu sertifikāta atzīšanu;

| b) | netiek ievērotas drošas kuģa komandas komplektēšanas prasības, ko noteikusi karoga valsts; |
| --- | --- |

b)

netiek ievērotas drošas kuģa komandas komplektēšanas prasības, ko noteikusi karoga valsts;

| c) | navigācijas vai mašīntelpas sardzes organizācija neatbilst prasībām, kādas konkrētam kuģim noteikusi karoga valsts; |
| --- | --- |

c)

navigācijas vai mašīntelpas sardzes organizācija neatbilst prasībām, kādas konkrētam kuģim noteikusi karoga valsts;

| d) | sardzē trūkst personas, kas būtu kvalificēta rīkoties ar aprīkojumu, kurš ir būtiski svarīgs kuģošanas drošībai, radiosakaru drošībai vai jūras piesārņojuma novēršanai; |
| --- | --- |

d)

sardzē trūkst personas, kas būtu kvalificēta rīkoties ar aprīkojumu, kurš ir būtiski svarīgs kuģošanas drošībai, radiosakaru drošībai vai jūras piesārņojuma novēršanai;

| e) | nevar iesniegt pierādījumu par profesionālo piemērotību veikt pienākumus, kas jūrniekiem uzdoti attiecībā uz kuģa drošību un piesārņojuma novēršanu; |
| --- | --- |

e)

nevar iesniegt pierādījumu par profesionālo piemērotību veikt pienākumus, kas jūrniekiem uzdoti attiecībā uz kuģa drošību un piesārņojuma novēršanu;

| f) | nespēja nodrošināt pirmo sardzi reisa sākumā un turpmāko sardzes nomaiņu ar cilvēkiem, kas būtu pietiekami atpūtušies un citādi gatavi pienākumu veikšanai. |
| --- | --- |

f)

nespēja nodrošināt pirmo sardzi reisa sākumā un turpmāko sardzes nomaiņu ar cilvēkiem, kas būtu pietiekami atpūtušies un citādi gatavi pienākumu veikšanai.

26. pants

Regulāra atbilstības uzraudzība

Neskarot Komisijas pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību darbību 258. pantu, Komisija, kam palīdz Eiropas Jūras drošības aģentūra, regulāri un vismaz ik pēc pieciem gadiem pārbauda, vai dalībvalstu noteiktās prasības atbilst minimālajām prasībām, kas noteiktas ar šo direktīvu.

27. pants

Informācija statistikas nolūkiem

1.   Dalībvalstis paziņo III pielikumā minēto informāciju Komisijai, lai varētu izpildīt 21. panta 8. punktu un 22. panta 2. punktu un dalībvalstis un Komisija to izmantotu politikas veidošanā.

2.   Dalībvalstis katru gadu elektroniskā formātā Komisijai dara pieejamu minēto informāciju, kas reģistrēta līdz iepriekšējā gada 31. decembrim. Dalībvalstis saglabā visas īpašuma tiesības uz informāciju tās neapstrādātajā datu formātā. Apstrādātu statistiku, kas sagatavota uz šādas informācijas pamata, dara publiski pieejamu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 4. pantā izklāstītajiem noteikumiem par informācijas pārskatāmību un aizsardzību.

3.   Lai nodrošinātu personas datu aizsardzību, pirms personas informācijas nosūtīšanas Komisijai, dalībvalstīm, izmantojot Komisijas paredzēto vai pieņemto programmatūru, jānodrošina personas informācijas anonimitāte, kā norādīts III pielikumā. Komisija izmanto tikai minēto anonimizēto informāciju.

4.   Dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka pasākumi šādas informācijas vākšanai, iesniegšanai, glabāšanai, analizēšanai un izplatīšanai tiek izstrādāti tā, lai būtu iespējama statistiska analīze.

Pirmās daļas vajadzībām Komisija pieņem sīki izstrādātus pasākumus attiecībā uz tehniskajām prasībām, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu statistikas datu pienācīgu pārvaldību. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

28. pants

Izvērtēšanas ziņojums

Ne vēlāk kā 2024. gada 2. augustā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei izvērtēšanas ziņojumu, kurā iekļauti ierosinājumi par pēcpasākumiem, kas būtu jāveic, ņemot vērā minēto izvērtējumu. Izvērtēšanas ziņojumā Komisija analizē dalībvalstu izsniegto jūrnieku sertifikātu savstarpējās atzīšanas shēmas īstenošanu un jebkādu situācijas attīstību starptautiskā līmenī saistībā ar jūrnieku digitālajiem sertifikātiem. Komisija novērtē arī jebkādu situācijas attīstību saistībā ar turpmāku Eiropas jūrniecības izcilības diplomu vērā ņemšanu, pamatojoties uz sociālo partneru sniegtajiem ieteikumiem.

29. pants

Grozījums

1.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 30. pantu, ar kuriem šīs direktīvas I pielikumu un saistītos šīs direktīvas noteikumus groza, lai minēto pielikumu un minētos noteikumus saskaņotu ar STCW konvencijas un STCW kodeksa A daļas grozījumiem.

2.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 30. pantu, ar kuriem šīs direktīvas III pielikumu groza attiecībā uz konkrētu un atbilstīgu saturu, kā arī detalizētu informāciju, kas dalībvalstīm jāpaziņo, ar noteikumu, ka šādi akti attiecas tikai uz to, lai ņemtu vērā STCW konvencijā un STCW kodeksa A daļā veiktos grozījumus, un tajos ievēro datu aizsardzības prasības. Šādi deleģētie akti nemaina 27. panta 3. punktā paredzētos noteikumus par anonimitātes nodrošināšanu datiem.

30. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 4. panta 14. punktā un 29. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2019. gada 1. augusta. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 4. panta 14. punktā un 29. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 4. panta 14. punktu un 29. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

31. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (13). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Ja komiteja atzinumu nesniedz, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu un tiek piemērota Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešā daļa.

32. pants

Sankcijas

Dalībvalstis nosaka sankciju sistēmas par tādu attiecīgās valsts noteikumu pārkāpumiem, kas pieņemti, ievērojot 3., 4., 8., 10. līdz 16., 18., 19., 20., 23., 24., 25. pantu un I pielikumu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu minēto sistēmu īstenošanu. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.

33. pants

Paziņošana

Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai visu to savu tiesību aktu tekstu, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

Komisija par to informē pārējās dalībvalstis.

34. pants

Atcelšana

Direktīvu 2008/106/EK, kā tā grozīta ar IV pielikuma A daļā uzskaitītajām direktīvām, atceļ, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem IV pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu V pielikumā.

35. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

36. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2022. gada 8. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BEAUNE

---

(1)  
  OV C 123, 9.4.2021., 80. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 24. maija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/106/EK (2008. gada 19. novembris) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.).

3

(4)  Sk. IV pielikuma A daļu.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2009. gada 18. jūnijs) par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām (OV C 155, 8.7.2009., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 1999/63/EK (1999. gada 21. jūnijs) attiecībā uz Nolīgumu par jūrnieku darba laika organizēšanu, ko noslēgusi Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācija (EKKĪA) un Eiropas Savienības Transporta darbinieku arodbiedrību federācija (ESTDAF) (OV L 167, 2.7.1999., 33. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1406/2002 (2002. gada 27. jūnijs) par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/45/EK (2005. gada 7. septembris) par dalībvalstu izsniegto jūrnieku sertifikātu savstarpēju atzīšanu un Direktīvas 2001/25/EK grozīšanu (OV L 255, 30.9.2005., 160. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli (OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.).

10

(11)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2099/2002 (2002. gada 5. novembris), ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS) un groza regulas par kuģošanas drošību un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu (OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp.).

13

COSS

---

I PIELIKUMS

STCW KONVENCIJAS PRASĪBAS PAR SAGATAVOŠANU, KAS MINĒTAS 3. PANTĀ

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

| 1. | Šajā pielikumā minētos noteikumus papildina ar obligātajiem noteikumiem, kas ietverti STCW kodeksa A daļā, izņemot VIII nodaļas Noteikumu VIII/2.
  Ikviena norāde uz kāda noteikuma kādu prasību ir arī norāde uz STCW kodeksa A daļas atbilstīgo iedaļu. |
| --- | --- |

1.

Ikviena norāde uz kāda noteikuma kādu prasību ir arī norāde uz STCW kodeksa A daļas atbilstīgo iedaļu.

| 2. | STCW kodeksa A daļā ir iekļauti kompetences standarti, kas kandidātiem jāpierāda, lai viņiem saskaņā ar STCW konvencijas noteikumiem izsniegtu un atkārtoti apstiprinātu sertifikātu. Lai precizētu saikni starp alternatīvās sertificēšanas prasībām, kas minētas VII nodaļā, un sertificēšanas prasībām, kas minētas II, III un IV nodaļā, kompetences standartos noteiktās prasmes pēc vajadzības grupē atbilstīgi šādām septiņām funkcijām:






  1) | navigācija; |
| --- | --- | --- |

2.

1)

navigācija;

| 2) | kravu apstrāde un iekraušana kravas telpā; |
| --- | --- |

2)

kravu apstrāde un iekraušana kravas telpā;

| 3) | kuģa ekspluatācijas kontrole un uz kuģa esošo personu aprūpe; |
| --- | --- |

3)

kuģa ekspluatācijas kontrole un uz kuģa esošo personu aprūpe;

| 4) | kuģu mašīnbūve; |
| --- | --- |

4)

kuģu mašīnbūve;

| 5) | elektriskās, elektroniskās un vadības iekārtas; |
| --- | --- |

5)

elektriskās, elektroniskās un vadības iekārtas;

| 6) | tehniskā apkope un remontdarbi; |
| --- | --- |

6)

tehniskā apkope un remontdarbi;

| 7) | radiosakari, |
| --- | --- |

7)

radiosakari,

šādos atbildības līmeņos:

| 1) | vadības līmenī; |
| --- | --- |

1)

vadības līmenī;

| 2) | darbības līmenī; |
| --- | --- |

2)

darbības līmenī;

| 3) | atbalsta līmenī. |
| --- | --- |

3)

atbalsta līmenī.

Funkcijas un atbildības līmeņus norāda ar apakšvirsrakstiem kompetences standartu tabulās, kas precizētas STCW kodeksa A daļas II, III un IV nodaļā.

II NODAĻA

KAPTEINIS UN KLĀJA KOMANDA

Noteikums II/1

Obligātās minimālās prasības, lai sertificētu virsniekus, kuri atbild par navigācijas sardzi uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500 vai lielāku

| 1. | Visiem virsniekiem, kuri atbild par navigācijas sardzi un strādā uz jūras kuģiem ar bruto tonnāžu 500 vai lielāku, ir kompetences sertifikāts. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Visi sertifikāta kandidāti:






  2.1. | ir ne mazāk kā 18 gadus veci; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

ir ne mazāk kā 18 gadus veci;

| 2.2. | ir izgājuši ne mazāk kā 12 mēnešus ilgu apstiprinātu jūras dienestu kā daļu no apstiprinātas mācību programmas, kura ietver sagatavošanu uz kuģiem atbilstoši STCW kodeksa A-II/1. iedaļas prasībām un ir dokumentēta apstiprinātā prakses grāmatā, vai arī ir izgājuši ne mazāk kā 36 mēnešu ilgu apstiprinātu jūras dienestu; |
| --- | --- |

2.2.

ir izgājuši ne mazāk kā 12 mēnešus ilgu apstiprinātu jūras dienestu kā daļu no apstiprinātas mācību programmas, kura ietver sagatavošanu uz kuģiem atbilstoši STCW kodeksa A-II/1. iedaļas prasībām un ir dokumentēta apstiprinātā prakses grāmatā, vai arī ir izgājuši ne mazāk kā 36 mēnešu ilgu apstiprinātu jūras dienestu;

| 2.3. | prasītā jūras dienesta laikā ne mazāk kā sešus mēnešus ir veikuši komandtiltiņa sardzes pienākumus kapteiņa vai kvalificēta virsnieka pārraudzībā; |
| --- | --- |

2.3.

prasītā jūras dienesta laikā ne mazāk kā sešus mēnešus ir veikuši komandtiltiņa sardzes pienākumus kapteiņa vai kvalificēta virsnieka pārraudzībā;

| 2.4. | atbilst piemērojamām IV nodaļas noteikumu prasībām, lai pildītu paredzētos radiosakaru operatora pienākumus saskaņā ar noteikumiem par radiosakariem; |
| --- | --- |

2.4.

atbilst piemērojamām IV nodaļas noteikumu prasībām, lai pildītu paredzētos radiosakaru operatora pienākumus saskaņā ar noteikumiem par radiosakariem;

| 2.5. | ir pabeiguši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-II/1. iedaļā; |
| --- | --- |

2.5.

ir pabeiguši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-II/1. iedaļā;

| 2.6. | atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-VI/1. iedaļas 2. punktā, A-VI/2. iedaļas 1. līdz 4. punktā, A-VI/3. iedaļas 1. līdz 4. punktā un A-VI/4. iedaļas 1., 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

2.6.

atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-VI/1. iedaļas 2. punktā, A-VI/2. iedaļas 1. līdz 4. punktā, A-VI/3. iedaļas 1. līdz 4. punktā un A-VI/4. iedaļas 1., 2. un 3. punktā.

Noteikums II/2

Obligātās minimālās prasības, lai sertificētu kapteiņus un kapteiņu vecākos palīgus uz kuģiem, kuru bruto tonnāža ir 500 vai lielāka

Kapteinis un kapteiņa vecākais palīgs uz kuģiem ar bruto tonnāžu 3 000 vai lielāku

| 1. | Katram kapteinim un kapteiņa vecākajam palīgam uz jūras kuģa ar bruto tonnāžu 3 000 vai lielāku ir kompetences sertifikāts. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Visi sertifikāta kandidāti:






  2.1. | atbilst sertificēšanas prasībām, kādas izvirza navigācijas sardzes virsniekam uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500 vai lielāku, un ir veikuši apstiprinātu jūras dienestu tādā statusā:






  2.1.1. | lai saņemtu kapteiņa vecākā palīga sertifikātu – ne mazāk kā 12 mēnešus; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2.1.

atbilst sertificēšanas prasībām, kādas izvirza navigācijas sardzes virsniekam uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500 vai lielāku, un ir veikuši apstiprinātu jūras dienestu tādā statusā:

2.1.1.

lai saņemtu kapteiņa vecākā palīga sertifikātu – ne mazāk kā 12 mēnešus;

| 2.1.2. | lai saņemtu kapteiņa sertifikātu – ne mazāk kā 36 mēnešus; minēto laikposmu tomēr var samazināt līdz ne mazāk kā 24 mēnešiem, ja ne mazāk kā 12 mēneši tāda jūras dienesta ir nostrādāti kapteiņa vecākā palīga amatā; |
| --- | --- |

2.1.2.

lai saņemtu kapteiņa sertifikātu – ne mazāk kā 36 mēnešus; minēto laikposmu tomēr var samazināt līdz ne mazāk kā 24 mēnešiem, ja ne mazāk kā 12 mēneši tāda jūras dienesta ir nostrādāti kapteiņa vecākā palīga amatā;

| 2.2. | ir pabeiguši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-II/2. iedaļā attiecībā uz kapteiņiem un kapteiņu vecākajiem palīgiem uz kuģiem ar bruto tonnāžu 3 000 vai lielāku. |
| --- | --- |

2.2.

ir pabeiguši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-II/2. iedaļā attiecībā uz kapteiņiem un kapteiņu vecākajiem palīgiem uz kuģiem ar bruto tonnāžu 3 000 vai lielāku.

Kapteiņi un kapteiņu vecākie palīgi uz kuģiem, kuru bruto tonnāža ir no 500 līdz 3 000

| 3. | Katram kapteinim un kapteiņa vecākajam palīgam uz jūras kuģa, kura bruto tonnāža ir no 500 līdz 3 000, ir kompetences sertifikāts. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Visi sertifikāta kandidāti:






  4.1. | lai saņemtu kapteiņa vecākā palīga sertifikātu, atbilst prasībām, kas attiecas uz navigācijas sardzes virsniekiem uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500 vai lielāku; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

lai saņemtu kapteiņa vecākā palīga sertifikātu, atbilst prasībām, kas attiecas uz navigācijas sardzes virsniekiem uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500 vai lielāku;

| 4.2. | lai saņemtu kapteiņa sertifikātu, atbilst sertificēšanas prasībām, kādas izvirza navigācijas sardzes virsniekam uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500 vai lielāku, un tādā statusā ir izgājuši vismaz 36 mēnešu ilgu apstiprinātu jūras dienestu; minēto laikposmu tomēr var samazināt līdz ne mazāk kā 24 mēnešiem, ja ne mazāk kā 12 mēneši tāda jūras dienesta ir nostrādāti kapteiņa vecākā palīga amatā; |
| --- | --- |

4.2.

lai saņemtu kapteiņa sertifikātu, atbilst sertificēšanas prasībām, kādas izvirza navigācijas sardzes virsniekam uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500 vai lielāku, un tādā statusā ir izgājuši vismaz 36 mēnešu ilgu apstiprinātu jūras dienestu; minēto laikposmu tomēr var samazināt līdz ne mazāk kā 24 mēnešiem, ja ne mazāk kā 12 mēneši tāda jūras dienesta ir nostrādāti kapteiņa vecākā palīga amatā;

| 4.3. | ir pabeiguši apstiprinātu sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-II/2. iedaļā attiecībā uz kapteiņiem un kapteiņu vecākajiem palīgiem uz kuģiem ar bruto tonnāžu no 500 līdz 3 000. |
| --- | --- |

4.3.

ir pabeiguši apstiprinātu sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-II/2. iedaļā attiecībā uz kapteiņiem un kapteiņu vecākajiem palīgiem uz kuģiem ar bruto tonnāžu no 500 līdz 3 000.

Noteikums II/3

Obligātās minimālās prasības, lai sertificētu navigācijas sardzes virsniekus un kapteiņus uz kuģiem ar bruto tonnāžu mazāk nekā 500

Kuģi, kas neveic piekrastes reisus

| 1. | Visiem navigācijas sardzes virsniekiem, kas strādā uz jūras kuģiem, kuru bruto tonnāža ir mazāka nekā 500 un kas neveic piekrastes reisus, ir kompetences sertifikāts darbam uz kuģiem ar bruto tonnāžu 500 vai lielāku. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Visiem kapteiņiem, kas strādā uz jūras kuģiem, kuru bruto tonnāža ir mazāk nekā 500 un kuri neveic piekrastes reisus, ir kompetences sertifikāts kapteiņa darbam uz kuģiem ar bruto tonnāžu no 500 līdz 3 000. |
| --- | --- |

2.

Kuģi, kas veic piekrastes reisus

Navigācijas sardzes virsnieks

| 3. | Visiem navigācijas sardzes virsniekiem, kas strādā uz jūras kuģiem, kuru bruto tonnāža ir mazāka nekā 500 un kuri veic piekrastes reisus, ir kompetences sertifikāts. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Visi kandidāti, kas pretendē uz navigācijas sardzes virsnieka sertifikātu darbam uz jūras kuģiem, kuru bruto tonnāža ir mazāka nekā 500 un kuri veic piekrastes reisus:






  4.1. | ir ne mazāk kā 18 gadus veci; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

ir ne mazāk kā 18 gadus veci;

| 4.2. | ir izgājuši:






  4.2.1. | īpašu sagatavošanas programmu, tostarp pietiekamu atbilstīga jūras dienesta laikposmu, ko prasa dalībvalsts; vai |
| --- | --- | --- |

4.2.

ir izgājuši:

4.2.1.

īpašu sagatavošanas programmu, tostarp pietiekamu atbilstīga jūras dienesta laikposmu, ko prasa dalībvalsts; vai

| 4.2.2. | apstiprinātu ne mazāk kā 36 mēnešus ilgu jūras dienestu klāja komandā; |
| --- | --- |

4.2.2.

apstiprinātu ne mazāk kā 36 mēnešus ilgu jūras dienestu klāja komandā;

| 4.3. | atbilst piemērojamām IV nodaļas noteikumu prasībām, lai pildītu paredzētos radiosakaru operatora pienākumus saskaņā ar noteikumiem par radiosakariem; |
| --- | --- |

4.3.

atbilst piemērojamām IV nodaļas noteikumu prasībām, lai pildītu paredzētos radiosakaru operatora pienākumus saskaņā ar noteikumiem par radiosakariem;

| 4.4. | ir pabeiguši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-II/3. iedaļā, attiecībā uz navigācijas sardzes virsniekiem uz kuģiem, kuru bruto tonnāža ir mazāka nekā 500 un kuri veic piekrastes reisus; |
| --- | --- |

4.4.

ir pabeiguši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-II/3. iedaļā, attiecībā uz navigācijas sardzes virsniekiem uz kuģiem, kuru bruto tonnāža ir mazāka nekā 500 un kuri veic piekrastes reisus;

| 4.5. | atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-VI/1. iedaļas 2. punktā, A-VI/2. iedaļas 1. līdz 4. punktā, A-VI/3. iedaļas 1. līdz 4. punktā un A-VI/4. iedaļas 1., 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

4.5.

atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-VI/1. iedaļas 2. punktā, A-VI/2. iedaļas 1. līdz 4. punktā, A-VI/3. iedaļas 1. līdz 4. punktā un A-VI/4. iedaļas 1., 2. un 3. punktā.

Kapteinis

| 5. | Visiem kapteiņiem, kas strādā uz jūras kuģiem, kuru bruto tonnāža ir mazāka nekā 500 un kuri veic piekrastes reisus, ir kompetences sertifikāts. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Visi kandidāti, kas pretendē uz kapteiņa sertifikātu darbam uz jūras kuģa, kura bruto tonnāža ir mazāka nekā 500 un kurš veic piekrastes reisus:






  6.1. | ir ne mazāk kā 20 gadus veci; |
| --- | --- | --- |

6.

6.1.

ir ne mazāk kā 20 gadus veci;

| 6.2. | ir izgājuši apstiprinātu ne mazāk kā 12 mēnešu ilgu jūras dienestu kā navigācijas sardzes virsnieki; |
| --- | --- |

6.2.

ir izgājuši apstiprinātu ne mazāk kā 12 mēnešu ilgu jūras dienestu kā navigācijas sardzes virsnieki;

| 6.3. | ir pabeiguši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-II/3. iedaļā, attiecībā uz kapteiņiem uz kuģiem, kuru bruto tonnāža ir mazāka nekā 500 un kuri veic piekrastes reisus; |
| --- | --- |

6.3.

ir pabeiguši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-II/3. iedaļā, attiecībā uz kapteiņiem uz kuģiem, kuru bruto tonnāža ir mazāka nekā 500 un kuri veic piekrastes reisus;

| 6.4. | atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-VI/1. iedaļas 2. punktā, A-VI/2. iedaļas 1. līdz 4. punktā, A-VI/3. iedaļas 1. līdz 4. punktā un A-VI/4. iedaļas 1., 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

6.4.

atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-VI/1. iedaļas 2. punktā, A-VI/2. iedaļas 1. līdz 4. punktā, A-VI/3. iedaļas 1. līdz 4. punktā un A-VI/4. iedaļas 1., 2. un 3. punktā.

Atbrīvojumi

| 7. | Ja administrācija uzskata, ka kuģa izmēri un reisa apstākļi ir tādi, ka to dēļ šī noteikuma un STCW kodeksa A-II/3. iedaļas visu prasību piemērošana kļūst nesaprātīga vai neiespējama, tā var minētajā apjomā atbrīvot kapteiņus un navigācijas sardzes virsniekus, kas strādā uz tāda kuģa vai tādas klases kuģa, no dažu prasību ievērošanas, paturot prātā visu to kuģu drošību, kuri var kuģot tajos pašos ūdeņos. |
| --- | --- |

7.

Noteikums II/4

Obligātās minimālās prasības, lai sertificētu ierindas jūrniekus, kuri ir navigācijas sardzes daļa

| 1. | Visi ierindas jūrnieki, kuri veido navigācijas sardzes daļu uz jūras kuģa ar bruto tonnāžu 500 vai lielāku un nav ierindas jūrnieki, kas iziet sagatavošanu, vai ierindas jūrnieki, kuru pienākumi sardzē ir nekvalificēta rakstura, ir pienācīgi sertificēti, lai veiktu tādus pienākumus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Visi sertifikāta kandidāti:






  2.1. | ir ne mazāk kā 16 gadus veci; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

ir ne mazāk kā 16 gadus veci;

| 2.2. | ir izgājuši:






  2.2.1. | apstiprinātu jūras dienestu, tostarp guvuši ne mazāk kā sešu mēnešu mācību un darba pieredzi; vai |
| --- | --- | --- |

2.2.

ir izgājuši:

2.2.1.

apstiprinātu jūras dienestu, tostarp guvuši ne mazāk kā sešu mēnešu mācību un darba pieredzi; vai

| 2.2.2. | īpašu sagatavošanu vai nu pirms došanās jūrā, vai uz kuģa, tostarp ne mazāk kā divu mēnešu apstiprinātu jūras dienestu; |
| --- | --- |

2.2.2.

īpašu sagatavošanu vai nu pirms došanās jūrā, vai uz kuģa, tostarp ne mazāk kā divu mēnešu apstiprinātu jūras dienestu;

| 2.3. | atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-II/4. iedaļā. |
| --- | --- |

2.3.

atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-II/4. iedaļā.

| 3. | Jūras dienests, sagatavotība un pieredze, kas prasīti 2.2.1. un 2.2.2. punktā, tiek saistīti ar navigācijas sardzes funkcijām un ietver tādu pienākumu pildīšanu, ko veic kapteiņa, navigācijas sardzes virsnieka vai kvalificēta ierindas jūrnieka tiešā pārraudzībā. |
| --- | --- |

3.

Noteikums II/5

Obligātās minimālās prasības, lai sertificētu ierindas jūrniekus kā kvalificētus matrožus

| 1. | Visi kvalificētie matroži, kuri strādā uz jūras kuģiem, kuru bruto tonnāža ir 500 vai lielāka, ir pienācīgi sertificēti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Visi sertifikāta kandidāti:






  2.1. | ir ne mazāk kā 18 gadus veci; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

ir ne mazāk kā 18 gadus veci;

| 2.2. | atbilst prasībām par to ierindas jūrnieku sertificēšanu, kuri ir navigācijas sardzes daļa; |
| --- | --- |

2.2.

atbilst prasībām par to ierindas jūrnieku sertificēšanu, kuri ir navigācijas sardzes daļa;

| 2.3. | būdami kvalificēti darbam kā ierindas jūrnieki, kuri ir navigācijas sardzes daļa, ir izgājuši apstiprinātu jūras dienestu klāja komandā:






  2.3.1. | ne mazāk kā 18 mēnešus; vai |
| --- | --- | --- |

2.3.

būdami kvalificēti darbam kā ierindas jūrnieki, kuri ir navigācijas sardzes daļa, ir izgājuši apstiprinātu jūras dienestu klāja komandā:

2.3.1.

ne mazāk kā 18 mēnešus; vai

| 2.3.2. | ne mazāk kā 12 mēnešus, ja viņi ir pabeiguši apstiprinātu sagatavošanas programmu; |
| --- | --- |

2.3.2.

ne mazāk kā 12 mēnešus, ja viņi ir pabeiguši apstiprinātu sagatavošanas programmu;

| 2.4. | atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-II/5. iedaļā. |
| --- | --- |

2.4.

atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-II/5. iedaļā.

| 3. | Katra dalībvalsts salīdzina kompetences standartus, ko tā izvirzījusi līdz 2012. gada 1. janvārim izsniegtiem kvalificētu jūrnieku sertifikātiem, ar tiem standartiem, kas atbilstīgajam sertifikātam paredzēts STCW kodeksa A-II/5. iedaļā, un nosaka, vai ir vajadzīgs prasīt minētajam personālam iziet atbilstīgus kvalifikācijas celšanas kursus. |
| --- | --- |

3.

III NODAĻA

MAŠĪNTELPA

Noteikums III/1

Obligātās minimālās prasības, lai sertificētu mašīntelpas sardzes virsniekus personāla vadītā mašīntelpā vai norīkotus dežūrmehāniķus mašīntelpā ar periodisku bezapkalpes vadību

| 1. | Visiem mašīntelpas sardzes virsniekiem, kuri par to atbild personāla vadītā mašīntelpā, vai norīkotiem dežūrmehāniķiem mašīntelpā ar periodisku bezapkalpes vadību uz jūras kuģa, kura galveno dzinēju jauda ir 750 kW vai lielāka, ir kompetences sertifikāts. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Visi sertifikāta kandidāti:






  2.1. | ir ne mazāk kā 18 gadus veci; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

ir ne mazāk kā 18 gadus veci;

| 2.2. | ir izgājuši ne mazāk kā 12 mēnešus ilgu apvienotu praktisko iemaņu apmācību un apstiprinātu jūras dienestu kā daļu no apstiprinātas mācību programmas, kas ietver sagatavošanu uz kuģiem, kura atbilst STCW kodeksa A-III/1. iedaļas prasībām un ir dokumentēta apstiprinātā prakses grāmatā, vai citādi ir izgājuši ne mazāk kā 36 mēnešus ilgu apvienotu praktisko iemaņu apmācību un apstiprinātu jūras dienestu, no kuriem 30 mēneši ir pavadīti jūras dienestā mašīntelpā; |
| --- | --- |

2.2.

ir izgājuši ne mazāk kā 12 mēnešus ilgu apvienotu praktisko iemaņu apmācību un apstiprinātu jūras dienestu kā daļu no apstiprinātas mācību programmas, kas ietver sagatavošanu uz kuģiem, kura atbilst STCW kodeksa A-III/1. iedaļas prasībām un ir dokumentēta apstiprinātā prakses grāmatā, vai citādi ir izgājuši ne mazāk kā 36 mēnešus ilgu apvienotu praktisko iemaņu apmācību un apstiprinātu jūras dienestu, no kuriem 30 mēneši ir pavadīti jūras dienestā mašīntelpā;

| 2.3. | prasītā jūras dienesta laikā ne mazāk kā sešus mēnešus ir veikuši mašīntelpas sardzes pienākumus vecākā mehāniķa vai kvalificēta kuģa mehāniķa pārraudzībā; |
| --- | --- |

2.3.

prasītā jūras dienesta laikā ne mazāk kā sešus mēnešus ir veikuši mašīntelpas sardzes pienākumus vecākā mehāniķa vai kvalificēta kuģa mehāniķa pārraudzībā;

| 2.4. | ir pabeiguši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-III/1. iedaļā; |
| --- | --- |

2.4.

ir pabeiguši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-III/1. iedaļā;

| 2.5. | atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-VI/1. iedaļas 2. punktā, A-VI/2. iedaļas 1. līdz 4. punktā, A-VI/3. iedaļas 1. līdz 4. punktā un A-VI/4. iedaļas 1., 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

2.5.

atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-VI/1. iedaļas 2. punktā, A-VI/2. iedaļas 1. līdz 4. punktā, A-VI/3. iedaļas 1. līdz 4. punktā un A-VI/4. iedaļas 1., 2. un 3. punktā.

Noteikums III/2

Obligātās minimālās prasības, lai sertificētu vecākos mehāniķus un otros mehāniķus uz kuģiem, kuru galveno dzinēju jauda ir 3 000 kW vai lielāka

| 1. | Visiem vecākajiem mehāniķiem un otrajiem mehāniķiem uz jūras kuģiem, kuru galveno dzinēju jauda ir 3 000 kW vai lielāka, ir kompetences sertifikāts. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Visi sertifikāta kandidāti:






  2.1. | atbilst sertificēšanas prasībām, kādas izvirza mašīntelpas sardzes virsniekam uz jūras kuģiem, kuru galveno dzinēju jauda ir no 750 kW un lielāka, un ir veikuši apstiprinātu jūras dienestu attiecīgajā statusā:






  2.1.1. | lai saņemtu otrā mehāniķa sertifikātu, ir izgājuši ne mazāk kā 12 mēnešu apstiprinātu jūras dienestu kā kvalificēti kuģa mehāniķi; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2.1.

atbilst sertificēšanas prasībām, kādas izvirza mašīntelpas sardzes virsniekam uz jūras kuģiem, kuru galveno dzinēju jauda ir no 750 kW un lielāka, un ir veikuši apstiprinātu jūras dienestu attiecīgajā statusā:

2.1.1.

lai saņemtu otrā mehāniķa sertifikātu, ir izgājuši ne mazāk kā 12 mēnešu apstiprinātu jūras dienestu kā kvalificēti kuģa mehāniķi;

| 2.1.2. | lai saņemtu vecākā mehāniķa sertifikātu, ir izgājuši ne mazāk kā 36 mēnešu apstiprinātu jūras dienestu; minēto laikposmu tomēr var samazināt līdz ne mazāk kā 24 mēnešiem, ja ne mazāk kā 12 mēneši tāda jūras dienesta ir nostrādāti otrā mehāniķa amatā; |
| --- | --- |

2.1.2.

lai saņemtu vecākā mehāniķa sertifikātu, ir izgājuši ne mazāk kā 36 mēnešu apstiprinātu jūras dienestu; minēto laikposmu tomēr var samazināt līdz ne mazāk kā 24 mēnešiem, ja ne mazāk kā 12 mēneši tāda jūras dienesta ir nostrādāti otrā mehāniķa amatā;

| 2.2. | ir pabeiguši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-III/2. iedaļā. |
| --- | --- |

2.2.

ir pabeiguši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-III/2. iedaļā.

Noteikums III/3

Obligātās minimālās prasības, lai sertificētu vecākos mehāniķus un otros mehāniķus darbam uz kuģiem, kuru galveno dzinēju jauda ir no 750 kW līdz 3 000 kW

| 1. | Visiem vecākajiem mehāniķiem un otrajiem mehāniķiem uz jūras kuģiem, kuru galveno dzinēju jauda ir no 750 kW līdz 3 000 kW, ir kompetences sertifikāts. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Visi sertifikāta kandidāti:






  2.1. | atbilst prasībām, lai saņemtu mašīntelpas sardzes virsnieka sertifikātu, un:






  2.1.1. | lai saņemtu otrā mehāniķa sertifikātu, ir izgājuši ne mazāk kā 12 mēnešu apstiprinātu jūras dienestu kā kuģa mehāniķa palīgi vai kā kuģa mehāniķi; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2.1.

atbilst prasībām, lai saņemtu mašīntelpas sardzes virsnieka sertifikātu, un:

2.1.1.

lai saņemtu otrā mehāniķa sertifikātu, ir izgājuši ne mazāk kā 12 mēnešu apstiprinātu jūras dienestu kā kuģa mehāniķa palīgi vai kā kuģa mehāniķi;

| 2.1.2. | lai saņemtu vecākā mehāniķa sertifikātu, ir izgājuši ne mazāk kā 24 mēnešu apstiprinātu jūras dienestu, no kuriem ne mazāk kā 12 mēnešus nostrādājuši ar kvalifikāciju darbam par otro mehāniķi; |
| --- | --- |

2.1.2.

lai saņemtu vecākā mehāniķa sertifikātu, ir izgājuši ne mazāk kā 24 mēnešu apstiprinātu jūras dienestu, no kuriem ne mazāk kā 12 mēnešus nostrādājuši ar kvalifikāciju darbam par otro mehāniķi;

| 2.2. | ir pabeiguši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-III/3. iedaļā. |
| --- | --- |

2.2.

ir pabeiguši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-III/3. iedaļā.

| 3. | Ikviens kuģa mehāniķis, kurš ir kvalificēts darbam par otro mehāniķi uz kuģiem, kuru galveno dzinēju jauda ir 3 000 kW vai lielāka, var strādāt par vecāko mehāniķi uz kuģiem, kuru galveno dzinēju jauda ir mazāka nekā 3 000 kW, ar noteikumu, ka sertifikāts ir attiecīgi indosēts. |
| --- | --- |

3.

Noteikums III/4

Obligātās minimālās prasības, lai sertificētu ierindas jūrniekus, kuri veido sardzes daļu personāla vadītā mašīntelpā vai ir norīkoti pildīt pienākumus mašīntelpā ar periodisku bezapkalpes vadību

| 1. | Visi ierindas jūrnieki, kas veido sardzes daļu personāla vadītā mašīntelpā vai ir norīkoti pildīt pienākumus mašīntelpā ar periodisku bezapkalpes vadību uz jūras kuģiem, kuru galveno dzinēju jauda ir 750 kW vai lielāka, un kas nav ierindas jūrnieki, kuri iziet sagatavošanu, vai ierindas jūrnieki, kuru pienākumi ir nekvalificēta rakstura, ir pienācīgi sertificēti tādu pienākumu izpildei. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Visi sertifikāta kandidāti:






  2.1. | ir ne mazāk kā 16 gadus veci; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

ir ne mazāk kā 16 gadus veci;

| 2.2. | ir izgājuši:






  2.2.1. | apstiprinātu jūras dienestu, tostarp guvuši ne mazāk kā sešu mēnešu mācību un darba pieredzi; vai |
| --- | --- | --- |

2.2.

ir izgājuši:

2.2.1.

apstiprinātu jūras dienestu, tostarp guvuši ne mazāk kā sešu mēnešu mācību un darba pieredzi; vai

| 2.2.2. | īpašu sagatavošanu vai nu pirms došanās jūrā, vai uz kuģa, tostarp ne mazāk kā divu mēnešu apstiprinātu jūras dienestu; |
| --- | --- |

2.2.2.

īpašu sagatavošanu vai nu pirms došanās jūrā, vai uz kuģa, tostarp ne mazāk kā divu mēnešu apstiprinātu jūras dienestu;

| 2.3. | atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-III/4. iedaļā. |
| --- | --- |

2.3.

atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-III/4. iedaļā.

| 3. | Jūras dienests, sagatavošana un darba pieredze, kas paredzēti 2.2.1. un 2.2.2. punktā, ir saistīti ar mašīntelpas sardzes funkcijām un ietver pienākumu izpildi, ko veic kvalificēta kuģa mehāniķa vai kvalificēta ierindas jūrnieka tiešā pārraudzībā. |
| --- | --- |

3.

Noteikums III/5

Obligātās minimālās prasības, lai sertificētu ierindas jūrniekus kā kvalificētus motoristus personāla vadītā mašīntelpā vai norīkotus pildīt pienākumus mašīntelpā ar periodisku bezapkalpes vadību

| 1. | Visiem kvalificētiem motoristiem uz jūras kuģa, kura galveno dzinēju jauda ir 750 kW vai lielāka, ir atbilstīgs sertifikāts. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Visi sertifikāta kandidāti:






  2.1. | ir ne mazāk kā 18 gadus veci; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

ir ne mazāk kā 18 gadus veci;

| 2.2. | atbilst prasībām par to ierindas jūrnieku sertificēšanu, kuri ir navigācijas sardzes daļa personāla vadītā mašīntelpā vai norīkoti pildīt pienākumus mašīntelpā ar periodisku bezapkalpes vadību; |
| --- | --- |

2.2.

atbilst prasībām par to ierindas jūrnieku sertificēšanu, kuri ir navigācijas sardzes daļa personāla vadītā mašīntelpā vai norīkoti pildīt pienākumus mašīntelpā ar periodisku bezapkalpes vadību;

| 2.3. | būdami kvalificēti darbam kā ierindas jūrnieki, kuri ir navigācijas sardzes daļa, ir izgājuši apstiprinātu jūras dienestu mašīntelpā:






  2.3.1. | ne mazāk kā 12 mēnešus; vai |
| --- | --- | --- |

2.3.

būdami kvalificēti darbam kā ierindas jūrnieki, kuri ir navigācijas sardzes daļa, ir izgājuši apstiprinātu jūras dienestu mašīntelpā:

2.3.1.

ne mazāk kā 12 mēnešus; vai

| 2.3.2. | ne mazāk kā 6 mēnešus, ja viņi ir pabeiguši apstiprinātu sagatavošanas programmu; |
| --- | --- |

2.3.2.

ne mazāk kā 6 mēnešus, ja viņi ir pabeiguši apstiprinātu sagatavošanas programmu;

| 2.4. | atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-III/5. iedaļā. |
| --- | --- |

2.4.

atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-III/5. iedaļā.

| 3. | Katra dalībvalsts salīdzina kompetences standartus, ko tā izvirzījusi līdz 2012. gada 1. janvārim izsniegtiem sertifikātiem ierindas jūrniekiem mašīntelpā, ar tiem standartiem, kas atbilstīgajam sertifikātam paredzēts STCW kodeksa A-III/5. iedaļā, un nosaka, vai ir vajadzīgs prasīt minētajam personālam iziet atbilstīgus kvalifikācijas celšanas kursus. |
| --- | --- |

3.

Noteikums III/6

Obligātās minimālās prasības, lai sertificētu elektromehāniķus

| 1. | Visiem elektromehāniķiem uz jūras kuģa, kura galveno dzinēju jauda ir 750 kW vai lielāka, ir kompetences sertifikāts. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Visi sertifikāta kandidāti:






  2.1. | ir ne mazāk kā 18 gadus veci; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

ir ne mazāk kā 18 gadus veci;

| 2.2. | ir izgājuši ne mazāk kā 12 mēnešus ilgu apvienotu praktisko iemaņu apmācību un apstiprinātu jūras dienestu, no kura ne mazāk kā 6 mēneši ir apstiprināts jūras dienests kā daļa apstiprinātas mācību programmas, kura atbilst STCW kodeksa A-III/6. iedaļas prasībām un ir dokumentēta apstiprinātā prakses grāmatā, vai citādi ir izgājuši ne mazāk kā 36 mēnešus ilgu apvienotu praktisko iemaņu apmācību un apstiprinātu jūras dienestu, no kuriem 30 mēneši ir pavadīti jūras dienestā mašīntelpā; |
| --- | --- |

2.2.

ir izgājuši ne mazāk kā 12 mēnešus ilgu apvienotu praktisko iemaņu apmācību un apstiprinātu jūras dienestu, no kura ne mazāk kā 6 mēneši ir apstiprināts jūras dienests kā daļa apstiprinātas mācību programmas, kura atbilst STCW kodeksa A-III/6. iedaļas prasībām un ir dokumentēta apstiprinātā prakses grāmatā, vai citādi ir izgājuši ne mazāk kā 36 mēnešus ilgu apvienotu praktisko iemaņu apmācību un apstiprinātu jūras dienestu, no kuriem 30 mēneši ir pavadīti jūras dienestā mašīntelpā;

| 2.3. | ir pabeiguši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-III/6. iedaļā; |
| --- | --- |

2.3.

ir pabeiguši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-III/6. iedaļā;

| 2.4. | atbilst kompetences standartiem, kas norādīti STCW kodeksa A-VI/1. iedaļas 2. punktā, A-VI/2. iedaļas 1. līdz 4. punktā, A-VI/3. iedaļas 1. līdz 4. punktā un A-VI/4. iedaļas 1., 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

2.4.

atbilst kompetences standartiem, kas norādīti STCW kodeksa A-VI/1. iedaļas 2. punktā, A-VI/2. iedaļas 1. līdz 4. punktā, A-VI/3. iedaļas 1. līdz 4. punktā un A-VI/4. iedaļas 1., 2. un 3. punktā.

| 3. | Katra dalībvalsts salīdzina kompetences standartus, ko tā izvirzījusi līdz 2012. gada 1. janvārim izsniegtiem sertifikātiem elektromehāniķiem, ar tiem standartiem, kas atbilstīgajam sertifikātam paredzēts STCW kodeksa A-III/6. iedaļā, un nosaka, vai ir vajadzīgs prasīt minētajam personālam iziet atbilstīgus kvalifikācijas celšanas kursus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Neatkarīgi no 1., 2. un 3. punkta prasībām dalībvalsts var uzskatīt piemēroti kvalificētu personu par spējīgu veikt noteiktas A-III/6. iedaļā minētās funkcijas. |
| --- | --- |

4.

Noteikums III/7

Obligātās minimālās prasības, lai sertificētu kuģa elektriķus

| 1. | Visiem kuģa elektriķiem uz jūras kuģa, kura galveno dzinēju jauda ir 750 kW vai lielāka, ir atbilstīgs sertifikāts. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Visi sertifikāta kandidāti:






  2.1. | ir ne mazāk kā 18 gadus veci; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

ir ne mazāk kā 18 gadus veci;

| 2.2. | ir izgājuši apstiprinātu jūras dienestu, tostarp guvuši ne mazāk kā 12 mēnešu mācību un darba pieredzi; vai |
| --- | --- |

2.2.

ir izgājuši apstiprinātu jūras dienestu, tostarp guvuši ne mazāk kā 12 mēnešu mācību un darba pieredzi; vai

| 2.3. | ir pabeiguši apstiprinātu sagatavošanas programmu, tostarp izgājuši ne mazāk kā 6 mēnešus ilgu apstiprinātu jūras dienestu; vai |
| --- | --- |

2.3.

ir pabeiguši apstiprinātu sagatavošanas programmu, tostarp izgājuši ne mazāk kā 6 mēnešus ilgu apstiprinātu jūras dienestu; vai

| 2.4. | ir ieguvuši kvalifikāciju, kas nodrošina atbilstību STCW kodeksa A-III/7. iedaļas tabulā minētajām tehniskajai kompetencei, kā arī ne mazāk kā 3 mēnešus ilgu apstiprinātu jūras dienestu; un |
| --- | --- |

2.4.

ir ieguvuši kvalifikāciju, kas nodrošina atbilstību STCW kodeksa A-III/7. iedaļas tabulā minētajām tehniskajai kompetencei, kā arī ne mazāk kā 3 mēnešus ilgu apstiprinātu jūras dienestu; un

| 2.5. | atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-III/7. iedaļā. |
| --- | --- |

2.5.

atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-III/7. iedaļā.

| 3. | Katra dalībvalsts salīdzina kompetences standartus, ko tā izvirzījusi līdz 2012. gada 1. janvārim izsniegtiem sertifikātiem kuģa elektriķiem, ar tiem standartiem, kas atbilstīgajam sertifikātam paredzēts STCW kodeksa A-III/7. iedaļā, un nosaka, vai ir vajadzīgs prasīt minētajam personālam iziet atbilstīgus kvalifikācijas celšanas kursus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Neatkarīgi no 1., 2. un 3. punkta prasībām dalībvalsts var uzskatīt piemēroti kvalificētu personu par spējīgu veikt noteiktas A-III/7. iedaļā minētās funkcijas. |
| --- | --- |

4.

IV NODAĻA

RADIOSAKARI UN RADIOSAKARU OPERATORI

Paskaidrojums

Obligātie noteikumi attiecībā uz radiosakaru sardzes pildīšanu ir izklāstīti noteikumos par radiosakariem un grozītajā SOLAS 74. Noteikumi par radiosakaru ekspluatāciju ir izklāstīti grozītajā SOLAS 74 un pamatnostādnēs, ko pieņēmusi Starptautiskā Jūrniecības organizācija.

Noteikums IV/1

Piemērošana

| 1. | Izņemot gadījumus, kas paredzēti 2. punktā, šīs nodaļas noteikumus piemēro radiosakaru operatoriem uz kuģiem, kuri darbojas Vispasaules Jūras avāriju un drošības sistēmā (GMDSS), kā noteikts grozītajā SOLAS 74. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Radiosakaru operatoriem uz kuģiem, kuriem SOLAS 74 IV nodaļā nav prasīta atbilstība GMDSS noteikumiem, nav obligāti jāatbilst šīs nodaļas prasībām. Radiosakaru operatoriem uz minētajiem kuģiem tomēr ir jāatbilst noteikumiem par radiosakariem. Dalībvalstis nodrošina, ka tādiem radiosakaru operatoriem izsniedz vai attiecībā uz tādu radiosakaru operatoriem atzīst atbilstīgus sertifikātus, kā paredzēts noteikumos par radiosakariem. |
| --- | --- |

2.

Noteikums IV/2

Obligātās minimālās prasības, lai sertificētu GMDSS radiosakaru operatorus

| 1. | Visām personām, kuras atbild par radiosakaru operatoru pienākumu izpildi vai kuras pašas tos izpilda uz kuģa, kam jāpiedalās Vispasaules Jūras avāriju un drošības sistēmā (GMDSS), ir atbilstīgs sertifikāts saistībā ar GMDSS, ko saskaņā ar noteikumiem par radiosakariem izsniegusi vai atzinusi dalībvalsts. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Turklāt visi kandidāti, kuri atbilstīgi šim noteikumam pretendē uz kompetences sertificēšanu darbam uz kuģa, uz kura saskaņā ar grozīto SOLAS 74 jābūt radiosakaru iekārtai:






  2.1. | ir ne mazāk kā 18 gadus veci; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

ir ne mazāk kā 18 gadus veci;

| 2.2. | ir pabeiguši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-IV/2. iedaļā. |
| --- | --- |

2.2.

ir pabeiguši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas programmu un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-IV/2. iedaļā.

V NODAĻA

ĪPAŠAS SAGATAVOTĪBAS PRASĪBAS PERSONĀLAM UZ NOTEIKTU VEIDU KUĢIEM

Noteikums V/1-1

Obligātās minimālās prasības naftas un ķimikāliju tankkuģu kapteiņu, virsnieku un ierindas jūrnieku sagatavotībai un kvalifikācijai

| 1. | Virsniekiem un ierindas jūrniekiem, kuriem uzticēti īpaši pienākumi un atbildība saistībā ar kravām vai kravu aprīkojumu uz naftas vai ķimikāliju tankkuģiem, ir sertifikāts par pamatkursu naftas un ķimikāliju tankkuģu kravu pārvadājumos. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Visi naftas un ķimikāliju tankkuģu kravu pārvadājumu pamatkursa sertifikāta kandidāti ir apguvuši pamatkursu saskaņā ar STCW kodeksa A-VI/1. iedaļas noteikumiem un ir izgājuši:






  2.1. | vismaz trīs mēnešu apstiprinātu jūras dienestu uz naftas vai ķimikāliju tankkuģiem un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-V/1-1. iedaļas 1. punktā; vai |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

vismaz trīs mēnešu apstiprinātu jūras dienestu uz naftas vai ķimikāliju tankkuģiem un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-V/1-1. iedaļas 1. punktā; vai

| 2.2. | apstiprinātu pamatkursu par naftas un ķimikāliju tankkuģu kravu pārvadājumiem un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-V/1-1. iedaļas 1. punktā. |
| --- | --- |

2.2.

apstiprinātu pamatkursu par naftas un ķimikāliju tankkuģu kravu pārvadājumiem un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-V/1-1. iedaļas 1. punktā.

| 3. | Kapteiņiem, vecākajiem mehāniķiem, kapteiņa vecākajiem palīgiem, otrajiem mehāniķiem un jebkurai personai, kura tieši atbild par kravu iekraušanu, izkraušanu, kravas tranzīta operāciju uzraudzīšanu, kravu apstrādi, tanku tīrīšanu vai citām ar kravu saistītām darbībām uz naftas tankkuģiem, ir sertifikāts par padziļinātu sagatavošanas kursu naftas tankkuģu kravu pārvadājumos pabeigšanu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Visi naftas tankkuģu kravu pārvadājumu padziļinātā sagatavošanas kursa sertifikāta kandidāti:






  4.1. | atbilst sertificēšanas prasībām par pamatkursu naftas un ķimikāliju tankkuģu kravu pārvadājumos; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

atbilst sertificēšanas prasībām par pamatkursu naftas un ķimikāliju tankkuģu kravu pārvadājumos;

| 4.2. | būdami kvalificēti sertificēšanai par pamatkursu naftas un ķimikāliju tankkuģu kravu pārvadājumos, ir:






  4.2.1. | izgājuši vismaz trīs mēnešus ilgu apstiprinātu jūras dienestu uz naftas tankkuģa; vai |
| --- | --- | --- |

4.2.

būdami kvalificēti sertificēšanai par pamatkursu naftas un ķimikāliju tankkuģu kravu pārvadājumos, ir:

4.2.1.

izgājuši vismaz trīs mēnešus ilgu apstiprinātu jūras dienestu uz naftas tankkuģa; vai

| 4.2.2. | ārštata statusā izgājuši vismaz vienu mēnesi ilgu apstiprinātu sagatavošanas kursu uz naftas tankkuģa, kas ietver vismaz trīs iekraušanas un trīs izkraušanas darbības un ko dokumentē apstiprinātā prakses grāmatā, ņemot vērā STCW kodeksa B-V/1. iedaļas norādes; |
| --- | --- |

4.2.2.

ārštata statusā izgājuši vismaz vienu mēnesi ilgu apstiprinātu sagatavošanas kursu uz naftas tankkuģa, kas ietver vismaz trīs iekraušanas un trīs izkraušanas darbības un ko dokumentē apstiprinātā prakses grāmatā, ņemot vērā STCW kodeksa B-V/1. iedaļas norādes;

| 4.3. | ir pabeiguši apstiprinātu padziļinātu sagatavošanas kursu naftas tankkuģu kravu pārvadājumos un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-V/1-1. iedaļas 2. punktā. |
| --- | --- |

4.3.

ir pabeiguši apstiprinātu padziļinātu sagatavošanas kursu naftas tankkuģu kravu pārvadājumos un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-V/1-1. iedaļas 2. punktā.

| 5. | Kapteiņiem, vecākajiem mehāniķiem, kapteiņa vecākajiem palīgiem, otrajiem mehāniķiem un jebkurai personai, kura tieši atbild par kravu iekraušanu, izkraušanu, kravas tranzīta operāciju uzraudzīšanu, kravu apstrādi, tanku tīrīšanu vai citām ar kravu saistītām darbībām uz ķimikāliju tankkuģiem, ir sertifikāts par padziļinātu sagatavošanas kursu ķimikāliju tankkuģu kravu pārvadājumos. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Visi ķimikāliju tankkuģu kravu pārvadājumu padziļinātā sagatavošanas kursa sertifikāta kandidāti:






  6.1. | atbilst sertificēšanas prasībām par pamatkursu naftas un ķimikāliju tankkuģu kravu pārvadājumos; |
| --- | --- | --- |

6.

6.1.

atbilst sertificēšanas prasībām par pamatkursu naftas un ķimikāliju tankkuģu kravu pārvadājumos;

| 6.2. | būdami kvalificēti sertificēšanai par pamatkursu naftas un ķimikāliju tankkuģu kravu pārvadājumos, ir:






  6.2.1. | izgājuši vismaz trīs mēnešu ilgu apstiprinātu jūras dienestu uz ķimikāliju tankkuģiem; vai |
| --- | --- | --- |

6.2.

būdami kvalificēti sertificēšanai par pamatkursu naftas un ķimikāliju tankkuģu kravu pārvadājumos, ir:

6.2.1.

izgājuši vismaz trīs mēnešu ilgu apstiprinātu jūras dienestu uz ķimikāliju tankkuģiem; vai

| 6.2.2. | ārštata statusā izgājuši vismaz vienu mēnesi ilgu apstiprinātu sagatavošanas kursu uz ķimikāliju tankkuģa, kas ietver vismaz trīs iekraušanas un trīs izkraušanas darbības un ko dokumentē apstiprinātā prakses grāmatā, ņemot vērā STCW kodeksa B-V/1. iedaļas norādes; |
| --- | --- |

6.2.2.

ārštata statusā izgājuši vismaz vienu mēnesi ilgu apstiprinātu sagatavošanas kursu uz ķimikāliju tankkuģa, kas ietver vismaz trīs iekraušanas un trīs izkraušanas darbības un ko dokumentē apstiprinātā prakses grāmatā, ņemot vērā STCW kodeksa B-V/1. iedaļas norādes;

| 6.3. | ir pabeiguši apstiprinātu padziļinātu sagatavošanas kursu ķimikāliju tankkuģu kravu pārvadājumos un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-V/1-1. iedaļas 3. punktā. |
| --- | --- |

6.3.

ir pabeiguši apstiprinātu padziļinātu sagatavošanas kursu ķimikāliju tankkuģu kravu pārvadājumos un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-V/1-1. iedaļas 3. punktā.

| 7. | Dalībvalstis nodrošina, ka jūrniekiem, kuri ir attiecīgi kvalificēti saskaņā ar 2., 4., vai 6. punktu, izsniedz prasmes sertifikātu vai ka attiecīgi indosē esošu kompetences sertifikātu vai prasmes sertifikātu. |
| --- | --- |

7.

Noteikums V/1-2

Obligātās minimālās prasības sašķidrinātās gāzes tankkuģu kapteiņu, virsnieku un ierindas jūrnieku sagatavotībai un kvalifikācijai

| 1. | Virsniekiem un ierindas jūrniekiem, kam uzticēti īpaši pienākumi un atbildība saistībā ar kravām vai kravu aprīkojumu uz sašķidrinātās gāzes tankkuģiem, ir sertifikāts par pamatkursu sašķidrinātās gāzes tankkuģu kravu pārvadājumos. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Visi sašķidrinātās gāzes tankkuģu kravu pārvadājumu pamatkursa sertifikāta kandidāti ir apguvuši pamatkursu saskaņā ar STCW kodeksa A-VI/1. iedaļas noteikumiem un ir izgājuši:






  2.1. | vismaz trīs mēnešu apstiprinātu jūras dienestu uz sašķidrinātās gāzes tankkuģiem un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-V/1-2. iedaļas 1. punktā; vai |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

vismaz trīs mēnešu apstiprinātu jūras dienestu uz sašķidrinātās gāzes tankkuģiem un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-V/1-2. iedaļas 1. punktā; vai

| 2.2. | apstiprinātu pamatkursu par kravu pārvadājumiem ar sašķidrinātās gāzes tankkuģiem un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-V/1-2. iedaļas 1. punktā. |
| --- | --- |

2.2.

apstiprinātu pamatkursu par kravu pārvadājumiem ar sašķidrinātās gāzes tankkuģiem un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-V/1-2. iedaļas 1. punktā.

| 3. | Kapteiņiem, vecākajiem mehāniķiem, kapteiņa vecākajiem palīgiem, otrajiem mehāniķiem un jebkurai personai, kas tieši atbild par kravu iekraušanu, izkraušanu, kravas tranzīta operāciju uzraudzīšanu, kravu apstrādi, tanku tīrīšanu vai citām ar kravu saistītām darbībām uz sašķidrinātas gāzes tankkuģiem, ir sertifikāts par padziļinātu sagatavošanas kursu sašķidrinātas gāzes tankkuģu kravas pārvadājumos. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Visi sašķidrinātas gāzes tankkuģu kravu pārvadājumu padziļinātā sagatavošanas kursa sertifikāta kandidāti:






  4.1. | atbilst sertificēšanas prasībām par pamatkursu sašķidrinātas gāzes tankkuģu kravu pārvadājumos; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

atbilst sertificēšanas prasībām par pamatkursu sašķidrinātas gāzes tankkuģu kravu pārvadājumos;

| 4.2. | būdami kvalificēti sertificēšanai par pamatkursu sašķidrinātas gāzes tankkuģu kravu pārvadājumos, ir:






  4.2.1. | izgājuši vismaz trīs mēnešu ilgu apstiprinātu jūras dienestu uz sašķidrinātas gāzes tankkuģiem; vai |
| --- | --- | --- |

4.2.

būdami kvalificēti sertificēšanai par pamatkursu sašķidrinātas gāzes tankkuģu kravu pārvadājumos, ir:

4.2.1.

izgājuši vismaz trīs mēnešu ilgu apstiprinātu jūras dienestu uz sašķidrinātas gāzes tankkuģiem; vai

| 4.2.2. | ārštata statusā izgājuši vismaz vienu mēnesi ilgu apstiprinātu sagatavošanas kursu uz sašķidrinātas gāzes tankkuģa, kas ietver vismaz trīs iekraušanas un trīs izkraušanas darbības un ko dokumentē apstiprinātā prakses grāmatā, ņemot vērā STCW kodeksa B-V/1. iedaļas norādes; |
| --- | --- |

4.2.2.

ārštata statusā izgājuši vismaz vienu mēnesi ilgu apstiprinātu sagatavošanas kursu uz sašķidrinātas gāzes tankkuģa, kas ietver vismaz trīs iekraušanas un trīs izkraušanas darbības un ko dokumentē apstiprinātā prakses grāmatā, ņemot vērā STCW kodeksa B-V/1. iedaļas norādes;

| 4.3. | pabeiguši apstiprinātu padziļinātu sagatavošanas kursu sašķidrinātās gāzes tankkuģu kravu pārvadājumos un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-V/1-2. iedaļas 2. punktā. |
| --- | --- |

4.3.

pabeiguši apstiprinātu padziļinātu sagatavošanas kursu sašķidrinātās gāzes tankkuģu kravu pārvadājumos un atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-V/1-2. iedaļas 2. punktā.

| 5. | Dalībvalstis nodrošina, ka jūrniekiem, kuri ir attiecīgi kvalificēti saskaņā ar 2. vai 4. punktu, izsniedz prasmes sertifikātu vai ka attiecīgi indosē esošu kompetences sertifikātu vai prasmes sertifikātu. |
| --- | --- |

5.

Noteikums V/2

Obligātās minimālās prasības pasažieru kuģu kapteiņu, virsnieku, ierindas jūrnieku un pārējā personāla sagatavotībai un kvalifikācijai

| 1. | Šo noteikumu piemēro kapteiņiem, virsniekiem, ierindas jūrniekiem un pārējam personālam, kas strādā uz pasažieru kuģiem, kuri iesaistīti starptautiskajā kuģošanā. Dalībvalstis nosaka šo prasību piemērojamību personālam, kas strādā uz pasažieru kuģiem, kuri iesaistīti vietējā kuģošanā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Visas uz pasažieru kuģiem strādājošās personas, pirms tām uztic veikt kādus darba pienākumus uz kuģa, atbilst STCW kodeksa A-VI/1. iedaļas 1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kapteiņi, virsnieki, ierindas jūrnieki un pārējais personāls, kas strādā uz pasažieru kuģiem, pabeidz sagatavošanas un iepazīšanas kursu, kurš prasīts 5.-9. punktā, saskaņā ar viņu statusu, pienākumiem un atbildību. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kapteiņi, virsnieki, ierindas jūrnieki un pārējais personāls, kuriem jābūt sagatavotiem saskaņā ar 7., 8. un 9. punktu, ik pēc laika, kas nepārsniedz piecus gadus, apgūst atbilstošu kvalifikācijas celšanas kursu vai iesniedz pierādījumu, ka ir ieguvuši nepieciešamo kompetences standartu pēdējo piecu gadu laikā. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Personāls, kas strādā uz pasažieru kuģiem, ir apguvis pasažieru kuģu ārkārtas situāciju iepazīšanas kursu atbilstoši savas statusam, pienākumiem un atbildībai, kā noteikts STCW kodeksa A-V/2. iedaļas 1. punktā. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Personāls, kas sniedz tiešus pakalpojumus pasažieriem pasažieru telpās uz pasažieru kuģiem, ir apguvis sagatavošanas kursu drošības jautājumos, kā noteikts STCW kodeksa A-V/2. iedaļas 2. punktā. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kapteiņi, virsnieki, ierindas jūrnieki, kas kvalificēti saskaņā ar šā pielikuma II, III un VII nodaļu, un pārējais personāls, kurš norādīts trauksmju sarakstā, lai palīdzētu pasažieriem ārkārtas situācijās uz pasažieru kuģiem, ir apguvuši pasažieru kuģu pūļa vadības kursus, kā noteikts STCW kodeksa A-V/2. iedaļas 3. punktā. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kapteiņi, kapteiņa vecākie palīgi, vecākie mehāniķi, otrie mehāniķi un visas personas, kuras trauksmju sarakstos norīkotas kā atbildīgās par pasažieru drošību ārkārtas situācijās uz pasažieru kuģiem, ir apguvuši apstiprinātu sagatavošanas kursu krīzes pārvarēšanas un cilvēku uzvedības jomā, kā noteikts STCW kodeksa A-V/2. iedaļas 4. punktā. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kapteiņi, kapteiņa vecākie palīgi, vecākie mehāniķi, otrie mehāniķi un visas personas, kas tieši atbildīgas par pasažieru iekāpšanu un izkāpšanu, kravu iekraušanu, izkraušanu vai nostiprināšanu vai korpusa atveru aizvēršanu uz ro-ro pasažieru kuģiem, ir apguvuši apstiprinātu sagatavošanas kursu pasažieru drošības, kravas drošības un korpusa integritātes jautājumos, kā noteikts STCW kodeksa A-V/2. iedaļas 5. punktā. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dalībvalstis nodrošina, ka ikvienai personai, kuru atzīst par kvalificētu saskaņā ar 6.–9. punktu, izsniedz dokumentāru pierādījumu par apgūto sagatavošanas kursu. |
| --- | --- |

10.

Noteikums V/3

Obligātās minimālās prasības tādu kuģu kapteiņu, virsnieku, ierindas jūrnieku un pārējā personāla sagatavotībai un kvalifikācijai, uz kuriem attiecas IGF kodekss

| 1. | Šo noteikumu piemēro kapteiņiem, virsniekiem, ierindas jūrniekiem un pārējam personālam, kas strādā uz kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jūrnieki, pirms viņiem uztic veikt kādus darba pienākumus uz kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss, ir apguvuši sagatavošanas kursu, kas prasīts 4.-9. punktā, atbilstoši savam statusam, pienākumiem un atbildībai. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Visi jūrnieki, kas strādā uz kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss, pirms viņiem uztic veikt kādus darba pienākumus uz kuģiem, ir pienācīgi iepazīstināti ar kuģi un aprīkojumu, kā noteikts šīs direktīvas 15. panta 1. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jūrniekiem, kas ir atbildīgi par drošības pienākumiem saistībā ar degvielas apstrādi un izmantošanu vai rīcību ar to ārkārtas situācijās uz kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss, ir sertifikāts par apgūtu sagatavošanas pamatkursu darbā uz kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ikviens pretendents, kurš vēlas saņemt sertifikātu par apgūtu sagatavošanas pamatkursu darbā uz kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss, ir apguvis sagatavošanas pamatkursu saskaņā ar STCW kodeksa A-V/3. iedaļas 1. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jūrnieki, kas ir atbildīgi par drošības pienākumiem saistībā ar degvielas apstrādi un izmantošanu vai rīcību ar to ārkārtas situācijās uz kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss, un kas ir kvalificēti un sertificēti saskaņā ar Noteikuma V/1-2 2. un 5. punktu vai Noteikuma V/1-2 4. un 5. punktu par sašķidrinātas gāzes tankkuģiem, tiek uzskatīti par atbilstošiem STCW kodeksa A-V/3. iedaļas 1. punktā minētajām prasībām attiecībā uz sagatavošanas pamatkursu darbā uz kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kapteiņiem, kuģa mehāniķiem un visam personālam, kas ir tieši atbildīgi par degvielas apstrādi un izmantošanu un ar to saistīto degvielas sistēmu ekspluatāciju uz kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss, ir sertifikāts par apgūtu padziļinātu sagatavošanas kursu darbā uz kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Papildus 4. punktā aprakstītajam prasmes sertifikātam ikviens pretendents, kas vēlas saņemt sertifikātu par apgūtu padziļinātu sagatavošanas kursu darbā uz kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss, atbilst šādām prasībām:






  8.1. | apgūts apstiprināts padziļināts sagatavošanas kurss darbā uz kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss, un atbilstība kompetences standartam, kas norādīts STCW kodeksa A-V/3. iedaļas 2. punktā; |
| --- | --- | --- |

8.

8.1.

apgūts apstiprināts padziļināts sagatavošanas kurss darbā uz kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss, un atbilstība kompetences standartam, kas norādīts STCW kodeksa A-V/3. iedaļas 2. punktā;

| 8.2. | pabeigts vismaz vienu mēnesi ilgs apstiprināts jūras dienests, kas ietver vismaz trīs bunkurēšanas pasākumus uz kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss. Divus no trim bunkurēšanas pasākumiem var aizstāt ar apstiprinātu sagatavošanu bunkurēšanas pasākumu simulatorā 8.1. apakšpunktā norādītās sagatavošanas ietvaros. |
| --- | --- |

8.2.

pabeigts vismaz vienu mēnesi ilgs apstiprināts jūras dienests, kas ietver vismaz trīs bunkurēšanas pasākumus uz kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss. Divus no trim bunkurēšanas pasākumiem var aizstāt ar apstiprinātu sagatavošanu bunkurēšanas pasākumu simulatorā 8.1. apakšpunktā norādītās sagatavošanas ietvaros.

| 9. | Kapteiņi, kuģa mehāniķi un visas personas, kas ir tieši atbildīgas par degvielas apstrādi un izmantošanu uz kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss, kas ir kvalificēti un sertificēti saskaņā ar STCW kodeksa A–V/1-2. iedaļas 2. punktā norādītajiem kompetences standartiem saistībā ar darbu uz sašķidrinātas gāzes tankkuģiem, tiek uzskatīti par atbilstošiem STCW kodeksa A-V/3. iedaļas 2. punktā minētajām prasībām attiecībā uz padziļinātu sagatavošanas kursu darbā uz kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss, ja viņi turklāt:






  9.1. | atbilst 6. punkta prasībām; |
| --- | --- | --- |

9.

9.1.

atbilst 6. punkta prasībām;

| 9.2. | atbilst 8.2. apakšpunkta bunkurēšanas prasībām vai ir piedalījušies trīs kravas operācijās uz sašķidrinātas gāzes tankkuģa; |
| --- | --- |

9.2.

atbilst 8.2. apakšpunkta bunkurēšanas prasībām vai ir piedalījušies trīs kravas operācijās uz sašķidrinātas gāzes tankkuģa;

| 9.3. | pēdējos piecos gados ir pabeiguši vismaz trīs mēnešus ilgu jūras dienestu uz:






  9.3.1. | kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss; |
| --- | --- | --- |

9.3.

pēdējos piecos gados ir pabeiguši vismaz trīs mēnešus ilgu jūras dienestu uz:

9.3.1.

kuģiem, uz kuriem attiecas IGF kodekss;

| 9.3.2. | tankkuģiem, kuri kā kravu pārvadā degvielu, uz ko attiecas IGF kodekss; vai |
| --- | --- |

9.3.2.

tankkuģiem, kuri kā kravu pārvadā degvielu, uz ko attiecas IGF kodekss; vai

| 9.3.3. | kuģiem, kuri kā degvielu izmanto gāzi vai degvielu ar zemu uzliesmošanas temperatūru. |
| --- | --- |

9.3.3.

kuģiem, kuri kā degvielu izmanto gāzi vai degvielu ar zemu uzliesmošanas temperatūru.

| 10. | Dalībvalstis nodrošina, ka jūrniekiem, kuri ir kvalificēti saskaņā ar attiecīgi 4. vai 7. punktu, izsniedz prasmes sertifikātu. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Jūrnieki, kuriem ir prasmes sertifikāts saskaņā ar 4. vai 7. punktu, ik pēc laika, kas nepārsniedz piecus gadus, apgūst atbilstošu kvalifikācijas celšanas kursu vai iesniedz pierādījumu, ka ir ieguvuši nepieciešamo kompetences standartu pēdējo piecu gadu laikā. |
| --- | --- |

11.

Noteikums V/4

Obligātās minimālās prasības tādu kuģu kapteiņu un klāja virsnieku sagatavotībai un kvalifikācijai, ko ekspluatē polārajos ūdeņos

| 1. | Kapteiņiem, kapteiņa vecākajiem palīgiem un virsniekiem, kas ir atbildīgi par navigācijas sardzi kuģos, ko ekspluatē polārajos ūdeņos, ir sertifikāts par apgūtu sagatavošanas pamatkursu darbā uz kuģiem, ko ekspluatē polārajos ūdeņos, kā prasīts Polārajā kodeksā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Katrs, kas kandidē uz sertifikātu par apgūtu sagatavošanas pamatkursu darbā uz kuģiem, ko ekspluatē polārajos ūdeņos, ir apguvis apstiprinātu sagatavošanas pamatkursu darbā uz kuģiem, ko ekspluatē polārajos ūdeņos, un atbilst STCW kodeksa A-V/4. iedaļas 1. punktā norādītajam kompetences standartam. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kapteiņiem un kapteiņa vecākajiem palīgiem kuģos, ko ekspluatē polārajos ūdeņos, ir sertifikāts par apgūtu padziļinātu sagatavošanas kursu darbā uz kuģiem, ko ekspluatē polārajos ūdeņos, kā prasīts Polārajā kodeksā. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Katrs, kas kandidē uz sertifikātu par apgūtu padziļinātu sagatavošanas kursu darbā uz kuģiem, ko ekspluatē polārajos ūdeņos, atbilst turpmāk minētajam:






  4.1. | atbilst prasībām, kuras attiecas uz sertifikātu par apgūtu sagatavošanas pamatkursu darbā uz kuģiem, ko ekspluatē polārajos ūdeņos; |
| --- | --- | --- |

4.

4.1.

atbilst prasībām, kuras attiecas uz sertifikātu par apgūtu sagatavošanas pamatkursu darbā uz kuģiem, ko ekspluatē polārajos ūdeņos;

| 4.2. | ir pabeidzis vismaz divus mēnešus ilgu apstiprinātu jūras dienestu klāja komandā vadības līmenī vai veicot sardzes pildīšanas pienākumus darbības līmenī polārajos ūdeņos vai citu līdzvērtīgu apstiprinātu jūras dienestu; |
| --- | --- |

4.2.

ir pabeidzis vismaz divus mēnešus ilgu apstiprinātu jūras dienestu klāja komandā vadības līmenī vai veicot sardzes pildīšanas pienākumus darbības līmenī polārajos ūdeņos vai citu līdzvērtīgu apstiprinātu jūras dienestu;

| 4.3. | ir apguvis apstiprinātu padziļinātu sagatavošanas kursu darbā uz kuģiem, ko ekspluatē polārajos ūdeņos, un atbilst kompetences standartam, kurš minēts STCW kodeksa A-V/4. iedaļas 2. punktā. |
| --- | --- |

4.3.

ir apguvis apstiprinātu padziļinātu sagatavošanas kursu darbā uz kuģiem, ko ekspluatē polārajos ūdeņos, un atbilst kompetences standartam, kurš minēts STCW kodeksa A-V/4. iedaļas 2. punktā.

| 5. | Dalībvalstis nodrošina, ka jūrniekiem, kas ir attiecīgi kvalificēti saskaņā ar 2. vai 4. punktu, izsniedz prasmes sertifikātu. |
| --- | --- |

5.

VI NODAĻA

ĀRKĀRTAS, DARBA DROŠĪBAS, DROŠUMA, MEDICĪNISKĀS APRŪPES UN IZDZĪVOŠANAS FUNKCIJAS

Noteikums VI/1

Obligātās minimālās prasības attiecībā uz drošības iepazīšanas kursu, pamatkursu un instruktāžu visiem jūrniekiem

| 1. | Jūrnieki apgūst iepazīšanas kursu un pamatkursu vai instruktāžu saskaņā ar STCW kodeksa A-VI/1. iedaļu un atbilst tajā paredzētajam attiecīgajam kompetences standartam. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ja pamatkurss nav iekļauts izsniedzamā sertifikāta kvalifikācijas nosacījumos, attiecīgi izsniedz prasmes sertifikātu, kurā norāda, ka tā turētājs ir apmeklējis pamatkursu. |
| --- | --- |

2.

Noteikums VI/2

Obligātās minimālās prasības, lai izsniegtu prasmes sertifikātus darbam ar glābšanās līdzekļiem, glābšanas laivām un ātrgaitas glābšanas laivām

| 1. | Visi kandidāti, kuri pretendē uz prasmes sertifikātu darbam ar glābšanās līdzekļiem un glābšanas laivām, izņemot ātrgaitas glābšanas laivas:






  1.1. | ir ne mazāk kā 18 gadus veci; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

ir ne mazāk kā 18 gadus veci;

| 1.2. | ir izgājuši vismaz 12 mēnešu apstiprinātu jūras dienestu vai ir apmeklējuši apstiprinātu sagatavošanas kursu un ir izgājuši vismaz sešu mēnešu apstiprinātu jūras dienestu; |
| --- | --- |

1.2.

ir izgājuši vismaz 12 mēnešu apstiprinātu jūras dienestu vai ir apmeklējuši apstiprinātu sagatavošanas kursu un ir izgājuši vismaz sešu mēnešu apstiprinātu jūras dienestu;

| 1.3. | atbilst kompetences standartam, kas paredzēts STCW kodeksa A-VI/2. iedaļas 1. līdz 4. punktā, attiecībā uz prasmes sertifikātiem darbam ar glābšanās līdzekļiem un glābšanas laivām. |
| --- | --- |

1.3.

atbilst kompetences standartam, kas paredzēts STCW kodeksa A-VI/2. iedaļas 1. līdz 4. punktā, attiecībā uz prasmes sertifikātiem darbam ar glābšanās līdzekļiem un glābšanas laivām.

| 2. | Visi kandidāti, kuri pretendē uz prasmes sertifikātu darbam ar ātrgaitas glābšanas laivām:






  2.1. | ir saņēmuši prasmes sertifikātu darbam ar glābšanās līdzekļiem un glābšanas laivām, izņemot ātrgaitas glābšanas laivas; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

ir saņēmuši prasmes sertifikātu darbam ar glābšanās līdzekļiem un glābšanas laivām, izņemot ātrgaitas glābšanas laivas;

| 2.2. | ir izgājuši apstiprinātu sagatavošanas kursu; |
| --- | --- |

2.2.

ir izgājuši apstiprinātu sagatavošanas kursu;

| 2.3. | atbilst kompetences standartam, kas paredzēts STCW kodeksa A-VI/2. iedaļas 7. līdz 10. punktā, attiecībā uz prasmes sertifikātiem darbam ar ātrgaitas glābšanas laivām. |
| --- | --- |

2.3.

atbilst kompetences standartam, kas paredzēts STCW kodeksa A-VI/2. iedaļas 7. līdz 10. punktā, attiecībā uz prasmes sertifikātiem darbam ar ātrgaitas glābšanas laivām.

Noteikums VI/3

Obligātās minimālās prasības sagatavotībai progresīvā ugunsdzēsībā

| 1. | Jūrnieki, kuri norīkoti vadīt ugunsdzēsības darbības, ir veiksmīgi izgājuši padziļinātu sagatavošanas kursu ugunsdzēsības tehnikā, īpašu uzsvaru liekot uz organizēšanu, taktiku un vadību saskaņā ar STCW kodeksa A-VI/3. iedaļas 1. līdz 4. punkta noteikumiem, un atbilst tajā paredzētam kompetences standartam. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ja apmācība progresīvajā ugunsdzēsībā nav iekļauta izsniedzamā sertifikāta kvalifikācijas nosacījumos, attiecīgi izsniedz prasmes sertifikātu, kurā norāda, ka tā turētājs ir apmeklējis sagatavošanas kursu progresīvajā ugunsdzēsībā. |
| --- | --- |

2.

Noteikums VI/4

Obligātās minimālās prasības attiecībā uz pirmo medicīnisko palīdzību un medicīnisko aprūpi

| 1. | Jūrnieki, kuri norīkoti sniegt pirmo medicīnisko palīdzību uz kuģa, atbilst pirmās medicīniskās palīdzības kompetences standartam, kas paredzēts STCW kodeksa A-VI/4. iedaļas 1., 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jūrnieki, kuru pārziņā ir medicīniskā aprūpe uz kuģa, atbilst medicīniskās aprūpes uz kuģiem kompetences standartam, kas paredzēts STCW kodeksa A-VI/4. iedaļas 4., 5. un 6. punktā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ja sagatavotība pirmajā medicīniskajā palīdzībā vai medicīniskajā aprūpē nav iekļauta izsniedzamā sertifikāta kvalifikācijas nosacījumos, attiecīgi izniedz prasmes sertifikātu, kurā norāda, ka tā turētājs ir apmeklējis sagatavošanas kursu pirmajā medicīniskajā palīdzībā vai medicīniskajā aprūpē. |
| --- | --- |

3.

Noteikums VI/5

Obligātās minimālās prasības prasmes sertifikātu izsniegšanai kuģa drošuma virsniekiem

| 1. | Visi kandidāti, kuri pretendē uz prasmes sertifikātu kā kuģa drošuma virsnieki:






  1.1. | ir izgājuši vismaz 12 mēnešu apstiprinātu jūras dienestu vai atbilstīgu jūras dienestu un ieguvuši zināšanas par kuģa darbību; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

ir izgājuši vismaz 12 mēnešu apstiprinātu jūras dienestu vai atbilstīgu jūras dienestu un ieguvuši zināšanas par kuģa darbību;

| 1.2. | atbilst kompetences standartam, kas vajadzīgs, lai iegūtu kuģa drošuma virsnieka prasmes sertifikātu un paredzēts STCW kodeksa A-VI/5. iedaļas 1. līdz 4. punktā. |
| --- | --- |

1.2.

atbilst kompetences standartam, kas vajadzīgs, lai iegūtu kuģa drošuma virsnieka prasmes sertifikātu un paredzēts STCW kodeksa A-VI/5. iedaļas 1. līdz 4. punktā.

| 2. | Dalībvalstis nodrošina, ka ikvienai personai, kuru atzīst par kvalificētu saskaņā ar šā noteikuma prasībām, izsniedz prasmes sertifikātu. |
| --- | --- |

2.

Noteikums VI/6

Obligātās minimālās prasības ar drošumu saistītai sagatavošanai un instruktāžai visiem jūrniekiem

| 1. | Jūrnieki apgūst ar drošību saistītu iepazīšanas kursu un drošuma izpratnes sagatavošanas kursu vai instruktāžu saskaņā ar STCW kodeksa A-VI/6. iedaļas 1. līdz 4. punktu un atbilst tajā paredzētajam attiecīgajam kompetences standartam. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ja sagatavotība drošuma izpratnē nav iekļauta izsniedzamā sertifikāta kvalifikācijas nosacījumos, attiecīgi izsniedz prasmes sertifikātu, kurā norāda, ka tā turētājs ir apmeklējis sagatavošanas kursu drošuma izpratnē. |
| --- | --- |

2.

Jūrnieki, kuriem uzdoti īpaši ar drošumu saistīti uzdevumi

| 3. | Jūrnieki, kuriem uzdoti īpaši ar drošumu saistīti uzdevumi, atbilst kompetences standartam, kas noteikts STCW kodeksa A-VI/6. iedaļas 6., 7. un 8. punktā. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ja sagatavotība paredzētajos drošumu pienākumos nav iekļauta izsniedzamā sertifikāta kvalifikācijas nosacījumos, attiecīgi izsniedz prasmes sertifikātu, kurā norāda, ka tā turētājs ir apmeklējis sagatavošanas kursu par īpašiem ar drošumu saistītiem pienākumiem. |
| --- | --- |

4.

VII NODAĻA

ALTERNATĪVĀ SERTIFICĒŠANA

Noteikums VII/1

Alternatīvu sertifikātu izsniegšana

| 1. | Neatkarīgi no sertificēšanas prasībām, kas noteiktas šā pielikuma II un III nodaļā, dalībvalstis var nolemt izsniegt vai atļaut izsniegt sertifikātus, kas nav paredzēti minēto nodaļu noteikumos, ar noteikumu, ka:






  1.1. | saistītās funkcijas un atbildības līmeņus, kas jānorāda sertifikātos un indosamentos, izvēlas no tiem un identiskus tiem, kas norādīti STCW kodeksa A-II/1., A-II/2., A-II/3., A-II/4., A-II/5., A-III/1., A-III/2., A-III/3., A-III/4., A-III/5. un A-IV/2. iedaļā; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

saistītās funkcijas un atbildības līmeņus, kas jānorāda sertifikātos un indosamentos, izvēlas no tiem un identiskus tiem, kas norādīti STCW kodeksa A-II/1., A-II/2., A-II/3., A-II/4., A-II/5., A-III/1., A-III/2., A-III/3., A-III/4., A-III/5. un A-IV/2. iedaļā;

| 1.2. | kandidāti ir izgājuši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas kursu un atbilst kompetences standartiem, kas paredzēti attiecīgajās STCW kodeksa iedaļās un izklāstīti minētā kodeksa A-VII/1. iedaļā, attiecībā uz funkcijām un līmeņiem, kas jānorāda sertifikātos un indosamentos; |
| --- | --- |

1.2.

kandidāti ir izgājuši apstiprinātu izglītības un sagatavošanas kursu un atbilst kompetences standartiem, kas paredzēti attiecīgajās STCW kodeksa iedaļās un izklāstīti minētā kodeksa A-VII/1. iedaļā, attiecībā uz funkcijām un līmeņiem, kas jānorāda sertifikātos un indosamentos;

| 1.3. | kandidāti ir izgājuši apstiprinātu jūras dienestu, atbilstīgu to funkciju un līmeņu izpildei, kas jānorāda sertifikātā. Jūras dienesta minimālais ilgums ir līdzvērtīgs tam jūras dienesta ilgumam, kas paredzēts šā pielikuma II un III nodaļā. Minimālais jūras dienesta ilgums tomēr nav mazāks par to, kas noteikts STCW kodeksa A-VII/2. iedaļā; |
| --- | --- |

1.3.

kandidāti ir izgājuši apstiprinātu jūras dienestu, atbilstīgu to funkciju un līmeņu izpildei, kas jānorāda sertifikātā. Jūras dienesta minimālais ilgums ir līdzvērtīgs tam jūras dienesta ilgumam, kas paredzēts šā pielikuma II un III nodaļā. Minimālais jūras dienesta ilgums tomēr nav mazāks par to, kas noteikts STCW kodeksa A-VII/2. iedaļā;

| 1.4. | sertifikāta kandidāti, kuriem jāveic navigācijas funkcijas operatīvajā līmenī, atbilst attiecīgi piemērojamajām IV nodaļas noteikumu prasībām par paredzēto radiosakaru operatoru pienākumu izpildi saskaņā ar noteikumiem par radiosakariem; |
| --- | --- |

1.4.

sertifikāta kandidāti, kuriem jāveic navigācijas funkcijas operatīvajā līmenī, atbilst attiecīgi piemērojamajām IV nodaļas noteikumu prasībām par paredzēto radiosakaru operatoru pienākumu izpildi saskaņā ar noteikumiem par radiosakariem;

| 1.5. | sertifikātus izsniedz saskaņā ar šīs direktīvas 4. panta prasībām un noteikumiem, kas izklāstīti STCW kodeksa VII nodaļā. |
| --- | --- |

1.5.

sertifikātus izsniedz saskaņā ar šīs direktīvas 4. panta prasībām un noteikumiem, kas izklāstīti STCW kodeksa VII nodaļā.

| 2. | Sertifikātus atbilstīgi šai nodaļai neizsniedz, ja dalībvalsts nav paziņojusi Komisijai informāciju, kas prasīta STCW konvencijā. |
| --- | --- |

2.

Noteikums VII/2

Jūrnieku sertificēšana

Visiem jūrniekiem, kuri pilda jebkuru funkciju vai funkciju grupu, kas noteikta STCW kodeksa II nodaļas A-II/1., A-II/2., A-II/3., A-II/4. vai A-II/5. tabulā vai III nodaļas A-III/1., A-III/2., A-III/3., A-III/4. vai A-III/5. tabulā, vai IV nodaļas A-IV/2. tabulā, ir attiecīgs prasmes sertifikāts.

Noteikums VII/3

Principi, kas regulē alternatīvu sertifikātu izsniegšanu

| 1. | Dalībvalsts, kura nolemj izsniegt vai atļaut izsniegt alternatīvus sertifikātus, nodrošina šādu principu ievērošanu:






  1.1. | neievieš alternatīvu sertificēšanas sistēmu, ja tā nenodrošina tādu drošības līmeni jūrā un ja tai nav tādas preventīvas ietekmes attiecībā uz piesārņojumu, kas ir vismaz līdzvērtīga tai, kas paredzēta pārējās nodaļās; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

neievieš alternatīvu sertificēšanas sistēmu, ja tā nenodrošina tādu drošības līmeni jūrā un ja tai nav tādas preventīvas ietekmes attiecībā uz piesārņojumu, kas ir vismaz līdzvērtīga tai, kas paredzēta pārējās nodaļās;

| 1.2. | jebkuros noteikumos par alternatīviem sertifikātiem, ko izsniedz saskaņā ar šo nodaļu, paredz sertifikātu aizvietojamību ar tiem sertifikātiem, ko izsniedz saskaņā ar pārējām nodaļām. |
| --- | --- |

1.2.

jebkuros noteikumos par alternatīviem sertifikātiem, ko izsniedz saskaņā ar šo nodaļu, paredz sertifikātu aizvietojamību ar tiem sertifikātiem, ko izsniedz saskaņā ar pārējām nodaļām.

| 2. | Savstarpējās aizvietojamības princips 1. punktā nodrošina, ka:






  2.1. | jūrnieki, kuri sertificēti saskaņā ar II un/vai III nodaļas noteikumiem, un tie, kuri sertificēti saskaņā ar VII nodaļu, spēj strādāt uz kuģiem, uz kuriem ir tradicionāla vai citas klāja organizācijas formas; |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

jūrnieki, kuri sertificēti saskaņā ar II un/vai III nodaļas noteikumiem, un tie, kuri sertificēti saskaņā ar VII nodaļu, spēj strādāt uz kuģiem, uz kuriem ir tradicionāla vai citas klāja organizācijas formas;

| 2.2. | jūrniekus nesagatavo darbam uz kuģiem ar īpašām klāja organizācijas formām tā, ka tas vājinātu viņu spēju izmantot savas prasmes citur. |
| --- | --- |

2.2.

jūrniekus nesagatavo darbam uz kuģiem ar īpašām klāja organizācijas formām tā, ka tas vājinātu viņu spēju izmantot savas prasmes citur.

| 3. | Izsniedzot sertifikātus saskaņā ar šo nodaļu, ņem vērā šādus principus:






  3.1. | alternatīvu sertifikātu izsniegšanu kā tādu neizmanto:






  3.1.1. | lai samazinātu kuģa apkalpes locekļu skaitu; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

3.1.

alternatīvu sertifikātu izsniegšanu kā tādu neizmanto:

3.1.1.

lai samazinātu kuģa apkalpes locekļu skaitu;

| 3.1.2. | lai samazinātu jūrnieku profesionalitātes vai kvalifikācijas līmeni; vai |
| --- | --- |

3.1.2.

lai samazinātu jūrnieku profesionalitātes vai kvalifikācijas līmeni; vai

| 3.1.3. | lai attaisnotu to, ka jebkuras konkrētas sardzes laikā gan mašīntelpas, gan klāja sardzes virsnieku pienākumus uzdod veikt jūrniekam, kuram ir tikai viens sertifikāts; |
| --- | --- |

3.1.3.

lai attaisnotu to, ka jebkuras konkrētas sardzes laikā gan mašīntelpas, gan klāja sardzes virsnieku pienākumus uzdod veikt jūrniekam, kuram ir tikai viens sertifikāts;

| 3.2. | personu, kuras pārziņā ir kuģa vadība, apzīmē kā kapteini, un kapteiņa un citu personu juridisko statusu un pilnvaras nelabvēlīgi neietekmē kāda alternatīvās sertificēšanas noteikumu ieviešana. |
| --- | --- |

3.2.

personu, kuras pārziņā ir kuģa vadība, apzīmē kā kapteini, un kapteiņa un citu personu juridisko statusu un pilnvaras nelabvēlīgi neietekmē kāda alternatīvās sertificēšanas noteikumu ieviešana.

| 4. | Principi, kas ietverti 1. un 2. punktā, nodrošina gan klāja virsnieku, gan kuģa mehāniķu kompetences saglabāšanu. |
| --- | --- |

4.

---

II PIELIKUMS

TO TREŠO VALSTU ATZĪŠANAS KRITĒRIJI, KURAS IZSNIEGUŠAS VAI KURU PĀRRAUDZĪBĀ IZSNIEGTS SERTIFIKĀTS, KAS MINĒTS 20. PANTA 2. PUNKTĀ

| 1. | Trešai valstij jābūt STCW konvencijas dalībvalstij. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trešai valstij jābūt Jūras drošības komitejas atzītai par tādu, kas pierādījusi, ka ir īstenoti pilnībā visi STCW konvencijas noteikumi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisija, kurai palīdz Eiropas Jūras drošības aģentūra ar iespējamu kādas attiecīgās dalībvalsts piesaisti, veicot minētās Puses novērtēšanu, kas var ietvert arī objektu un procedūru pārbaudi, ir apstiprinājusi, ka STCW konvencijas prasības attiecībā uz kompetences standartiem, sagatavošanu un sertificēšanu un kvalitātes standartiem ir pilnībā izpildītas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dalībvalsts pašreiz vienojas ar attiecīgo trešo valsti par saistībām uzreiz ziņot par jebkurām būtiskām izmaiņām sagatavošanas un sertificēšanas sistēmās, kas paredzētas saskaņā ar STCW konvenciju. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dalībvalsts ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka jūrniekiem, kuri iesniedz atzīšanai sertifikātus, kas ļauj pildīt vadības līmeņa funkcijas, ir atbilstīgas zināšanas par dalībvalsts jūrniecības tiesību aktiem, kuri attiecas uz funkcijām, ko viņiem ļauts pildīt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ja dalībvalsts vēlas papildināt trešās valsts atbilstības novērtējumu, novērtējot konkrētas jūrniecības mācību iestādes, tā rīkojas saskaņā ar STCW kodeksa A-I/6. iedaļas noteikumiem. |
| --- | --- |

6.

---

III PIELIKUMS

INFORMĀCIJA, KO DARA ZINĀMU KOMISIJAI STATISTIKAS NOLŪKOS

| 1. | Ja ir atsauce uz šo pielikumu, sniedz zemāk norādīto informāciju, kas noteikta STCW kodeksa A-I/2. iedaļas 9. punktā, attiecībā uz visiem kompetences sertifikātiem vai indosamentiem, kas apliecina to izsniegšanu, un visiem indosamentiem, kas apliecina citu valstu izsniegto kompetences sertifikātu atzīšanu, un, ja ir atzīme (*), ir jānodrošina sniegtās informācijas anonimitāte, kā tas prasīts šīs direktīvas 27. panta 3. punktā. | Kompetences sertifikāti (CoC)/Indosamenti, kas apliecina to izsniegšanu (EaI):






  — | jūrnieka unikālais identifikators – ja ir pieejams(*), |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Kompetences sertifikāti (CoC)/Indosamenti, kas apliecina to izsniegšanu (EaI):

—

jūrnieka unikālais identifikators – ja ir pieejams(*),

| — | jūrnieka vārds, uzvārds(*), |
| --- | --- |

—

jūrnieka vārds, uzvārds(*),

| — | jūrnieka dzimšanas gads un datums, |
| --- | --- |

—

jūrnieka dzimšanas gads un datums,

| — | jūrnieka valstspiederība, |
| --- | --- |

—

jūrnieka valstspiederība,

| — | jūrnieka dzimums, |
| --- | --- |

—

jūrnieka dzimums,

| — | CoC indosētais numurs(*), |
| --- | --- |

—

CoC indosētais numurs(*),

| — | EaI numurs(*), |
| --- | --- |

—

EaI numurs(*),

| — | jūrnieka statuss uz kuģa, |
| --- | --- |

—

jūrnieka statuss uz kuģa,

| — | dokumenta izsniegšanas datums vai pēdējais atkārtotas apstiprināšanas datums, |
| --- | --- |

—

dokumenta izsniegšanas datums vai pēdējais atkārtotas apstiprināšanas datums,

| — | derīguma termiņš, |
| --- | --- |

—

derīguma termiņš,

| — | sertifikāta statuss, |
| --- | --- |

—

sertifikāta statuss,

| — | ierobežojumi. |
| --- | --- |

—

ierobežojumi.

| | Indosamenti, kas apliecina citu valstu izsniegtu kompetences sertifikātu atzīšanu (EaR):






  — | jūrnieka unikālais identifikators – ja ir pieejams(*), |
| --- | --- | --- |

Indosamenti, kas apliecina citu valstu izsniegtu kompetences sertifikātu atzīšanu (EaR):

—

jūrnieka unikālais identifikators – ja ir pieejams(*),

| — | jūrnieka vārds, uzvārds(*), |
| --- | --- |

—

jūrnieka vārds, uzvārds(*),

| — | jūrnieka dzimšanas gads un datums, |
| --- | --- |

—

jūrnieka dzimšanas gads un datums,

| — | jūrnieka valstspiederība, |
| --- | --- |

—

jūrnieka valstspiederība,

| — | jūrnieka dzimums, |
| --- | --- |

—

jūrnieka dzimums,

| — | valsts, kura izsniegusi oriģinālo CoC, |
| --- | --- |

—

valsts, kura izsniegusi oriģinālo CoC,

| — | oriģinālā CoC numurs(*), |
| --- | --- |

—

oriģinālā CoC numurs(*),

| — | EaR numurs(*), |
| --- | --- |

—

EaR numurs(*),

| — | jūrnieka statuss uz kuģa, |
| --- | --- |

—

jūrnieka statuss uz kuģa,

| — | dokumenta izsniegšanas datums vai pēdējais atkārtotas apstiprināšanas datums, |
| --- | --- |

—

dokumenta izsniegšanas datums vai pēdējais atkārtotas apstiprināšanas datums,

| — | derīguma termiņš, |
| --- | --- |

—

derīguma termiņš,

| — | indosamenta statuss, |
| --- | --- |

—

indosamenta statuss,

| — | ierobežojumi. |
| --- | --- |

—

ierobežojumi.

| 2. | Dalībvalstis brīvprātīgi var sniegt informāciju par prasmes sertifikātiem (CoP), ko ierindas jūrniekiem izsniedz saskaņā ar STCW konvencijas II, III un VII nodaļu, piemēram:






  — | jūrnieka unikālais identifikators – ja ir pieejams(*), |
| --- | --- | --- |

2.

—

jūrnieka unikālais identifikators – ja ir pieejams(*),

| — | jūrnieka vārds, uzvārds(*), |
| --- | --- |

—

jūrnieka vārds, uzvārds(*),

| — | jūrnieka dzimšanas gads un datums, |
| --- | --- |

—

jūrnieka dzimšanas gads un datums,

| — | jūrnieka valstspiederība, |
| --- | --- |

—

jūrnieka valstspiederība,

| — | jūrnieka dzimums, |
| --- | --- |

—

jūrnieka dzimums,

| — | CoP numurs(*), |
| --- | --- |

—

CoP numurs(*),

| — | jūrnieka statuss uz kuģa, |
| --- | --- |

—

jūrnieka statuss uz kuģa,

| — | dokumenta izsniegšanas datums vai pēdējais atkārtotas apstiprināšanas datums, |
| --- | --- |

—

dokumenta izsniegšanas datums vai pēdējais atkārtotas apstiprināšanas datums,

| — | derīguma termiņš, |
| --- | --- |

—

derīguma termiņš,

| — | CoP statuss. |
| --- | --- |

—

CoP statuss.

---

IV PIELIKUMS

A daļa

Atceltā direktīva ar secīgi veikto grozījumu sarakstu (minēts 34. pantā)

| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/106/EK
  (OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.) | |
| --- | --- |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/35/ES
  (OV L 343, 14.12.2012., 78. lpp.) | |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1159
  (OV L 188, 12.7.2019., 94. lpp.) | tikai 1. pants un pielikums |

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/106/EK

(OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/35/ES

(OV L 343, 14.12.2012., 78. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1159

(OV L 188, 12.7.2019., 94. lpp.)

tikai 1. pants un pielikums

B daļa

Termiņu uzskaitījums transponēšanai valstu tiesību aktos (minēts 34. pantā)

| Direktīva | Transponēšanas termiņš |
| --- | --- |
| 2012/35/ES | 2014. gada 4. jūlijs, izņemot 1. panta 5. punktu
  2015. gada 4. janvāris attiecībā uz 1. panta 5. punktu |
| (ES) 2019/1159 | 2021. gada 2. augusts |

Direktīva

Transponēšanas termiņš

2012/35/ES

2014. gada 4. jūlijs, izņemot 1. panta 5. punktu

2015. gada 4. janvāris attiecībā uz 1. panta 5. punktu

(ES) 2019/1159

2021. gada 2. augusts

---

V PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Direktīva 2008/106/EK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. panta ievadfrāze | 2. panta ievadfrāze |
| 1. panta 1. līdz 26. punkts | 2. panta 1. līdz 26. punkts |
| 1. panta 28. punkts | 2. panta 27. punkts |
| 1. panta 29. punkts | 2. panta 28. punkts |
| 1. panta 30. punkts | 2. panta 29. punkts |
| 1. panta 31. punkts | 2. panta 30. punkts |
| 1. panta 32. punkts | 2. panta 31. punkts |
| 1. panta 33. punkts | 2. panta 32. punkts |
| 1. panta 34. punkts | 2. panta 33. punkts |
| 1. panta 35. punkts | 2. panta 34. punkts |
| 1. panta 36. punkts | 2. panta 35. punkts |
| 1. panta 37. punkts | 2. panta 36. punkts |
| 1. panta 38. punkts | 2. panta 37. punkts |
| 1. panta 39. punkts | 2. panta 38. punkts |
| 1. panta 40. punkts | 2. panta 39. punkts |
| 1. panta 41. punkts | 2. panta 40. punkts |
| 1. panta 42. punkts | 2. panta 41. punkts |
| 1. panta 43. punkts | 2. panta 42. punkts |
| 1. panta 44. punkts | 2. panta 43. punkts |
| 1. panta 45. punkts | 2. panta 44. punkts |
| 1. panta 46. punkts | 2. panta 45. punkts |
| 2. un 3. pants | 1. un 3. pants |
| 5. panta 1., 2. un 3. punkts | 4. panta 1., 2. un 3. punkts |
| 5. panta 3.a punkts | 4. panta 4. punkts |
| 5. panta 4. punkts | 4. panta 5. punkts |
| 5. panta 5. punkts | 4. panta 6. punkts |
| 5. panta 6. punkts | 4. panta 7. punkts |
| 5. panta 7. punkts | 4. panta 8. punkts |
| 5. panta 8. punkts | 4. panta 9. punkts |
| 5. panta 9. punkts | 4. panta 10. punkts |
| 5. panta 10. punkts | 4. panta 11. punkts |
| 5. panta 11. punkts | 4. panta 12. punkts |
| 5. panta 12. punkts | 4. panta 13. punkts |
| 5. panta 13. punkts | 4. panta 14. punkts |
| 5.a pants | 5. pants |
| 5.b pants | 6. pants |
| 6. pants | 7. pants |
| 7. panta 1. punkts | 8. panta 1. punkts |
| 7. panta 1.a punkts | 8. panta 2. punkts |
| 7. panta 2. punkts | 8. panta 3. punkts |
| 7. panta 3. punkts | 8. panta 4. punkts |
| 7. panta 3.a punkts | 8. panta 5. punkts |
| 7. panta 3.b punkts | 8. panta 6. punkts |
| 7. panta 4. punkts | 8. panta 7. punkts |
| 8. pants | 9. pants |
| 9. pants | 10. pants |
| 10. pants | 11. pants |
| 11. pants | 12. pants |
| 12. panta 1. punkts | 13. panta 1. punkts |
| 12. panta 2. punkts | 13. panta 2. punkts |
| 12. panta 2.a punkts | 13. panta 3. punkts |
| 12. panta 2.b punkts | 13. panta 4. punkts |
| 12. panta 3. punkts | 13. panta 5. punkts |
| 12. panta 3.a punkts | 13. panta 6. punkts |
| 12. panta 4. punkts | 13. panta 7. punkts |
| 12. panta 5. punkts | 13. panta 8. punkts |
| 13. pants | 14. pants |
| 14. pants | 15. pants |
| 15. pants | 16. pants |
| 16. pants | 17. pants |
| 17. pants | 18. pants |
| 18. pants | 19. pants |
| 19. pants | 20. pants |
| 20. pants | 21. pants |
| 21. pants | 22. pants |
| 22. pants | 23. pants |
| 23. pants | 24. pants |
| 24. pants | 25. pants |
| 25. pants | 26. pants |
| 25.a pants | 27. pants |
| 26. pants | 28. pants |
| 27. pants | 29. pants |
| 27.a pants | 30. pants |
| 28. panta 1. punkts | 31. panta 1. punkts |
| 28. panta 2. punkta pirmais teikums | 31. panta 2. punkta pirmā daļa |
| 28. panta 2. punkta otrais teikums | 31. panta 2. punkta otrā daļa |
| 29. pants | 32. pants |
| 30. pants | — |
| 31. pants | 33. pants |
| 32. pants | 34. pants |
| — | 35. pants |
| 34. pants | 36. pants |
| I pielikums | I pielikums |
| II pielikums | II pielikums |
| III pielikums | IV pielikums |
| IV pielikums | V pielikums |
| V pielikums | III pielikums |

Direktīva 2008/106/EK

Šī direktīva

1. panta ievadfrāze

2. panta ievadfrāze

1. panta 1. līdz 26. punkts

2. panta 1. līdz 26. punkts

1. panta 28. punkts

2. panta 27. punkts

1. panta 29. punkts

2. panta 28. punkts

1. panta 30. punkts

2. panta 29. punkts

1. panta 31. punkts

2. panta 30. punkts

1. panta 32. punkts

2. panta 31. punkts

1. panta 33. punkts

2. panta 32. punkts

1. panta 34. punkts

2. panta 33. punkts

1. panta 35. punkts

2. panta 34. punkts

1. panta 36. punkts

2. panta 35. punkts

1. panta 37. punkts

2. panta 36. punkts

1. panta 38. punkts

2. panta 37. punkts

1. panta 39. punkts

2. panta 38. punkts

1. panta 40. punkts

2. panta 39. punkts

1. panta 41. punkts

2. panta 40. punkts

1. panta 42. punkts

2. panta 41. punkts

1. panta 43. punkts

2. panta 42. punkts

1. panta 44. punkts

2. panta 43. punkts

1. panta 45. punkts

2. panta 44. punkts

1. panta 46. punkts

2. panta 45. punkts

2. un 3. pants

1. un 3. pants

5. panta 1., 2. un 3. punkts

4. panta 1., 2. un 3. punkts

5. panta 3.a punkts

4. panta 4. punkts

5. panta 4. punkts

4. panta 5. punkts

5. panta 5. punkts

4. panta 6. punkts

5. panta 6. punkts

4. panta 7. punkts

5. panta 7. punkts

4. panta 8. punkts

5. panta 8. punkts

4. panta 9. punkts

5. panta 9. punkts

4. panta 10. punkts

5. panta 10. punkts

4. panta 11. punkts

5. panta 11. punkts

4. panta 12. punkts

5. panta 12. punkts

4. panta 13. punkts

5. panta 13. punkts

4. panta 14. punkts

5.a pants

5. pants

5.b pants

6. pants

6. pants

7. pants

7. panta 1. punkts

8. panta 1. punkts

7. panta 1.a punkts

8. panta 2. punkts

7. panta 2. punkts

8. panta 3. punkts

7. panta 3. punkts

8. panta 4. punkts

7. panta 3.a punkts

8. panta 5. punkts

7. panta 3.b punkts

8. panta 6. punkts

7. panta 4. punkts

8. panta 7. punkts

8. pants

9. pants

9. pants

10. pants

10. pants

11. pants

11. pants

12. pants

12. panta 1. punkts

13. panta 1. punkts

12. panta 2. punkts

13. panta 2. punkts

12. panta 2.a punkts

13. panta 3. punkts

12. panta 2.b punkts

13. panta 4. punkts

12. panta 3. punkts

13. panta 5. punkts

12. panta 3.a punkts

13. panta 6. punkts

12. panta 4. punkts

13. panta 7. punkts

12. panta 5. punkts

13. panta 8. punkts

13. pants

14. pants

14. pants

15. pants

15. pants

16. pants

16. pants

17. pants

17. pants

18. pants

18. pants

19. pants

19. pants

20. pants

20. pants

21. pants

21. pants

22. pants

22. pants

23. pants

23. pants

24. pants

24. pants

25. pants

25. pants

26. pants

25.a pants

27. pants

26. pants

28. pants

27. pants

29. pants

27.a pants

30. pants

28. panta 1. punkts

31. panta 1. punkts

28. panta 2. punkta pirmais teikums

31. panta 2. punkta pirmā daļa

28. panta 2. punkta otrais teikums

31. panta 2. punkta otrā daļa

29. pants

32. pants

30. pants

—

31. pants

33. pants

32. pants

34. pants

—

35. pants

34. pants

36. pants

I pielikums

I pielikums

II pielikums

II pielikums

III pielikums

IV pielikums

IV pielikums

V pielikums

V pielikums

III pielikums

---