# Jurnalul Oficial L 161/2022

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 161 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6516 iunie 2022 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 161

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6516 iunie 2022

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/926 al Comisiei din 15 iunie 2022 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/927 al Comisiei din 15 iunie 2022 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului | 28 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/928 al Comisiei din 15 iunie 2022 de modificare a anexelor V și XIV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 în ceea ce privește rubricile referitoare la Canada, Regatul Unit și Statele Unite din listele conținând țările terțe autorizate pentru introducerea în Uniune a transporturilor de păsări de curte, de materiale germinative provenite de la păsări de curte și de carne proaspătă provenită de la păsări de curte și de la vânat cu pene (
  1
  ) | 67 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/926 al Comisiei din 15 iunie 2022 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/927 al Comisiei din 15 iunie 2022 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului

28

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/928 al Comisiei din 15 iunie 2022 de modificare a anexelor V și XIV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 în ceea ce privește rubricile referitoare la Canada, Regatul Unit și Statele Unite din listele conținând țările terțe autorizate pentru introducerea în Uniune a transporturilor de păsări de curte, de materiale germinative provenite de la păsări de curte și de carne proaspătă provenită de la păsări de curte și de la vânat cu pene (
  1
  )

1

67

| | | III   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | * | Decizia nr. 292/21/COL a Autorității AELS de supraveghere din 15 decembrie 2021 de modificare a normelor procedurale și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea unor noi orientări privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc [2022/929] | 81 |

III   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

*

Decizia nr. 292/21/COL a Autorității AELS de supraveghere din 15 decembrie 2021 de modificare a normelor procedurale și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea unor noi orientări privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc [2022/929]

81

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) 2019/1009 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 de stabilire a normelor privind punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante UE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1107/2009 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2003/2003 ( JO L 170, 25.6.2019 ) | 121 |
| | * | Rectificare la Regulamentul delegat (UE) 2020/989 al Comisiei din 27 aprilie 2020 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2020/124 în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la măsurile de conservare și executare ale Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO) și anumite anexe la acestea ( JO L 221, 10.7.2020 ) | 122 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (UE) 2019/1009 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 de stabilire a normelor privind punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante UE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1107/2009 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2003/2003 ( JO L 170, 25.6.2019 )

( JO L 170, 25.6.2019 )

121

*

Rectificare la Regulamentul delegat (UE) 2020/989 al Comisiei din 27 aprilie 2020 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2020/124 în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la măsurile de conservare și executare ale Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO) și anumite anexe la acestea ( JO L 221, 10.7.2020 )

( JO L 221, 10.7.2020 )

122

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 16.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 161/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/926 AL COMISIEI

din 15 iunie 2022

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

1.1.   Anchetele precedente și măsurile în vigoare

Anchetele precedente și măsurile în vigoare

| (1) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/388 (2) (denumit în continuare „regulamentul inițial”), Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal), originare din India (taxă denumită în continuare „măsurile inițiale”). Ancheta care a condus la instituirea măsurilor inițiale va fi denumită în continuare „ancheta inițială”. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/388 (2) (denumit în continuare „regulamentul inițial”), Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal), originare din India (taxă denumită în continuare „măsurile inițiale”). Ancheta care a condus la instituirea măsurilor inițiale va fi denumită în continuare „ancheta inițială”.

2

| (2) | Taxa antidumping instituită a variat între 0 % pentru Electrosteel Castings Ltd și 14,1 % pentru Jindal Saw Limited și pentru „toate celelalte societăți”. |
| --- | --- |

(2)

Taxa antidumping instituită a variat între 0 % pentru Electrosteel Castings Ltd și 14,1 % pentru Jindal Saw Limited și pentru „toate celelalte societăți”.

| (3) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/387 (3), Comisia a instituit, de asemenea, o taxă compensatorie definitivă pentru același produs. Taxa compensatorie instituită a variat între 8,7 % pentru Jindal Saw Limited și 9 % pentru Electrosteel Castings Ltd și pentru „toate celelalte societăți”. |
| --- | --- |

(3)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/387 (3), Comisia a instituit, de asemenea, o taxă compensatorie definitivă pentru același produs. Taxa compensatorie instituită a variat între 8,7 % pentru Jindal Saw Limited și 9 % pentru Electrosteel Castings Ltd și pentru „toate celelalte societăți”.

3

| (4) | În urma hotărârilor Tribunalului în cauzele T-300/16 și T-301/16 (4), Comisia a corectat erorile constatate de Tribunal la calcularea taxei antidumping și a taxei compensatorii pentru Jindal Saw Limited. Prin Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2020/526 (5) și (UE) 2020/527 (6), Comisia a reinstituit o nouă taxă antidumping definitivă și o nouă taxă compensatorie definitivă pentru Jindal Saw Limited, la un nivel de 3 % și, respectiv, de 6 %. |
| --- | --- |

(4)

În urma hotărârilor Tribunalului în cauzele T-300/16 și T-301/16 (4), Comisia a corectat erorile constatate de Tribunal la calcularea taxei antidumping și a taxei compensatorii pentru Jindal Saw Limited. Prin Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2020/526 (5) și (UE) 2020/527 (6), Comisia a reinstituit o nouă taxă antidumping definitivă și o nouă taxă compensatorie definitivă pentru Jindal Saw Limited, la un nivel de 3 % și, respectiv, de 6 %.

4

5

6

| (5) | Taxele antidumping în vigoare în prezent variază între 0 % pentru Electrosteel Castings Ltd, 3 % pentru Jindal Saw Limited și 14,1 % pentru „toate celelalte societăți”. Taxele compensatorii în vigoare în prezent sunt de 6 % pentru Jindal Saw Limited și de 9 % pentru Electrosteel Castings Ltd și pentru „toate celelalte societăți”. |
| --- | --- |

(5)

Taxele antidumping în vigoare în prezent variază între 0 % pentru Electrosteel Castings Ltd, 3 % pentru Jindal Saw Limited și 14,1 % pentru „toate celelalte societăți”. Taxele compensatorii în vigoare în prezent sunt de 6 % pentru Jindal Saw Limited și de 9 % pentru Electrosteel Castings Ltd și pentru „toate celelalte societăți”.

1.2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (6) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (7), Comisia a primit o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(6)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (7), Comisia a primit o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

7

| (7) | Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a fost depusă la data de 21 decembrie 2020 de către Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH și Saint-Gobain PAM España S.A. (denumiți în continuare „solicitanții”), în numele unor producători din Uniune care reprezintă peste 50 % din producția totală a Uniunii de tuburi și țevi din fontă ductilă. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor s-a bazat pe argumentul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea sau reapariția dumpingului și continuarea sau reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(7)

Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a fost depusă la data de 21 decembrie 2020 de către Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH și Saint-Gobain PAM España S.A. (denumiți în continuare „solicitanții”), în numele unor producători din Uniune care reprezintă peste 50 % din producția totală a Uniunii de tuburi și țevi din fontă ductilă. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor s-a bazat pe argumentul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea sau reapariția dumpingului și continuarea sau reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii.

1.3.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

| (8) | Întrucât a stabilit că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a deschis, la 17 martie 2021, o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în privința importurilor în Uniune de tuburi și țevi din fontă ductilă originare din India (denumită în continuare „țara în cauză”), în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (8) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). |
| --- | --- |

(8)

Întrucât a stabilit că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a deschis, la 17 martie 2021, o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în privința importurilor în Uniune de tuburi și țevi din fontă ductilă originare din India (denumită în continuare „țara în cauză”), în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (8) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

8

| (9) | La aceeași dată, Comisia a deschis, de asemenea, o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor compensatorii în ceea ce privește importurile aceluiași produs (9). |
| --- | --- |

(9)

La aceeași dată, Comisia a deschis, de asemenea, o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor compensatorii în ceea ce privește importurile aceluiași produs (9).

9

1.4.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

| (10) | Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2020 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2017 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(10)

Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2020 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2017 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

1.5.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (11) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific producătorii din Uniune, producătorii cunoscuți din India și autoritățile din India, importatorii cunoscuți, utilizatorii, precum și asociațiile cunoscute ca fiind interesate cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și i-a invitat să participe. |
| --- | --- |

(11)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific producătorii din Uniune, producătorii cunoscuți din India și autoritățile din India, importatorii cunoscuți, utilizatorii, precum și asociațiile cunoscute ca fiind interesate cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și i-a invitat să participe.

| (12) | Părțile interesate au avut ocazia de a prezenta observații cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Niciuna dintre părțile interesate nu a solicitat o audiere. |
| --- | --- |

(12)

Părțile interesate au avut ocazia de a prezenta observații cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Niciuna dintre părțile interesate nu a solicitat o audiere.

(a)   
  Eșantionarea

Eșantionarea

| (13) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea selecta un eșantion din rândul părților interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(13)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea selecta un eșantion din rândul părților interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

Eșantionarea producătorilor din Uniune

Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (14) | În avizul de deschidere, Comisia a declarat că a selectat cu titlu provizoriu un eșantion de trei producători din Uniune. Acești producători din Uniune fac parte din același grup de societăți. Comisia a selectat eșantionul pe baza volumului producției și al vânzărilor produsului similar în Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare, și anume între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2020. Eșantionul definitiv de producători din Uniune a reprezentat [70-85] % din producția totală estimată a Uniunii și, respectiv, [70-85] % din volumul total estimat al vânzărilor produsului similar în Uniune și a asigurat, de asemenea, o bună distribuție geografică. |
| --- | --- |

(14)

În avizul de deschidere, Comisia a declarat că a selectat cu titlu provizoriu un eșantion de trei producători din Uniune. Acești producători din Uniune fac parte din același grup de societăți. Comisia a selectat eșantionul pe baza volumului producției și al vânzărilor produsului similar în Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare, și anume între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2020. Eșantionul definitiv de producători din Uniune a reprezentat [70-85] % din producția totală estimată a Uniunii și, respectiv, [70-85] % din volumul total estimat al vânzărilor produsului similar în Uniune și a asigurat, de asemenea, o bună distribuție geografică.

| (15) | În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu, dar nu a primit nicio observație. Eșantionul provizoriu a fost, prin urmare, confirmat și a fost considerat reprezentativ pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(15)

În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu, dar nu a primit nicio observație. Eșantionul provizoriu a fost, prin urmare, confirmat și a fost considerat reprezentativ pentru industria Uniunii.

Eșantionarea importatorilor

Eșantionarea importatorilor

| (16) | Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. Cu toate acestea, întrucât niciun importator neafiliat nu s-a manifestat, eșantionarea nu a fost necesară. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. Cu toate acestea, întrucât niciun importator neafiliat nu s-a manifestat, eșantionarea nu a fost necesară.

Eșantionarea producătorilor din India

Eșantionarea producătorilor din India

| (17) | Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor cunoscuți din India să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. De asemenea, Comisia a solicitat guvernului din India să identifice și/sau să contacteze alți producători, dacă este cazul, care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor cunoscuți din India să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. De asemenea, Comisia a solicitat guvernului din India să identifice și/sau să contacteze alți producători, dacă este cazul, care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (18) | Întrucât numai trei producători au furnizat un răspuns privind eșantionarea în termenul prevăzut, Comisia a decis că eșantionarea nu era necesară. |
| --- | --- |

(18)

Întrucât numai trei producători au furnizat un răspuns privind eșantionarea în termenul prevăzut, Comisia a decis că eșantionarea nu era necesară.

(b)   
  Chestionare

Chestionare

| (19) | Comisia a trimis chestionare grupului de trei producători din Uniune incluși în eșantion și celor trei producători-exportatori care au furnizat un răspuns privind eșantionarea. Aceleași chestionare fuseseră puse la dispoziție online (10) în ziua deschiderii procedurii. |
| --- | --- |

(19)

Comisia a trimis chestionare grupului de trei producători din Uniune incluși în eșantion și celor trei producători-exportatori care au furnizat un răspuns privind eșantionarea. Aceleași chestionare fuseseră puse la dispoziție online (10) în ziua deschiderii procedurii.

10

| (20) | Comisia a primit răspunsuri la chestionar de la cei trei producători din Uniune și de la unul dintre producătorii-exportatori din India, Tata Metaliks Limited (denumit în continuare „TML”). Deși au trimis răspunsuri privind eșantionarea, ceilalți doi producători-exportatori nu au trimis ulterior un răspuns la chestionar și, prin urmare, nu au cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(20)

Comisia a primit răspunsuri la chestionar de la cei trei producători din Uniune și de la unul dintre producătorii-exportatori din India, Tata Metaliks Limited (denumit în continuare „TML”). Deși au trimis răspunsuri privind eșantionarea, ceilalți doi producători-exportatori nu au trimis ulterior un răspuns la chestionar și, prin urmare, nu au cooperat la anchetă.

(c)   
  Verificarea

Verificarea

| (21) | Având în vedere pandemia de COVID-19 și măsurile de izolare puse în aplicare de diferite țări terțe, Comisia nu a putut efectua vizite de verificare în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază la sediul producătorului-exportator. În schimb, Comisia a efectuat, de la distanță, verificări încrucișate ale tuturor informațiilor considerate necesare pentru constatările sale, în conformitate cu avizul său privind consecințele pandemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (11). Comisia a efectuat o verificare încrucișată la distanță a următorului producător-exportator:






  — | Tata Metaliks Limited |
| --- | --- | --- |

(21)

Având în vedere pandemia de COVID-19 și măsurile de izolare puse în aplicare de diferite țări terțe, Comisia nu a putut efectua vizite de verificare în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază la sediul producătorului-exportator. În schimb, Comisia a efectuat, de la distanță, verificări încrucișate ale tuturor informațiilor considerate necesare pentru constatările sale, în conformitate cu avizul său privind consecințele pandemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (11). Comisia a efectuat o verificare încrucișată la distanță a următorului producător-exportator:

11

—

Tata Metaliks Limited

| (22) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru anchetă. Au fost efectuate vizite de verificare în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază la sediile următorilor producători din Uniune și la sediul unei entități de vânzare afiliate din Italia:






  — | Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Franța |
| --- | --- | --- |

(22)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru anchetă. Au fost efectuate vizite de verificare în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază la sediile următorilor producători din Uniune și la sediul unei entități de vânzare afiliate din Italia:

—

Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Franța

| — | Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Germania |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Germania

| — | Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Italia. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Italia.

1.6.   Procedura ulterioară

Procedura ulterioară

| (23) | La data de 18 martie 2022, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele antidumping în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată prezenta observații în urma acestei informări. |
| --- | --- |

(23)

La data de 18 martie 2022, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele antidumping în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată prezenta observații în urma acestei informări.

| (24) | Doar Tata Metaliks Limited a prezentat observații în termenul stabilit. Observațiile au fost examinate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. Niciuna dintre părți nu a solicitat să fie audiată. |
| --- | --- |

(24)

Doar Tata Metaliks Limited a prezentat observații în termenul stabilit. Observațiile au fost examinate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. Niciuna dintre părți nu a solicitat să fie audiată.

1.7.   Observații privind deschiderea anchetei

Observații privind deschiderea anchetei

| (25) | Un utilizator, și anume Hydro Mat Benelux, și un producător-exportator, și anume Tata Metaliks Limited, au prezentat observații cu privire la deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(25)

Un utilizator, și anume Hydro Mat Benelux, și un producător-exportator, și anume Tata Metaliks Limited, au prezentat observații cu privire la deschiderea anchetei.

| (26) | Comisia a remarcat că Tata Metaliks Limited a transmis observațiile sale privind deschiderea anchetei la 17 februarie 2022, prin urmare cu peste nouă luni după termenul de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere, astfel cum este definit la punctul 5.2 din avizul de deschidere. În consecință, Comisia nu a luat în considerare observațiile respective. |
| --- | --- |

(26)

Comisia a remarcat că Tata Metaliks Limited a transmis observațiile sale privind deschiderea anchetei la 17 februarie 2022, prin urmare cu peste nouă luni după termenul de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere, astfel cum este definit la punctul 5.2 din avizul de deschidere. În consecință, Comisia nu a luat în considerare observațiile respective.

| (27) | Comisia a observat că, deși a prezentat observații cu privire la deschiderea anchetei, Hydro Mat Benelux nu a cooperat pe deplin la anchetă. Mai precis, Hydro Mat Benelux nu a completat chestionarul stabilit pentru utilizatori, care ar fi putut fi utilizat pentru verificarea încrucișată a unora dintre declarațiile enumerate mai jos, de exemplu, prețurile de vânzare ale producătorilor-exportatori sau documentele legate de achizițiile publice. |
| --- | --- |

(27)

Comisia a observat că, deși a prezentat observații cu privire la deschiderea anchetei, Hydro Mat Benelux nu a cooperat pe deplin la anchetă. Mai precis, Hydro Mat Benelux nu a completat chestionarul stabilit pentru utilizatori, care ar fi putut fi utilizat pentru verificarea încrucișată a unora dintre declarațiile enumerate mai jos, de exemplu, prețurile de vânzare ale producătorilor-exportatori sau documentele legate de achizițiile publice.

| (28) | În primul rând, Hydro Mat Benelux a susținut că procedura ar trebui încheiată deoarece cererea nu a fost depusă în termen de trei luni înainte de expirarea datei de depunere menționate în avizul de expirare iminentă (12). |
| --- | --- |

(28)

În primul rând, Hydro Mat Benelux a susținut că procedura ar trebui încheiată deoarece cererea nu a fost depusă în termen de trei luni înainte de expirarea datei de depunere menționate în avizul de expirare iminentă (12).

12

| (29) | Comisia a clarificat faptul că data de depunere menționată în avizul de deschidere nu corespundea datei la care a fost depusă cererea. Astfel cum se poate observa în versiunea deschisă a cererii de reexaminare, disponibilă în dosarul neconfidențial începând cu 17 martie 2021 și accesibilă tuturor părților interesate, cererea a fost depusă corespunzător la 18 decembrie 2020, adică în termenul prevăzut la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(29)

Comisia a clarificat faptul că data de depunere menționată în avizul de deschidere nu corespundea datei la care a fost depusă cererea. Astfel cum se poate observa în versiunea deschisă a cererii de reexaminare, disponibilă în dosarul neconfidențial începând cu 17 martie 2021 și accesibilă tuturor părților interesate, cererea a fost depusă corespunzător la 18 decembrie 2020, adică în termenul prevăzut la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (30) | În al doilea rând, Hydro Mat Benelux a susținut că cererea utilizează în mod excesiv confidențialitatea. Mai precis, industria Uniunii a indexat toți indicatorii referitori la performanța sa economică. Partea a făcut trimitere la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1336 (13), în care Comisia a comunicat datele microeconomice ale unui singur producător din Uniune . |
| --- | --- |

(30)

În al doilea rând, Hydro Mat Benelux a susținut că cererea utilizează în mod excesiv confidențialitatea. Mai precis, industria Uniunii a indexat toți indicatorii referitori la performanța sa economică. Partea a făcut trimitere la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1336 (13), în care Comisia a comunicat datele microeconomice ale unui singur producător din Uniune .

13

| (31) | Comisia a observat că, în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1336, toți microindicatorii (prețurile și volumele de vânzare, costul unitar de producție, costurile cu forța de muncă, stocurile finale, profitabilitatea etc.) au fost furnizați sub formă de intervale sau indici. |
| --- | --- |

(31)

Comisia a observat că, în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1336, toți microindicatorii (prețurile și volumele de vânzare, costul unitar de producție, costurile cu forța de muncă, stocurile finale, profitabilitatea etc.) au fost furnizați sub formă de intervale sau indici.

| (32) | În plus, Comisia a considerat că versiunea cererii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor care a fost inclusă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate conținea toate elementele de probă esențiale și rezumatele neconfidențiale ale datelor marcate ca fiind confidențiale pentru ca părțile interesate să facă observații semnificative și să își exercite dreptul la apărare pe tot parcursul procedurii. |
| --- | --- |

(32)

În plus, Comisia a considerat că versiunea cererii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor care a fost inclusă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate conținea toate elementele de probă esențiale și rezumatele neconfidențiale ale datelor marcate ca fiind confidențiale pentru ca părțile interesate să facă observații semnificative și să își exercite dreptul la apărare pe tot parcursul procedurii.

| (33) | În acest sens, se reamintește că articolul 19 din regulamentul de bază permite protecția informațiilor confidențiale în situații în care divulgarea lor ar avantaja în mod semnificativ un concurent sau ar avea un efect nefavorabil semnificativ pentru persoana care a furnizat informația sau pentru cea de la care a obținut-o. În consecință, aceste afirmații au fost respinse. |
| --- | --- |

(33)

În acest sens, se reamintește că articolul 19 din regulamentul de bază permite protecția informațiilor confidențiale în situații în care divulgarea lor ar avantaja în mod semnificativ un concurent sau ar avea un efect nefavorabil semnificativ pentru persoana care a furnizat informația sau pentru cea de la care a obținut-o. În consecință, aceste afirmații au fost respinse.

| (34) | În al treilea rând, partea a susținut că prima jumătate a anului 2020 nu reflecta circumstanțele economice normale și a considerat că perioada respectivă nu era reprezentativă pentru efectuarea unei evaluări prospective a consecințelor expirării măsurilor în discuție. Partea a susținut că performanța negativă a industriei Uniunii din prima jumătate a anului 2020 a fost cauzată de efectele economice negative ale pandemiei de COVID-19 și de creșterea costului materiilor prime pe piețele mondiale, care nu a putut fi transferată consumatorilor din aval. În plus, aceasta a susținut că, pentru perioada 2017-2019, principalii indicatori nu au demonstrat vulnerabilitatea, ci mai degrabă o industrie robustă a Uniunii, în special dacă se analizează producția, capacitatea de producție, stocurile, investițiile, prețurile de vânzare și profitabilitatea. |
| --- | --- |

(34)

În al treilea rând, partea a susținut că prima jumătate a anului 2020 nu reflecta circumstanțele economice normale și a considerat că perioada respectivă nu era reprezentativă pentru efectuarea unei evaluări prospective a consecințelor expirării măsurilor în discuție. Partea a susținut că performanța negativă a industriei Uniunii din prima jumătate a anului 2020 a fost cauzată de efectele economice negative ale pandemiei de COVID-19 și de creșterea costului materiilor prime pe piețele mondiale, care nu a putut fi transferată consumatorilor din aval. În plus, aceasta a susținut că, pentru perioada 2017-2019, principalii indicatori nu au demonstrat vulnerabilitatea, ci mai degrabă o industrie robustă a Uniunii, în special dacă se analizează producția, capacitatea de producție, stocurile, investițiile, prețurile de vânzare și profitabilitatea.

| (35) | Comisia a reamintit că articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază prevede că cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor trebuie să conțină suficiente elemente de probă care să ateste faptul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea sau reapariția prejudiciului. În cazul de față, analiza specifică a prejudiciului din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a inclus elemente de probă care indică o pătrundere semnificativă pe piața Uniune a importurilor din India la prețuri care subcotează în mod semnificativ prețurile de vânzare și prețurile indicative ale industriei Uniunii. În consecință, Comisia a considerat că cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor conținea suficiente elemente de probă privind continuarea prejudiciului și a respins afirmația. |
| --- | --- |

(35)

Comisia a reamintit că articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază prevede că cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor trebuie să conțină suficiente elemente de probă care să ateste faptul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea sau reapariția prejudiciului. În cazul de față, analiza specifică a prejudiciului din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a inclus elemente de probă care indică o pătrundere semnificativă pe piața Uniune a importurilor din India la prețuri care subcotează în mod semnificativ prețurile de vânzare și prețurile indicative ale industriei Uniunii. În consecință, Comisia a considerat că cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor conținea suficiente elemente de probă privind continuarea prejudiciului și a respins afirmația.

| (36) | În al patrulea rând, partea a analizat perioada 2017-2020 și a susținut că datele disponibile privind importurile nu sprijină afirmația privind probabilitatea reapariției prejudiciului. În plus, partea a susținut că prețurile exporturilor din India, marjele de subcotare a prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative calculate de solicitant nu erau fiabile, deoarece prețurile de export reflectau prețul de transfer între părțile afiliate, și anume producătorii indieni și filialele lor. În cele din urmă, partea a susținut că producătorii indieni și-au mărit capacitatea de producție pentru a face față creșterii pieței interne indiene și că principalii producători-exportatori indieni nu intenționau să își extindă capacitatea de producție. |
| --- | --- |

(36)

În al patrulea rând, partea a analizat perioada 2017-2020 și a susținut că datele disponibile privind importurile nu sprijină afirmația privind probabilitatea reapariției prejudiciului. În plus, partea a susținut că prețurile exporturilor din India, marjele de subcotare a prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative calculate de solicitant nu erau fiabile, deoarece prețurile de export reflectau prețul de transfer între părțile afiliate, și anume producătorii indieni și filialele lor. În cele din urmă, partea a susținut că producătorii indieni și-au mărit capacitatea de producție pentru a face față creșterii pieței interne indiene și că principalii producători-exportatori indieni nu intenționau să își extindă capacitatea de producție.

| (37) | Comisia a considerat că niciuna dintre afirmații nu infirmă concluzia potrivit căreia au existat elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei anchete de reexaminare antidumping. Într-adevăr, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor conținea suficiente elemente de probă conform cărora importurile care fac obiectul dumpingului au avut un impact prejudiciabil semnificativ asupra situației industriei Uniunii. În special, solicitanții au furnizat calcule ale subcotării prețurilor nu numai la frontieră, ci și la nivelul livrării la sediul clienților, care indicau o rată de subcotare de cel puțin 14,9 %. Analiza specifică a prejudiciului din cadrul cererii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a relevat creșterea gradului de pătrundere pe piața Uniunii (atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi) a importurilor din India efectuate la prețuri care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei Uniunii. Acest lucru pare să fi avut un impact prejudiciabil semnificativ asupra stării industriei Uniunii, astfel cum arată, de exemplu, scăderea vânzărilor și a cotei de piață sau deteriorarea rezultatelor financiare. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(37)

Comisia a considerat că niciuna dintre afirmații nu infirmă concluzia potrivit căreia au existat elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei anchete de reexaminare antidumping. Într-adevăr, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor conținea suficiente elemente de probă conform cărora importurile care fac obiectul dumpingului au avut un impact prejudiciabil semnificativ asupra situației industriei Uniunii. În special, solicitanții au furnizat calcule ale subcotării prețurilor nu numai la frontieră, ci și la nivelul livrării la sediul clienților, care indicau o rată de subcotare de cel puțin 14,9 %. Analiza specifică a prejudiciului din cadrul cererii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a relevat creșterea gradului de pătrundere pe piața Uniunii (atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi) a importurilor din India efectuate la prețuri care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei Uniunii. Acest lucru pare să fi avut un impact prejudiciabil semnificativ asupra stării industriei Uniunii, astfel cum arată, de exemplu, scăderea vânzărilor și a cotei de piață sau deteriorarea rezultatelor financiare. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (38) | În ceea ce privește afirmația potrivit căreia creșterea producției indiene va fi direcționată numai către piața indiană, partea nu a furnizat niciun element de probă în acest sens. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(38)

În ceea ce privește afirmația potrivit căreia creșterea producției indiene va fi direcționată numai către piața indiană, partea nu a furnizat niciun element de probă în acest sens. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (39) | În al cincilea rând, partea a susținut că problemele generale de competitivitate nu ar trebui să justifice constatarea continuării sau reapariției prejudiciului. Partea a enumerat diverse elemente, cum ar fi faptul că consumul din Uniune a scăzut în urma crizei din zona euro, această scădere fiind însoțită de o reducere a cheltuielilor publice și, prin urmare, având un impact negativ asupra competitivității industriei Uniunii, concurența din partea țevilor din plastic, dificultatea de a atrage forță de muncă, menținerea poziției dominante și presiunea exercitată de importurile mai ieftine din China asupra procesului de licitație. |
| --- | --- |

(39)

În al cincilea rând, partea a susținut că problemele generale de competitivitate nu ar trebui să justifice constatarea continuării sau reapariției prejudiciului. Partea a enumerat diverse elemente, cum ar fi faptul că consumul din Uniune a scăzut în urma crizei din zona euro, această scădere fiind însoțită de o reducere a cheltuielilor publice și, prin urmare, având un impact negativ asupra competitivității industriei Uniunii, concurența din partea țevilor din plastic, dificultatea de a atrage forță de muncă, menținerea poziției dominante și presiunea exercitată de importurile mai ieftine din China asupra procesului de licitație.

| (40) | Afirmația este examinată în considerentul 155 de mai jos. |
| --- | --- |

(40)

Afirmația este examinată în considerentul 155 de mai jos.

| (41) | După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că datele din cererea de reexaminare referitoare la datele industriei Uniunii și importurile au vizat perioada iulie 2019-iunie 2020. Cu toate acestea, avizul de deschidere a definit perioada anchetei de reexaminare ca fiind ianuarie 2020-decembrie 2020. În opinia societății, solicitanții ar fi trebuit să actualizeze cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor pe baza perioadei anchetei de reexaminare definite în avizul de deschidere, iar aceste date ar fi trebuit să fie puse la dispoziția părților. Prin faptul că nu a transmis părților o astfel de cerere de reexaminare actualizată, Comisia a încălcat, în opinia sa, articolul 6.1.2 și articolul 6.4 din Acordul antidumping al OMC. |
| --- | --- |

(41)

După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că datele din cererea de reexaminare referitoare la datele industriei Uniunii și importurile au vizat perioada iulie 2019-iunie 2020. Cu toate acestea, avizul de deschidere a definit perioada anchetei de reexaminare ca fiind ianuarie 2020-decembrie 2020. În opinia societății, solicitanții ar fi trebuit să actualizeze cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor pe baza perioadei anchetei de reexaminare definite în avizul de deschidere, iar aceste date ar fi trebuit să fie puse la dispoziția părților. Prin faptul că nu a transmis părților o astfel de cerere de reexaminare actualizată, Comisia a încălcat, în opinia sa, articolul 6.1.2 și articolul 6.4 din Acordul antidumping al OMC.

| (42) | În primul rând, este o practică comună a Comisiei să își bazeze constatările pe cele mai recente date disponibile. Este posibil ca aceste date să nu corespundă neapărat perioadei definite în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, deoarece este posibil ca acestea să nu fi fost disponibile la momentul depunerii cererii de reexaminare. Acordul antidumping al OMC nu conține nicio dispoziție care să impună Comisiei să își bazeze constatările pe aceeași perioadă ca cea definită în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. În al doilea rând, toate părțile au avut posibilitatea, în cursul anchetei, de a prezenta observații cu privire la constatările și elementele de probă referitoare la perioada anchetei de reexaminare definită în avizul de deschidere. Prin urmare, Comisia a considerat că nu a încălcat niciun drept procedural și nici Acordul antidumping al OMC și a respins cererea. |
| --- | --- |

(42)

În primul rând, este o practică comună a Comisiei să își bazeze constatările pe cele mai recente date disponibile. Este posibil ca aceste date să nu corespundă neapărat perioadei definite în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, deoarece este posibil ca acestea să nu fi fost disponibile la momentul depunerii cererii de reexaminare. Acordul antidumping al OMC nu conține nicio dispoziție care să impună Comisiei să își bazeze constatările pe aceeași perioadă ca cea definită în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. În al doilea rând, toate părțile au avut posibilitatea, în cursul anchetei, de a prezenta observații cu privire la constatările și elementele de probă referitoare la perioada anchetei de reexaminare definită în avizul de deschidere. Prin urmare, Comisia a considerat că nu a încălcat niciun drept procedural și nici Acordul antidumping al OMC și a respins cererea.

| (43) | Tata Metaliks Limited a făcut trimitere, de asemenea, la faptul că Comisia i-a respins observațiile cu privire la deschiderea anchetei, deoarece acestea au fost primite după termenul prevăzut în avizul de deschidere (a se vedea considerentul 26). În opinia sa, termenul ar începe să fie aplicat numai după primirea de către solicitanți a datelor revizuite care s-ar referi la perioada anchetei de reexaminare, astfel cum este definită în avizul de deschidere. Tata Metaliks Limited a susținut, de asemenea, că faptul că observațiile referitoare la chestiuni de drept pot fi adresate după expirarea termenelor reprezintă „un principiu consacrat al justiției naturale” și „o poziție de drept consacrată în toate jurisdicțiile”. |
| --- | --- |

(43)

Tata Metaliks Limited a făcut trimitere, de asemenea, la faptul că Comisia i-a respins observațiile cu privire la deschiderea anchetei, deoarece acestea au fost primite după termenul prevăzut în avizul de deschidere (a se vedea considerentul 26). În opinia sa, termenul ar începe să fie aplicat numai după primirea de către solicitanți a datelor revizuite care s-ar referi la perioada anchetei de reexaminare, astfel cum este definită în avizul de deschidere. Tata Metaliks Limited a susținut, de asemenea, că faptul că observațiile referitoare la chestiuni de drept pot fi adresate după expirarea termenelor reprezintă „un principiu consacrat al justiției naturale” și „o poziție de drept consacrată în toate jurisdicțiile”.

| (44) | Astfel cum se explică în considerentul 42, perioada anchetei de reexaminare a vizat cea mai recentă perioadă pentru care au fost disponibile date, iar această perioadă nu corespunde întotdeauna evaluării preliminare a cererii de reexaminare. În plus, termenul prevăzut în avizul de deschidere s-a referit în mod explicit la data publicării avizului și nu la orice altă dată, cum ar fi transmiterea oricăror informații de către o parte. Termenul prevăzut în avizul de deschidere nu face distincție între aspectele de drept și cele de fapt și se aplică în mod egal ambelor. Prin urmare, Comisia a respins afirmația. |
| --- | --- |

(44)

Astfel cum se explică în considerentul 42, perioada anchetei de reexaminare a vizat cea mai recentă perioadă pentru care au fost disponibile date, iar această perioadă nu corespunde întotdeauna evaluării preliminare a cererii de reexaminare. În plus, termenul prevăzut în avizul de deschidere s-a referit în mod explicit la data publicării avizului și nu la orice altă dată, cum ar fi transmiterea oricăror informații de către o parte. Termenul prevăzut în avizul de deschidere nu face distincție între aspectele de drept și cele de fapt și se aplică în mod egal ambelor. Prin urmare, Comisia a respins afirmația.

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

Produsul în cauză

| (45) | Produsul în cauză este același cu produsul din ancheta inițială, și anume tuburile și țevile din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) (denumite în continuare „țevi ductile”), cu excepția tuburilor și țevilor din fontă ductilă necăptușite pe interior și pe exterior (denumite în continuare „țevi necăptușite”) originare din India, clasificate în prezent la codurile NC ex 7303 00 10 (codul TARIC 7303001010) și ex 7303 00 90 (TARIC codul 7303009010) (denumite în continuare „produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(45)

Produsul în cauză este același cu produsul din ancheta inițială, și anume tuburile și țevile din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) (denumite în continuare „țevi ductile”), cu excepția tuburilor și țevilor din fontă ductilă necăptușite pe interior și pe exterior (denumite în continuare „țevi necăptușite”) originare din India, clasificate în prezent la codurile NC ex 7303 00 10 (codul TARIC 7303001010) și ex 7303 00 90 (TARIC codul 7303009010) (denumite în continuare „produsul în cauză”).

| (46) | Țevile din fontă ductilă sunt utilizate pentru alimentarea cu apă potabilă, eliminarea apelor uzate și irigarea terenurilor agricole. Transportul de apă prin țevi din fontă ductilă se poate efectua prin presiune sau doar prin acțiunea forțelor gravitaționale. Țevile au un diametru cuprins între 60 mm și 2 000 mm și au o lungime de 5,5, 6,7 sau 8 metri. Acestea sunt, în mod normal, căptușite cu ciment sau cu alte materiale și sunt acoperite cu zinc, vopsite sau înfășurate în bandă adezivă. Principalii utilizatori finali sunt societățile de utilități publice. |
| --- | --- |

(46)

Țevile din fontă ductilă sunt utilizate pentru alimentarea cu apă potabilă, eliminarea apelor uzate și irigarea terenurilor agricole. Transportul de apă prin țevi din fontă ductilă se poate efectua prin presiune sau doar prin acțiunea forțelor gravitaționale. Țevile au un diametru cuprins între 60 mm și 2 000 mm și au o lungime de 5,5, 6,7 sau 8 metri. Acestea sunt, în mod normal, căptușite cu ciment sau cu alte materiale și sunt acoperite cu zinc, vopsite sau înfășurate în bandă adezivă. Principalii utilizatori finali sunt societățile de utilități publice.

2.2.   Produsul similar

Produsul similar

| (47) | Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, prezenta anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:






  — | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(47)

Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, prezenta anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:

—

produsul în cauză;

| — | produsul fabricat și vândut pe piața internă a țării în cauză; și |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut pe piața internă a țării în cauză; și

| — | produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii. |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii.

| (48) | Aceste produse sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(48)

Aceste produse sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

| (49) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază și astfel cum se menționează în avizul de deschidere, Comisia a examinat probabilitatea ca expirarea măsurilor existente să conducă la o continuare sau reapariție a dumpingului. Comisia a examinat mai întâi dacă dumpingul exercitat în perioada anchetei de reexaminare (denumită în continuare „PAR”) a continuat (secțiunea 3.1) și, în al doilea rând, dacă există probabilitatea ca acesta să continue sau să reapară în cazul expirării măsurilor (secțiunea 3.2). |
| --- | --- |

(49)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază și astfel cum se menționează în avizul de deschidere, Comisia a examinat probabilitatea ca expirarea măsurilor existente să conducă la o continuare sau reapariție a dumpingului. Comisia a examinat mai întâi dacă dumpingul exercitat în perioada anchetei de reexaminare (denumită în continuare „PAR”) a continuat (secțiunea 3.1) și, în al doilea rând, dacă există probabilitatea ca acesta să continue sau să reapară în cazul expirării măsurilor (secțiunea 3.2).

3.1.   Continuarea dumpingului în perioada anchetei de reexaminare

Continuarea dumpingului în perioada anchetei de reexaminare

3.1.1.   Evoluția importurilor după instituirea măsurilor

Evoluția importurilor după instituirea măsurilor

| (50) | În perioada anchetei inițiale (14), India a exportat către Uniune [80 000 - 100 000] de tone de produs în cauză (date la nivelul UE-27) (15). Între 2016 și 2018, după instituirea măsurilor definitive în martie 2016, importurile au scăzut și au fluctuat între 38 000 și 55 000 de tone pe an. În 2019, importurile din India au crescut din nou, până la [64 000 - 75 000] de tone. |
| --- | --- |

(50)

În perioada anchetei inițiale (14), India a exportat către Uniune [80 000 - 100 000] de tone de produs în cauză (date la nivelul UE-27) (15). Între 2016 și 2018, după instituirea măsurilor definitive în martie 2016, importurile au scăzut și au fluctuat între 38 000 și 55 000 de tone pe an. În 2019, importurile din India au crescut din nou, până la [64 000 - 75 000] de tone.

14

15

| (51) | În cursul perioadei anchetei de reexaminare, importurile produsului în cauză au scăzut până la [44 000-52 000] de tone. După perioada anchetei de reexaminare, în 2021, importurile au crescut din nou până la nivelul din 2019. |
| --- | --- |

(51)

În cursul perioadei anchetei de reexaminare, importurile produsului în cauză au scăzut până la [44 000-52 000] de tone. După perioada anchetei de reexaminare, în 2021, importurile au crescut din nou până la nivelul din 2019.

| (52) | În ansamblu, importurile produsului în cauză din India au rămas, în perioada anchetei de reexaminare, la un nivel important și au reprezentat aproximativ [10-14] % din piața Uniunii, în comparație cu cota de piață de [15-20] % deținută de importurile indiene în cursul perioadei anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(52)

În ansamblu, importurile produsului în cauză din India au rămas, în perioada anchetei de reexaminare, la un nivel important și au reprezentat aproximativ [10-14] % din piața Uniunii, în comparație cu cota de piață de [15-20] % deținută de importurile indiene în cursul perioadei anchetei inițiale.

3.1.2.   Cooperarea producătorilor indieni și temeiul constatărilor

Cooperarea producătorilor indieni și temeiul constatărilor

| (53) | Trei producători indieni au acceptat inițial să coopereze. Cu toate acestea, două dintre aceste societăți/grupuri de societăți și-au retras ulterior acordul de a coopera (a se vedea secțiunea 1.5). Singura societate cooperantă, Tata Metaliks Limited, a vândut în perioada anchetei de reexaminare cea mai mare parte a producției sale pe piața internă. Volumul total declarat al importurilor societății către Uniune a fost neglijabil, reprezentând [< 1 %] din volumul total al importurilor în Uniune de produs în cauză provenit din India (16). Având în vedere cantitățile foarte mici exportate de Tata Metaliks Limited către Uniune, Comisia nu a considerat că exporturile Tata Metaliks Limited ar putea constitui o bază fiabilă pentru a stabili dacă importurile din India către Uniune au continuat să facă obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(53)

Trei producători indieni au acceptat inițial să coopereze. Cu toate acestea, două dintre aceste societăți/grupuri de societăți și-au retras ulterior acordul de a coopera (a se vedea secțiunea 1.5). Singura societate cooperantă, Tata Metaliks Limited, a vândut în perioada anchetei de reexaminare cea mai mare parte a producției sale pe piața internă. Volumul total declarat al importurilor societății către Uniune a fost neglijabil, reprezentând [< 1 %] din volumul total al importurilor în Uniune de produs în cauză provenit din India (16). Având în vedere cantitățile foarte mici exportate de Tata Metaliks Limited către Uniune, Comisia nu a considerat că exporturile Tata Metaliks Limited ar putea constitui o bază fiabilă pentru a stabili dacă importurile din India către Uniune au continuat să facă obiectul unui dumping.

16

| (54) | Având în vedere că nivelul exporturilor totale ale produsului în cauză în perioada anchetei de reexaminare a rămas relativ ridicat (a se vedea considerentul 51), Comisia și-a bazat constatările privind continuarea dumpingului exercitat de importurile din India către Uniune pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest sens, Comisia și-a bazat constatările pe datele statistice privind importurile, astfel cum au fost înregistrate de Eurostat. |
| --- | --- |

(54)

Având în vedere că nivelul exporturilor totale ale produsului în cauză în perioada anchetei de reexaminare a rămas relativ ridicat (a se vedea considerentul 51), Comisia și-a bazat constatările privind continuarea dumpingului exercitat de importurile din India către Uniune pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest sens, Comisia și-a bazat constatările pe datele statistice privind importurile, astfel cum au fost înregistrate de Eurostat.

3.1.3.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (55) | Pentru a determina valoarea normală, Comisia a examinat mai întâi datele prezentate de singurul producător cooperant, Tata Metaliks Limited. În cursul PAR, societatea a vândut pe piața internă cantități importante de produs în cauză. Tata Metaliks Limited a înregistrat prețurile interne în sistemul său contabil pe bază de metri liniari. Pentru determinarea dumpingului, Tata Metaliks Limited a convertit prețurile utilizând un raport de conversie din metri în kg Ancheta a arătat că metoda nu a reflectat corect greutatea reală a produsului și, prin urmare, prețurile rezultate per kg nu erau reprezentative pentru prețurile de vânzare reale. Prin urmare, Comisia a decis să nu utilizeze informațiile furnizate de Tata Metaliks Limited pentru a stabili valoarea normală și să se bazeze, în schimb, pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(55)

Pentru a determina valoarea normală, Comisia a examinat mai întâi datele prezentate de singurul producător cooperant, Tata Metaliks Limited. În cursul PAR, societatea a vândut pe piața internă cantități importante de produs în cauză. Tata Metaliks Limited a înregistrat prețurile interne în sistemul său contabil pe bază de metri liniari. Pentru determinarea dumpingului, Tata Metaliks Limited a convertit prețurile utilizând un raport de conversie din metri în kg Ancheta a arătat că metoda nu a reflectat corect greutatea reală a produsului și, prin urmare, prețurile rezultate per kg nu erau reprezentative pentru prețurile de vânzare reale. Prin urmare, Comisia a decis să nu utilizeze informațiile furnizate de Tata Metaliks Limited pentru a stabili valoarea normală și să se bazeze, în schimb, pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

| (56) | În urma comunicării constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că metodologia pe care a adoptat-o pentru conversia unității de măsură pentru vânzările interne din lungime în greutate nu a fost incorectă. Prin urmare, societatea a solicitat Comisiei să ia în considerare datele sale pentru a stabili valoarea normală. |
| --- | --- |

(56)

În urma comunicării constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că metodologia pe care a adoptat-o pentru conversia unității de măsură pentru vânzările interne din lungime în greutate nu a fost incorectă. Prin urmare, societatea a solicitat Comisiei să ia în considerare datele sale pentru a stabili valoarea normală.

| (57) | Comisia a observat că, în afară de afirmația generală, Tata Metaliks Limited nu a prezentat niciun argument specific privind exactitatea datelor prezentate de societate. Contrar afirmației Tata Metaliks Limited, Comisia a constatat, în timpul controlului încrucișat la distanță (a se vedea considerentul 21 de mai sus), discrepanțe semnificative între greutatea raportată și greutatea reală a produselor vândute. Prin urmare, Comisia și-a menținut opinia potrivit căreia datele furnizate de Tata Metaliks Limited pentru a determina valoarea normală nu puteau fi utilizate. |
| --- | --- |

(57)

Comisia a observat că, în afară de afirmația generală, Tata Metaliks Limited nu a prezentat niciun argument specific privind exactitatea datelor prezentate de societate. Contrar afirmației Tata Metaliks Limited, Comisia a constatat, în timpul controlului încrucișat la distanță (a se vedea considerentul 21 de mai sus), discrepanțe semnificative între greutatea raportată și greutatea reală a produselor vândute. Prin urmare, Comisia și-a menținut opinia potrivit căreia datele furnizate de Tata Metaliks Limited pentru a determina valoarea normală nu puteau fi utilizate.

| (58) | În lipsa cooperării din partea oricărui alt producător din India, Comisia a stabilit valoarea normală pe baza datelor disponibile și, în special, pe baza informațiilor din cererea de reexaminare. Informațiile respective au inclus prețurile oferite, convenite și plătite pentru mai multe cantități, diametre și tipuri de produs în cauză în mai multe state și municipalități diferite. |
| --- | --- |

(58)

În lipsa cooperării din partea oricărui alt producător din India, Comisia a stabilit valoarea normală pe baza datelor disponibile și, în special, pe baza informațiilor din cererea de reexaminare. Informațiile respective au inclus prețurile oferite, convenite și plătite pentru mai multe cantități, diametre și tipuri de produs în cauză în mai multe state și municipalități diferite.

3.1.4.   Prețul de export

Prețul de export

| (59) | Având în vedere faptul că Comisia a considerat că volumele scăzute ale exporturilor Tata Metaliks Limited (a se vedea considerentul 53) nu au fost reprezentative pentru exporturile globale ale produsului în cauză către piața Uniunii și în absența cooperării din partea oricăror alți producători din India, Comisia a stabilit prețul de export pe baza datelor CIF înregistrate de Eurostat, ajustate la nivelul franco fabrică. |
| --- | --- |

(59)

Având în vedere faptul că Comisia a considerat că volumele scăzute ale exporturilor Tata Metaliks Limited (a se vedea considerentul 53) nu au fost reprezentative pentru exporturile globale ale produsului în cauză către piața Uniunii și în absența cooperării din partea oricăror alți producători din India, Comisia a stabilit prețul de export pe baza datelor CIF înregistrate de Eurostat, ajustate la nivelul franco fabrică.

| (60) | După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că metodologia aplicată de Comisie a fost inechitabilă și incorectă, întrucât Tata Metaliks Limited va fi penalizată pentru orice dumping exercitat de producătorii-exportatori, în timp ce producătorii respectivi vor continua să beneficieze de ratele antidumping individuale care le-au fost atribuite. |
| --- | --- |

(60)

După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că metodologia aplicată de Comisie a fost inechitabilă și incorectă, întrucât Tata Metaliks Limited va fi penalizată pentru orice dumping exercitat de producătorii-exportatori, în timp ce producătorii respectivi vor continua să beneficieze de ratele antidumping individuale care le-au fost atribuite.

| (61) | Comisia a reamintit că, întrucât Tata Metaliks Limited a exportat în cursul perioadei anchetei de reexaminare cantități foarte limitate către Uniune, Comisia nu a putut utiliza datele sale pentru a stabili prețul de export. În lipsa cooperării oricărui alt producător-exportator, ea nu a avut altă opțiune decât să se bazeze pe datele statistice. În plus, în orice caz și astfel cum se detaliază în considerentul 193, în cadrul prezentei reexaminări, concluzia Comisiei se referă exclusiv la faptul dacă măsurile sunt necesare sau nu. În consecință, nivelurile taxei stabilite în ancheta inițială nu vor fi modificate. Prin urmare, Comisia a respins afirmația. |
| --- | --- |

(61)

Comisia a reamintit că, întrucât Tata Metaliks Limited a exportat în cursul perioadei anchetei de reexaminare cantități foarte limitate către Uniune, Comisia nu a putut utiliza datele sale pentru a stabili prețul de export. În lipsa cooperării oricărui alt producător-exportator, ea nu a avut altă opțiune decât să se bazeze pe datele statistice. În plus, în orice caz și astfel cum se detaliază în considerentul 193, în cadrul prezentei reexaminări, concluzia Comisiei se referă exclusiv la faptul dacă măsurile sunt necesare sau nu. În consecință, nivelurile taxei stabilite în ancheta inițială nu vor fi modificate. Prin urmare, Comisia a respins afirmația.

3.1.5.   Comparație

Comparație

| (62) | Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export pe o bază franco fabrică, astfel cum se menționează în secțiunile 3.1.3 și 3.1.4 de mai sus. |
| --- | --- |

(62)

Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export pe o bază franco fabrică, astfel cum se menționează în secțiunile 3.1.3 și 3.1.4 de mai sus.

| (63) | Din acest motiv, marja de dumping, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 12 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(63)

Din acest motiv, marja de dumping, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 12 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

3.1.6.   Concluzie

Concluzie

| (64) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, producătorii indieni au continuat să exporte către Uniune produsul în cauză la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(64)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, producătorii indieni au continuat să exporte către Uniune produsul în cauză la prețuri de dumping.

3.2.   Probabilitatea continuării dumpingului în cazul expirării măsurilor

Probabilitatea continuării dumpingului în cazul expirării măsurilor

| (65) | Ca urmare a constatării existenței continue a dumpingului în cursul perioadei anchetei de reexaminare, Comisia a examinat, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, probabilitatea continuării dumpingului, în eventualitatea expirării măsurilor. Comisia a analizat în special următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din India, prețurile practicate de India față de țări terțe și atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește dimensiunea pieței și prețurile. |
| --- | --- |

(65)

Ca urmare a constatării existenței continue a dumpingului în cursul perioadei anchetei de reexaminare, Comisia a examinat, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, probabilitatea continuării dumpingului, în eventualitatea expirării măsurilor. Comisia a analizat în special următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din India, prețurile practicate de India față de țări terțe și atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește dimensiunea pieței și prețurile.

3.2.1.   Capacitatea de producție, capacitatea neutilizată din India și prețurile practicate de India față de țări terțe

Capacitatea de producție, capacitatea neutilizată din India și prețurile practicate de India față de țări terțe

| (66) | În perioada anchetei de reexaminare, producția totală estimată a producătorilor indieni de produs în cauză a fost de aproximativ 2 milioane de tone pe an. Capacitatea de producție estimată s-a ridicat la aproximativ 2,5 milioane de tone. Prin urmare, capacitatea neutilizată a reprezentat aproximativ 500 000 de tone pe an, ceea ce depășește consumul produsului în cauză pe piața Uniunii în perioada anchetei de reexaminare, care s-a ridicat la [388 000-454 000] de tone. |
| --- | --- |

(66)

În perioada anchetei de reexaminare, producția totală estimată a producătorilor indieni de produs în cauză a fost de aproximativ 2 milioane de tone pe an. Capacitatea de producție estimată s-a ridicat la aproximativ 2,5 milioane de tone. Prin urmare, capacitatea neutilizată a reprezentat aproximativ 500 000 de tone pe an, ceea ce depășește consumul produsului în cauză pe piața Uniunii în perioada anchetei de reexaminare, care s-a ridicat la [388 000-454 000] de tone.

| (67) | Pe baza elementelor de probă prezentate de solicitant și confirmate de informațiile furnizate de producătorul cooperant, Tata Metaliks Limited, o serie de producători indieni, printre care Tata Metaliks Limited (17), intenționează să investească în creșteri suplimentare ale capacității (18). Capacitățile suplimentare totale care urmează să fie instalate în următorii ani sunt estimate la aproximativ 1,5 milioane de tone. |
| --- | --- |

(67)

Pe baza elementelor de probă prezentate de solicitant și confirmate de informațiile furnizate de producătorul cooperant, Tata Metaliks Limited, o serie de producători indieni, printre care Tata Metaliks Limited (17), intenționează să investească în creșteri suplimentare ale capacității (18). Capacitățile suplimentare totale care urmează să fie instalate în următorii ani sunt estimate la aproximativ 1,5 milioane de tone.

17

18

| (68) | Creșterea preconizată a capacităților corespunde creșterii estimate a cererii pe piața Indiei. Cu toate acestea, principalii producători cunoscuți intenționează, de asemenea, să se concentreze pe piețele de export (19). De exemplu, societatea ESL Steel Limited (care face parte din grupul Vedanta) a menționat în mod explicit, într-un studiu de fezabilitate, că noua sa instalație se află în apropierea unui port, ceea ce îi sporește șansele de export. Raportul menționa în special un mare potențial al exporturilor către Europa de Est (20). Planurile de extindere viitoare pe piața Uniunii au fost menționate de societatea cooperantă, Tata Metaliks Limited, inclusiv în timpul verificării încrucișate de la distanță a răspunsului său la chestionar. |
| --- | --- |

(68)

Creșterea preconizată a capacităților corespunde creșterii estimate a cererii pe piața Indiei. Cu toate acestea, principalii producători cunoscuți intenționează, de asemenea, să se concentreze pe piețele de export (19). De exemplu, societatea ESL Steel Limited (care face parte din grupul Vedanta) a menționat în mod explicit, într-un studiu de fezabilitate, că noua sa instalație se află în apropierea unui port, ceea ce îi sporește șansele de export. Raportul menționa în special un mare potențial al exporturilor către Europa de Est (20). Planurile de extindere viitoare pe piața Uniunii au fost menționate de societatea cooperantă, Tata Metaliks Limited, inclusiv în timpul verificării încrucișate de la distanță a răspunsului său la chestionar.

19

20

| (69) | În plus, potrivit unuia dintre principalii actori, societatea Srikalahasthi Pipes Limited (denumită în continuare „SPL”), pe termen mediu și lung (7-10 ani), deoarece proiectele privind apele reziduale și apa vor fi finalizate, va exista un excedent al ofertei în raport cu cererea pe piața indiană. În consecință, acest lucru va reprezenta un stimulent suplimentar pentru producătorii indieni de a se concentra din ce în ce mai mult pe piețele de export. |
| --- | --- |

(69)

În plus, potrivit unuia dintre principalii actori, societatea Srikalahasthi Pipes Limited (denumită în continuare „SPL”), pe termen mediu și lung (7-10 ani), deoarece proiectele privind apele reziduale și apa vor fi finalizate, va exista un excedent al ofertei în raport cu cererea pe piața indiană. În consecință, acest lucru va reprezenta un stimulent suplimentar pentru producătorii indieni de a se concentra din ce în ce mai mult pe piețele de export.

| (70) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că producătorii indieni dispun de o capacitate neutilizată semnificativă, pe care aceștia ar putea să o utilizeze, în cazul în care măsurile ar expira, pentru a fabrica produsul în cauză în scopul exportării către piața Uniunii și că se preconizează că această capacitate neutilizată va crește în continuare. |
| --- | --- |

(70)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că producătorii indieni dispun de o capacitate neutilizată semnificativă, pe care aceștia ar putea să o utilizeze, în cazul în care măsurile ar expira, pentru a fabrica produsul în cauză în scopul exportării către piața Uniunii și că se preconizează că această capacitate neutilizată va crește în continuare.

| (71) | În ceea ce privește prețurile practicate de India față de țări terțe, Comisia le-a examinat pe baza statisticilor de export din Global Trade Atlas („GTA”) la nivelul codului NC, și anume 7303 00 30. Pe baza acestor statistici, Comisia a stabilit că piața Uniunii rămâne atractivă în ceea ce privește dimensiunea și prețurile sale, deoarece este de departe cea mai importantă piață de export pentru producătorii indieni de țevi din fontă ductilă, reprezentând 40 % din exporturile lor totale. În plus, exporturile către Uniune sunt de 25 de ori mai mari decât exporturile către a doua piață de export a Indiei, Qatar. Aceasta din urmă reprezintă doar 2 % din totalul exporturilor din India. În cele din urmă, prețurile de import ale producătorilor-exportatori indieni pe piața Uniunii au fost ușor mai ridicate decât cele practicate față de alte țări în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În consecință, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, producătorii-exportatori ar fi stimulați să își sporească și mai mult exporturile către Uniune. |
| --- | --- |

(71)

În ceea ce privește prețurile practicate de India față de țări terțe, Comisia le-a examinat pe baza statisticilor de export din Global Trade Atlas („GTA”) la nivelul codului NC, și anume 7303 00 30. Pe baza acestor statistici, Comisia a stabilit că piața Uniunii rămâne atractivă în ceea ce privește dimensiunea și prețurile sale, deoarece este de departe cea mai importantă piață de export pentru producătorii indieni de țevi din fontă ductilă, reprezentând 40 % din exporturile lor totale. În plus, exporturile către Uniune sunt de 25 de ori mai mari decât exporturile către a doua piață de export a Indiei, Qatar. Aceasta din urmă reprezintă doar 2 % din totalul exporturilor din India. În cele din urmă, prețurile de import ale producătorilor-exportatori indieni pe piața Uniunii au fost ușor mai ridicate decât cele practicate față de alte țări în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În consecință, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, producătorii-exportatori ar fi stimulați să își sporească și mai mult exporturile către Uniune.

3.2.2.   Atractivitatea pieței Uniunii și prețurile de pe piața Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii și prețurile de pe piața Uniunii

| (72) | Piața țevilor din fontă ductilă din Uniune este importantă ([388 000-454 000] de tone, a se vedea considerentul 66). Solicitanții se așteaptă ca piața să crească în continuare în următorii cinci ani (21). |
| --- | --- |

(72)

Piața țevilor din fontă ductilă din Uniune este importantă ([388 000-454 000] de tone, a se vedea considerentul 66). Solicitanții se așteaptă ca piața să crească în continuare în următorii cinci ani (21).

21

| (73) | În PAR, prețul mediu pe tonă pe piața Uniunii a fost de [1 020-1 200] EUR. În aceeași perioadă, prețul de pe piața internă indiană a fost de 595 EUR pe tonă (franco fabrică). Prin urmare, prețurile de pe piața Uniunii au fost de aproximativ două ori mai mari decât prețurile importurilor din India. |
| --- | --- |

(73)

În PAR, prețul mediu pe tonă pe piața Uniunii a fost de [1 020-1 200] EUR. În aceeași perioadă, prețul de pe piața internă indiană a fost de 595 EUR pe tonă (franco fabrică). Prin urmare, prețurile de pe piața Uniunii au fost de aproximativ două ori mai mari decât prețurile importurilor din India.

| (74) | Prin urmare, în ceea ce privește dimensiunea și prețurile, piața Uniunii a rămas o piață atractivă pentru producătorii indieni. Acest lucru este susținut, de asemenea, de faptul că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, cota de piață a producătorului-exportatori indian a rămas importantă (a se vedea tabelul 2) și că, astfel cum s-a explicat în considerentul 71 de mai sus, piața Uniunii a reprezentat 40 % din totalul exporturilor din India ale produsului în cauză. |
| --- | --- |

(74)

Prin urmare, în ceea ce privește dimensiunea și prețurile, piața Uniunii a rămas o piață atractivă pentru producătorii indieni. Acest lucru este susținut, de asemenea, de faptul că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, cota de piață a producătorului-exportatori indian a rămas importantă (a se vedea tabelul 2) și că, astfel cum s-a explicat în considerentul 71 de mai sus, piața Uniunii a reprezentat 40 % din totalul exporturilor din India ale produsului în cauză.

3.3.   Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului

Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului

| (75) | Ancheta a indicat că exporturile din India au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(75)

Ancheta a indicat că exporturile din India au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (76) | De asemenea, Comisia a identificat elemente de probă în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază potrivit cărora dumpingul este susceptibil să continue în cazul expirării măsurilor. Capacitatea neutilizată din India a fost considerabilă în comparație cu consumul la nivelul Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În plus, atractivitatea pieței Uniunii din perspectiva prețurilor și a dimensiunii, a susținut probabilitatea ca exporturile din India și capacitatea neutilizată să fie direcționate către piața Uniunii, în cazul expirării măsurilor. În consecință, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate ca expirarea măsurilor antidumping să conducă la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză din India către Uniune. |
| --- | --- |

(76)

De asemenea, Comisia a identificat elemente de probă în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază potrivit cărora dumpingul este susceptibil să continue în cazul expirării măsurilor. Capacitatea neutilizată din India a fost considerabilă în comparație cu consumul la nivelul Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În plus, atractivitatea pieței Uniunii din perspectiva prețurilor și a dimensiunii, a susținut probabilitatea ca exporturile din India și capacitatea neutilizată să fie direcționate către piața Uniunii, în cazul expirării măsurilor. În consecință, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate ca expirarea măsurilor antidumping să conducă la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză din India către Uniune.

| (77) | În lumina celor de mai sus, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor antidumping ar putea determina continuarea dumpingului. |
| --- | --- |

(77)

În lumina celor de mai sus, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor antidumping ar putea determina continuarea dumpingului.

4.   PREJUDICIUL

PREJUDICIUL

4.1.   Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

| (78) | În cadrul Uniunii, cinci societăți fabrică produsul în cauză. Trei dintre aceste societăți fac parte din același grup. Pe baza informațiilor disponibile în cerere, în Uniune nu există alți producători de produs în cauză. Prin urmare, aceștia constituie „industria Uniunii”, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(78)

În cadrul Uniunii, cinci societăți fabrică produsul în cauză. Trei dintre aceste societăți fac parte din același grup. Pe baza informațiilor disponibile în cerere, în Uniune nu există alți producători de produs în cauză. Prin urmare, aceștia constituie „industria Uniunii”, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (79) | Întrucât datele referitoare la evaluarea prejudiciului au fost obținute în principal de la același grup de producători, astfel cum se menționează în considerentul 14, cifrele pentru analiza prejudiciului sunt prezentate sub formă de intervale sau sub formă de indici, din motive de confidențialitate. |
| --- | --- |

(79)

Întrucât datele referitoare la evaluarea prejudiciului au fost obținute în principal de la același grup de producători, astfel cum se menționează în considerentul 14, cifrele pentru analiza prejudiciului sunt prezentate sub formă de intervale sau sub formă de indici, din motive de confidențialitate.

| (80) | Producția totală din Uniune pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare a fost stabilită la [372 000-436 000] de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor informațiilor disponibile privind industria Uniunii, cum ar fi macrodatele furnizate de solicitant și datele colectate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion, în cursul anchetei. |
| --- | --- |

(80)

Producția totală din Uniune pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare a fost stabilită la [372 000-436 000] de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor informațiilor disponibile privind industria Uniunii, cum ar fi macrodatele furnizate de solicitant și datele colectate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion, în cursul anchetei.

4.2.   Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

| (81) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului vânzărilor totale în Uniune ale industriei Uniunii, a producției captive pe baza datelor colectate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion și a estimărilor pentru ceilalți producători din Uniune furnizate de solicitant, plus totalul importurilor din toate țările în Uniune, astfel cum au fost raportate de Eurostat (baza de date Comext). |
| --- | --- |

(81)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului vânzărilor totale în Uniune ale industriei Uniunii, a producției captive pe baza datelor colectate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion și a estimărilor pentru ceilalți producători din Uniune furnizate de solicitant, plus totalul importurilor din toate țările în Uniune, astfel cum au fost raportate de Eurostat (baza de date Comext).

| (82) | Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 1


  Consumul la nivelul Uniunii (în 1 000 de tone) | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul total Uniune | [376 -440 ] | [389 -455 ] | [420 -492 ] | [388 -454 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 103 | 111 | 103 |
| Piața captivă | [15 -17 ] | [13 -16 ] | [10 -12 ] | [2 -3 ] |
| Indice | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Piața liberă | [361 -423 ] | [375 -439 ] | [410 -479 ] | [385 -450 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 103 | 113 | 106 |
| Sursă: Baza de date Comext a Eurostat. |

(82)

Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 1

Tabelul 1

Consumul la nivelul Uniunii (în 1 000 de tone)

Consumul la nivelul Uniunii (în 1 000 de tone)

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Consumul total Uniune

[376 -440 ]

[389 -455 ]

[420 -492 ]

[388 -454 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

103

103

111

111

103

103

Piața captivă

[15 -17 ]

[13 -16 ]

[10 -12 ]

[2 -3 ]

Indice

Indice

100

100

91

91

68

68

18

18

Piața liberă

[361 -423 ]

[375 -439 ]

[410 -479 ]

[385 -450 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

103

103

113

113

106

106

Sursă: Baza de date Comext a Eurostat.

Sursă:

| (83) | Consumul la nivelul Uniunii a fluctuat pe parcursul perioadei examinate. În ansamblu, acesta a crescut ușor cu 3 % în 2018, a crescut cu 8 % în 2019 și a scăzut cu 8 % în 2020. Prin urmare, consumul a crescut cu 3 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(83)

Consumul la nivelul Uniunii a fluctuat pe parcursul perioadei examinate. În ansamblu, acesta a crescut ușor cu 3 % în 2018, a crescut cu 8 % în 2019 și a scăzut cu 8 % în 2020. Prin urmare, consumul a crescut cu 3 % în cursul perioadei examinate.

| (84) | Utilizarea țevilor din fontă ductilă este, prin natura sa, legată de investiții în infrastructură în ceea ce privește tratarea apei, iar întreprinderile de aprovizionare cu apă și de tratare a apei, publice sau private, reprezintă cea mai mare parte a cererii de țevi din fontă ductilă din Uniune. Țevile din fontă ductilă sunt utilizate în principal în proiecte mari de infrastructură. În plus, evoluția consumului la nivelul Uniunii nu a arătat un impact major din cauza pandemiei de COVID-19, întrucât îmbunătățirea rețelelor de apă are o prioritate constantă pentru autoritățile publice. Prin urmare, evoluția consumului la nivelul Uniunii reflectă evoluția investițiilor în infrastructură. |
| --- | --- |

(84)

Utilizarea țevilor din fontă ductilă este, prin natura sa, legată de investiții în infrastructură în ceea ce privește tratarea apei, iar întreprinderile de aprovizionare cu apă și de tratare a apei, publice sau private, reprezintă cea mai mare parte a cererii de țevi din fontă ductilă din Uniune. Țevile din fontă ductilă sunt utilizate în principal în proiecte mari de infrastructură. În plus, evoluția consumului la nivelul Uniunii nu a arătat un impact major din cauza pandemiei de COVID-19, întrucât îmbunătățirea rețelelor de apă are o prioritate constantă pentru autoritățile publice. Prin urmare, evoluția consumului la nivelul Uniunii reflectă evoluția investițiilor în infrastructură.

| (85) | Industria Uniunii a raportat o utilizare captivă a produsului în cauză care a reprezentat mai puțin de 5 % din consumul total al Uniunii în 2017 și a scăzut în cursul perioadei examinate, reprezentând mai puțin de 1 % în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, Comisia a considerat că utilizarea captivă nu a avut un impact semnificativ asupra analizei prejudiciului. |
| --- | --- |

(85)

Industria Uniunii a raportat o utilizare captivă a produsului în cauză care a reprezentat mai puțin de 5 % din consumul total al Uniunii în 2017 și a scăzut în cursul perioadei examinate, reprezentând mai puțin de 1 % în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, Comisia a considerat că utilizarea captivă nu a avut un impact semnificativ asupra analizei prejudiciului.

4.3.   Importurile din India

Importurile din India

4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din India

Volumul și cota de piață a importurilor din India

| (86) | Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat (baza de date Comext). Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza consumului de la nivelul Uniunii, astfel cum a fost indicat în considerentul 81. |
| --- | --- |

(86)

Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat (baza de date Comext). Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza consumului de la nivelul Uniunii, astfel cum a fost indicat în considerentul 81.

| (87) | Importurile de produs în cauză către Uniune provenite din India au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Volumul importurilor (în 1 000 de tone) și cota de piață | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din India | [45 -52 ] | [38 -45 ] | [64 -75 ] | [44 -52 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 86 | 143 | 98 |
| Cota de piață (%) | 11 /15 | 9 /13 | 14 /18 | 10 /14 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 83 | 128 | 95 |
| Sursă: Baza de date Comext a Eurostat. |

(87)

Importurile de produs în cauză către Uniune provenite din India au evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Tabelul 2

Volumul importurilor (în 1 000 de tone) și cota de piață

Volumul importurilor (în 1 000 de tone) și cota de piață

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Volumul importurilor din India

[45 -52 ]

[38 -45 ]

[64 -75 ]

[44 -52 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

86

86

143

143

98

98

Cota de piață (%)

11 /15

9 /13

14 /18

10 /14

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

83

83

128

128

95

95

Sursă: Baza de date Comext a Eurostat.

Sursă:

| (88) | În cursul perioadei examinate, volumul importurilor din India a fluctuat semnificativ: în 2018, importurile au scăzut cu 14 %, în 2019 au crescut cu 68 % și, în cele din urmă, în cursul perioadei anchetei de reexaminare au scăzut cu 31 %. |
| --- | --- |

(88)

În cursul perioadei examinate, volumul importurilor din India a fluctuat semnificativ: în 2018, importurile au scăzut cu 14 %, în 2019 au crescut cu 68 % și, în cele din urmă, în cursul perioadei anchetei de reexaminare au scăzut cu 31 %.

4.3.2.   Prețurile importurilor din India

Prețurile importurilor din India

| (89) | Comisia a stabilit prețurile medii ponderate ale importurilor pe baza statisticilor din baza de date Comext a Eurostat. |
| --- | --- |

(89)

Comisia a stabilit prețurile medii ponderate ale importurilor pe baza statisticilor din baza de date Comext a Eurostat.

| (90) | Prețul mediu ponderat al importurilor din India către Uniune a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Prețuri la import (EUR/tonă) | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 553 | 562 | 586 | 585 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Sursă: Baza de date Comext a Eurostat. |

(90)

Prețul mediu ponderat al importurilor din India către Uniune a evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Prețuri la import (EUR/tonă)

Prețuri la import (EUR/tonă)

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

India

553

562

586

585

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Sursă: Baza de date Comext a Eurostat.

Sursă:

| (91) | În perioada 2017-2018, prețurile de import au fost destul de stabile. Începând din 2019, prețurile de import au crescut cu 5 % și au rămas stabile în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(91)

În perioada 2017-2018, prețurile de import au fost destul de stabile. Începând din 2019, prețurile de import au crescut cu 5 % și au rămas stabile în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

4.3.3.   Subcotarea prețurilor

Subcotarea prețurilor

| (92) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 53, un singur producător indian a cooperat la anchetă. Acest producător a declarat o cantitate neglijabilă exportată către Uniune, care a reprezentat mai puțin de 1 % din volumul total al importurilor în Uniune de produs în cauză provenit din India. Prin urmare, Comisia a considerat că acest volum al exporturilor nu a fost reprezentativ pentru exporturile produsului în cauză către Uniune și a decis să stabilească subcotarea prețurilor pe baza datelor disponibile. |
| --- | --- |

(92)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 53, un singur producător indian a cooperat la anchetă. Acest producător a declarat o cantitate neglijabilă exportată către Uniune, care a reprezentat mai puțin de 1 % din volumul total al importurilor în Uniune de produs în cauză provenit din India. Prin urmare, Comisia a considerat că acest volum al exporturilor nu a fost reprezentativ pentru exporturile produsului în cauză către Uniune și a decis să stabilească subcotarea prețurilor pe baza datelor disponibile.

| (93) | Comisia a comparat prețurile de import CIF medii ponderate din India, ajustate pentru a ține seama de costurile ulterioare importului, cu prețul mediu ponderat practicat de industria Uniunii. Prețurile importurilor din India au subcotat prețurile industriei Uniunii cu aproximativ [30-45] % în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(93)

Comisia a comparat prețurile de import CIF medii ponderate din India, ajustate pentru a ține seama de costurile ulterioare importului, cu prețul mediu ponderat practicat de industria Uniunii. Prețurile importurilor din India au subcotat prețurile industriei Uniunii cu aproximativ [30-45] % în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

4.3.4.   Importurile din țările terțe, altele decât India

Importurile din țările terțe, altele decât India

| (94) | În cursul perioadei anchetei de reexaminare, volumul și cota de piață a importurilor din alte țări terțe decât India s-au ridicat la [8 700-20 200] de tone și, respectiv, la [2-4] % din consumul Uniunii. În cursul perioadei examinate, prețul mediu ponderat al importurilor din țări terțe a fost la un nivel comparabil cu prețurile practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în perioada 2017-2018 și cu aproximativ 25 % mai mic pentru perioada 2019-2020 (a se vedea tabelul 8). În timp ce volumul importurilor din țări terțe a crescut ușor, și anume cu 2 %, originea țevilor din fontă ductilă importate nu a fost stabilă în cursul perioadei examinate. De exemplu, în 2017, principalele importuri din țări terțe au provenit din China, Rusia și Elveția, în timp ce în perioada anchetei de reexaminare, principalii importatori au fost Turcia și Emiratele Arabe Unite. |
| --- | --- |

(94)

În cursul perioadei anchetei de reexaminare, volumul și cota de piață a importurilor din alte țări terțe decât India s-au ridicat la [8 700-20 200] de tone și, respectiv, la [2-4] % din consumul Uniunii. În cursul perioadei examinate, prețul mediu ponderat al importurilor din țări terțe a fost la un nivel comparabil cu prețurile practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în perioada 2017-2018 și cu aproximativ 25 % mai mic pentru perioada 2019-2020 (a se vedea tabelul 8). În timp ce volumul importurilor din țări terțe a crescut ușor, și anume cu 2 %, originea țevilor din fontă ductilă importate nu a fost stabilă în cursul perioadei examinate. De exemplu, în 2017, principalele importuri din țări terțe au provenit din China, Rusia și Elveția, în timp ce în perioada anchetei de reexaminare, principalii importatori au fost Turcia și Emiratele Arabe Unite.

| (95) | Volumul agregat al importurilor în Uniune, precum și cota de piață și tendințele prețurilor pentru importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă din alte țări terțe au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 4


  Volumul și cota de piață a importurilor din alte țări terțe











  Țara | | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| China | Volum (tone) | [2 900 -3 400 ] | [1 400 -1 700 ] | [3 900 -4 600 ] | [200 -400 ] |
| Indice | 100 | 50 | 133 | 10 |
| Cota de piață (%) | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [0 -2 ] | [0 -1 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 48 | 119 | 9 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 701 | 933 | 738 | 833 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 133 | 105 | 118 |
| Rusia | Volum (tone) | [2 000 -2 500 ] | [1 400 -1 600 ] | [2 900 -3 600 ] | [1 200 -1 600 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 67 | 147 | 63 |
| Cota de piață (%) | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [0 -1 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 65 | 132 | 61 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 568 | 697 | 735 | 698 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 122 | 129 | 122 |
| Elveția | Volum (tone) | [3 400 -4 400 ] | [1 800 -2 200 ] | [1 600 -2 000 ] | [800 -1 000 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 52 | 47 | 23 |
| Cota de piață (%) | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [0 -1 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 51 | 42 | 23 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 1 604 | 1 656 | 1 714 | 1 817 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 103 | 106 | 113 |
| Turcia | Volum (tone) | [10 -20 ] | [10 -20 ] | [3 100 -3 650 ] | [4 200 -5 000 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 115 | 25 750 | 35 070 |
| Cota de piață (%) | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [1 -2 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 111 | 23 065 | 34 035 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 1 136 | 1 750 | 838 | 1 007 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 153 | 73 | 88 |
| EAU | Volum (tone) | [460 -590 ] | [3 700 -4 400 ] | [4 800 -5 600 ] | [6 400 -7 600 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 766 | 988 | 1 322 |
| Cota de piață (%) | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [1 -2 ] | [1 -2 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 741 | 884 | 1 282 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 712 | 786 | 722 | 705 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 110 | 101 | 99 |
| Alte țări terțe | Volum (tone) | [10 -20 ] | [150 -200 ] | [10 -50 ] | [150 -300 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 994 | 200 | 1 457 |
| Cota de piață (%) | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [0 -1 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 962 | 179 | 1 414 |
| Preț mediu | 508 | 1 422 | 1 980 | 897 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 279 | 389 | 176 |
| Total pentru toate țările terțe cu excepția Indiei | Volum (tone) | [8 700 -11 200 ] | [8 800 -10 500 ] | [16 000 -19 600 ] | [13 500 -15 800 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 94 | 180 | 145 |
| Cota de piață (%) | [1 -3 ] | [1 -3 ] | [3 -5 ] | [3 -5 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 91 | 161 | 141 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 1 033 | 1 004 | 856 | 879 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 97 | 82 | 85 |
| Sursă: Baza de date Comext a Eurostat. |

(95)

Volumul agregat al importurilor în Uniune, precum și cota de piață și tendințele prețurilor pentru importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă din alte țări terțe au evoluat după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Volumul și cota de piață a importurilor din alte țări terțe

Volumul și cota de piață a importurilor din alte țări terțe

Țara

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

China

Volum (tone)

[2 900 -3 400 ]

[1 400 -1 700 ]

[3 900 -4 600 ]

[200 -400 ]

Indice

Indice

100

100

50

50

133

133

10

10

Cota de piață (%)

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[0 -2 ]

[0 -1 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

48

48

119

119

9

9

Preț mediu (EUR/tonă)

701

933

738

833

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

133

133

105

105

118

118

Rusia

Volum (tone)

[2 000 -2 500 ]

[1 400 -1 600 ]

[2 900 -3 600 ]

[1 200 -1 600 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

67

67

147

147

63

63

Cota de piață (%)

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[0 -1 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

65

65

132

132

61

61

Preț mediu (EUR/tonă)

568

697

735

698

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

122

122

129

129

122

122

Elveția

Volum (tone)

[3 400 -4 400 ]

[1 800 -2 200 ]

[1 600 -2 000 ]

[800 -1 000 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

52

52

47

47

23

23

Cota de piață (%)

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[0 -1 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

51

51

42

42

23

23

Preț mediu (EUR/tonă)

1 604

1 656

1 714

1 817

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

103

103

106

106

113

113

Turcia

Volum (tone)

[10 -20 ]

[10 -20 ]

[3 100 -3 650 ]

[4 200 -5 000 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

115

115

25 750

25 750

35 070

35 070

Cota de piață (%)

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[1 -2 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

111

111

23 065

23 065

34 035

34 035

Preț mediu (EUR/tonă)

1 136

1 750

838

1 007

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

153

153

73

73

88

88

EAU

Volum (tone)

[460 -590 ]

[3 700 -4 400 ]

[4 800 -5 600 ]

[6 400 -7 600 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

766

766

988

988

1 322

1 322

Cota de piață (%)

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[1 -2 ]

[1 -2 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

741

741

884

884

1 282

1 282

Preț mediu (EUR/tonă)

712

786

722

705

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

110

110

101

101

99

99

Alte țări terțe

Volum (tone)

[10 -20 ]

[150 -200 ]

[10 -50 ]

[150 -300 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

994

994

200

200

1 457

1 457

Cota de piață (%)

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[0 -1 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

962

962

179

179

1 414

1 414

Preț mediu

508

1 422

1 980

897

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

279

279

389

389

176

176

Total pentru toate țările terțe cu excepția Indiei

Volum (tone)

[8 700 -11 200 ]

[8 800 -10 500 ]

[16 000 -19 600 ]

[13 500 -15 800 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

94

94

180

180

145

145

Cota de piață (%)

[1 -3 ]

[1 -3 ]

[3 -5 ]

[3 -5 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

91

91

161

161

141

141

Preț mediu (EUR/tonă)

1 033

1 004

856

879

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

97

97

82

82

85

85

Sursă: Baza de date Comext a Eurostat.

Sursă:

4.4.   Situația economică a industriei Uniunii

Situația economică a industriei Uniunii

4.4.1.   Observații cu caracter general

Observații cu caracter general

| (96) | Evaluarea situației economice a industriei Uniunii a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(96)

Evaluarea situației economice a industriei Uniunii a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate.

| (97) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 13, pentru evaluarea situației economice a industriei Uniunii s-a recurs la eșantionare. |
| --- | --- |

(97)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 13, pentru evaluarea situației economice a industriei Uniunii s-a recurs la eșantionare.

| (98) | Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor referitoare la toți producătorii din Uniune incluse în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Datele priveau producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(98)

Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor referitoare la toți producătorii din Uniune incluse în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Datele priveau producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii.

| (99) | Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(99)

Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

| (100) | Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri. |
| --- | --- |

(100)

Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.

4.4.2.   Indicatorii macroeconomici

Indicatorii macroeconomici

4.4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

| (101) | Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 5


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (în 1 000 de tone) | [408 -478 ] | [452 -530 ] | [436 -510 ] | [372 -436 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 91 |
| Capacitatea de producție (în 1 000 de tone) | [824 -965 ] | [824 -965 ] | [824 -965 ] | [743 -870 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 100 | 100 | 90 |
| Gradul de utilizare a capacității de producție (%) | [47 -51 ] | [52 -56 ] | [50 -54 ] | [48 -51 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 101 |
| Sursă: Datele furnizate de industria Uniunii și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(101)

Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Volumul producției (în 1 000 de tone)

[408 -478 ]

[452 -530 ]

[436 -510 ]

[372 -436 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

91

91

Capacitatea de producție (în 1 000 de tone)

[824 -965 ]

[824 -965 ]

[824 -965 ]

[743 -870 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

100

100

100

100

90

90

Gradul de utilizare a capacității de producție (%)

[47 -51 ]

[52 -56 ]

[50 -54 ]

[48 -51 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

101

101

Sursă: Datele furnizate de industria Uniunii și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (102) | Producția din Uniune a scăzut cu 9 % în cursul perioadei examinate, după o creștere de 10 % în 2018. |
| --- | --- |

(102)

Producția din Uniune a scăzut cu 9 % în cursul perioadei examinate, după o creștere de 10 % în 2018.

| (103) | Capacitatea de producție a urmat o tendință similară, întrucât a scăzut cu 10 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(103)

Capacitatea de producție a urmat o tendință similară, întrucât a scăzut cu 10 % în cursul perioadei examinate.

| (104) | Gradul de utilizare a capacității a rămas stabil, întrucât scăderea capacității de producție a urmat scăderea producției din Uniune. |
| --- | --- |

(104)

Gradul de utilizare a capacității a rămas stabil, întrucât scăderea capacității de producție a urmat scăderea producției din Uniune.

| (105) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că importurile din India nu ar fi putut fi un motiv pentru ca industria Uniunii să își reducă capacitatea de producție, ci mai degrabă scăderea cererii în comparație cu 2019. |
| --- | --- |

(105)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că importurile din India nu ar fi putut fi un motiv pentru ca industria Uniunii să își reducă capacitatea de producție, ci mai degrabă scăderea cererii în comparație cu 2019.

| (106) | Decizia industriei Uniunii de a-și reduce capacitatea de producție a fost luată înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19 și, prin urmare, decizia nu a avut nicio legătură cu scăderea consumului între 2019 și perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(106)

Decizia industriei Uniunii de a-și reduce capacitatea de producție a fost luată înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19 și, prin urmare, decizia nu a avut nicio legătură cu scăderea consumului între 2019 și perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

4.4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (107) | Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 6


  Volumul vânzărilor și cota de piață ale producătorilor din Uniune | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (în 1 000 de tone) | [321 -376 ] | [341 -399 ] | [338 -396 ] | [329 -386 ] |
| Indice | 100 | 106 | 105 | 102 |
| Cota de piață (%) | [82 -88 ] | [84 -90 ] | [77 -83 ] | [81 -87 ] |
| Indice | 100 | 102 | 94 | 99 |
| Vânzări efectuate pe piața captivă (în 1 000 de tone) | [15 -17 ] | [13 -16 ] | [10 -12 ] | [2 -3 ] |
| Indice | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Cota de piață a vânzărilor pe piața captivă (%) | [3 -4 ] | [3 -4 ] | [2 -3 ] | [0 -1 ] |
| Indice | 100 | 88 | 61 | 18 |
| Sursă: Datele furnizate de industria Uniunii și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(107)

Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Volumul vânzărilor și cota de piață ale producătorilor din Uniune

Volumul vânzărilor și cota de piață ale producătorilor din Uniune

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (în 1 000 de tone)

[321 -376 ]

[341 -399 ]

[338 -396 ]

[329 -386 ]

Indice

Indice

100

100

106

106

105

105

102

102

Cota de piață (%)

[82 -88 ]

[84 -90 ]

[77 -83 ]

[81 -87 ]

Indice

Indice

100

100

102

102

94

94

99

99

Vânzări efectuate pe piața captivă (în 1 000 de tone)

[15 -17 ]

[13 -16 ]

[10 -12 ]

[2 -3 ]

Indice

Indice

100

100

91

91

68

68

18

18

Cota de piață a vânzărilor pe piața captivă (%)

[3 -4 ]

[3 -4 ]

[2 -3 ]

[0 -1 ]

Indice

Indice

100

100

88

88

61

61

18

18

Sursă: Datele furnizate de industria Uniunii și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (108) | Volumul vânzărilor produsului similar de către industria Uniunii în cursul perioadei examinate și cota de piață nu au urmat creșterea consumului la nivelul Uniunii, cu excepția anului 2019. Mai precis, în 2019, industria Uniunii nu a beneficiat de creșterea consumului, spre deosebire de importurile din India. |
| --- | --- |

(108)

Volumul vânzărilor produsului similar de către industria Uniunii în cursul perioadei examinate și cota de piață nu au urmat creșterea consumului la nivelul Uniunii, cu excepția anului 2019. Mai precis, în 2019, industria Uniunii nu a beneficiat de creșterea consumului, spre deosebire de importurile din India.

| (109) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că cota de piață a industriei Uniunii a rămas ridicată, la aproximativ 85 %, și a crescut în perioada anchetei de reexaminare în comparație cu anii precedenți. Volumul vânzărilor în Uniune a fost, de asemenea, în mod constant mai mare decât cel din anul 2017. Volumul din perioada anchetei de reexaminare ar fi putut fi mai mare, în absența impactului crizei provocate de pandemia de COVID-19. Partea a considerat că concluzia Comisiei nu reflectă situația de fapt. |
| --- | --- |

(109)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că cota de piață a industriei Uniunii a rămas ridicată, la aproximativ 85 %, și a crescut în perioada anchetei de reexaminare în comparație cu anii precedenți. Volumul vânzărilor în Uniune a fost, de asemenea, în mod constant mai mare decât cel din anul 2017. Volumul din perioada anchetei de reexaminare ar fi putut fi mai mare, în absența impactului crizei provocate de pandemia de COVID-19. Partea a considerat că concluzia Comisiei nu reflectă situația de fapt.

| (110) | Comisia a concluzionat că industria Uniunii nu a beneficiat de o cotă de piață ridicată. Astfel cum se explică în considerentul 133, producătorii din Uniune incluși în eșantion au înregistrat pierderi pe parcursul întregii perioade examinate, din cauza presiunii substanțiale asupra prețurilor exercitate de importurile din India (a se vedea considerentul 151). De asemenea, astfel cum se explică în considerentul 108, cota de piață a Uniunii nu a urmat creșterea consumului din Uniune și, spre deosebire de importurile din India, vânzările din Uniune nu au beneficiat de creșterea consumului în 2019. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(110)

Comisia a concluzionat că industria Uniunii nu a beneficiat de o cotă de piață ridicată. Astfel cum se explică în considerentul 133, producătorii din Uniune incluși în eșantion au înregistrat pierderi pe parcursul întregii perioade examinate, din cauza presiunii substanțiale asupra prețurilor exercitate de importurile din India (a se vedea considerentul 151). De asemenea, astfel cum se explică în considerentul 108, cota de piață a Uniunii nu a urmat creșterea consumului din Uniune și, spre deosebire de importurile din India, vânzările din Uniune nu au beneficiat de creșterea consumului în 2019. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

4.4.2.3.   Creșterea

| (111) | În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 3 %, în timp ce volumul vânzărilor către clienții neafiliați din Uniune a crescut cu 2 %. În consecință, în pofida creșterii consumului, cota de piață a industriei Uniunii a scăzut ușor în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(111)

În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 3 %, în timp ce volumul vânzărilor către clienții neafiliați din Uniune a crescut cu 2 %. În consecință, în pofida creșterii consumului, cota de piață a industriei Uniunii a scăzut ușor în cursul perioadei examinate.

4.4.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (112) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 7


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați | [1 820 -2 540 ] | [1 820 -2 540 ] | [1 810 -2 530 ] | [1 700 -2 390 ] |
| Indice | 100 | 100 | 99 | 93 |
| Productivitatea (tone/angajat) | [162 -226 ] | [179 -250 ] | [173 -242 ] | [157 -220 ] |
| Indice | 100 | 110 | 107 | 97 |
| Sursă: Datele furnizate de industria Uniunii și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(112)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Numărul de angajați

[1 820 -2 540 ]

[1 820 -2 540 ]

[1 810 -2 530 ]

[1 700 -2 390 ]

Indice

Indice

100

100

100

100

99

99

93

93

Productivitatea (tone/angajat)

[162 -226 ]

[179 -250 ]

[173 -242 ]

[157 -220 ]

Indice

Indice

100

100

110

110

107

107

97

97

Sursă: Datele furnizate de industria Uniunii și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (113) | Numărul de salariați ai industriei Uniunii implicați în fabricarea produsului în cauză a rămas stabil în perioada 2017-2018 și a scăzut cu aproximativ 6 % în perioada 2019-2020. |
| --- | --- |

(113)

Numărul de salariați ai industriei Uniunii implicați în fabricarea produsului în cauză a rămas stabil în perioada 2017-2018 și a scăzut cu aproximativ 6 % în perioada 2019-2020.

| (114) | Productivitatea forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată ca producție (tone) per angajat, a crescut cu 10 % în perioada 2017-2018 și a scăzut cu 13 % în perioada 2018-2020. Acest lucru poate fi explicat prin efectul combinat produs de:






  — | o oprire a producției la locul de producție al unui producător principal din Uniune, care a condus la scăderea producției în perioada cuprinsă între decembrie 2019 și februarie 2020; și |
| --- | --- | --- |

(114)

Productivitatea forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată ca producție (tone) per angajat, a crescut cu 10 % în perioada 2017-2018 și a scăzut cu 13 % în perioada 2018-2020. Acest lucru poate fi explicat prin efectul combinat produs de:

—

o oprire a producției la locul de producție al unui producător principal din Uniune, care a condus la scăderea producției în perioada cuprinsă între decembrie 2019 și februarie 2020; și

| — | scăderea producției producătorilor din Uniune în al doilea trimestru al anului 2020, ca urmare a pandemiei de COVID-19, care nu a fost corelată cu numărul de angajați disponibilizați. |
| --- | --- |

—

scăderea producției producătorilor din Uniune în al doilea trimestru al anului 2020, ca urmare a pandemiei de COVID-19, care nu a fost corelată cu numărul de angajați disponibilizați.

4.4.2.5.   Amploarea dumpingului și redresarea în urma efectelor practicilor de dumping anterioare

| (115) | Astfel cum se explică în considerentul 92, cooperarea din partea producătorilor-exportatori din India a fost limitată. |
| --- | --- |

(115)

Astfel cum se explică în considerentul 92, cooperarea din partea producătorilor-exportatori din India a fost limitată.

| (116) | Indicatorii de prejudiciu arată că, în pofida măsurilor antidumping în vigoare din 2016, care au condus inițial la o oarecare relaxare și la îmbunătățirea performanței, situația economică a industriei Uniunii a rămas prejudiciată. Prin urmare, nu s-a putut stabili nicio redresare în urma practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(116)

Indicatorii de prejudiciu arată că, în pofida măsurilor antidumping în vigoare din 2016, care au condus inițial la o oarecare relaxare și la îmbunătățirea performanței, situația economică a industriei Uniunii a rămas prejudiciată. Prin urmare, nu s-a putut stabili nicio redresare în urma practicilor de dumping anterioare.

| (117) | Dumpingul a fost net superior nivelului de minimis. Impactul amplorii dumpingului asupra industriei Uniunii a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din India. |
| --- | --- |

(117)

Dumpingul a fost net superior nivelului de minimis. Impactul amplorii dumpingului asupra industriei Uniunii a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din India.

de minimis

| (118) | Persistența practicilor tarifare neloiale ale exportatorilor din India a împiedicat, de asemenea, industria Uniunii să se redreseze în urma practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(118)

Persistența practicilor tarifare neloiale ale exportatorilor din India a împiedicat, de asemenea, industria Uniunii să se redreseze în urma practicilor de dumping anterioare.

| (119) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că nu există o creștere absolută a volumului importurilor indiene și că aceste importuri au avut o cotă de piață de doar aproximativ 15 %. În plus, partea interesată a subliniat că performanța economică a industriei Uniunii s-a îmbunătățit după instituirea măsurilor inițiale și a scăzut ulterior. Prin urmare, importurile din India nu au adus prejudiciu industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(119)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că nu există o creștere absolută a volumului importurilor indiene și că aceste importuri au avut o cotă de piață de doar aproximativ 15 %. În plus, partea interesată a subliniat că performanța economică a industriei Uniunii s-a îmbunătățit după instituirea măsurilor inițiale și a scăzut ulterior. Prin urmare, importurile din India nu au adus prejudiciu industriei Uniunii.

| (120) | Comisia a observat că partea interesată nu și-a justificat afirmația potrivit căreia performanța economică a industriei Uniunii s-a îmbunătățit după instituirea măsurilor inițiale. Astfel cum s-a menționat în considerentul 133, profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost negativă pe parcursul întregii perioade examinate. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(120)

Comisia a observat că partea interesată nu și-a justificat afirmația potrivit căreia performanța economică a industriei Uniunii s-a îmbunătățit după instituirea măsurilor inițiale. Astfel cum s-a menționat în considerentul 133, profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost negativă pe parcursul întregii perioade examinate. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

4.4.3.   Indicatorii microeconomici

Indicatorii microeconomici

4.4.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (121) | În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 8


  Prețurile de vânzare în Uniune și costul unitar | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preț de vânzare unitar mediu în Uniune pe piața totală (EUR/tonă) | [950 -1 110 ] | [960 -1 130 ] | [1 020 -1 190 ] | [1 020 -1 200 ] |
| Indice | 100 | 101 | 107 | 107 |
| Costul de producție unitar (EUR/tonă) | [1 000 -1 100 ] | [900 -1 100 ] | [1 000 -1 100 ] | [1 000 -1 200 ] |
| Indice | 100 | 97 | 101 | 105 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(121)

În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Prețurile de vânzare în Uniune și costul unitar

Prețurile de vânzare în Uniune și costul unitar

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Preț de vânzare unitar mediu în Uniune pe piața totală (EUR/tonă)

[950 -1 110 ]

[960 -1 130 ]

[1 020 -1 190 ]

[1 020 -1 200 ]

Indice

Indice

100

100

101

101

107

107

107

107

Costul de producție unitar (EUR/tonă)

[1 000 -1 100 ]

[900 -1 100 ]

[1 000 -1 100 ]

[1 000 -1 200 ]

Indice

Indice

100

100

97

97

101

101

105

105

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (122) | Prețul de vânzare unitar mediu practicat de industria Uniunii față de clienți neafiliați din Uniune a crescut cu 7 % în cursul perioadei examinate, reflectând creșterea costului unitar de producție (5 %). |
| --- | --- |

(122)

Prețul de vânzare unitar mediu practicat de industria Uniunii față de clienți neafiliați din Uniune a crescut cu 7 % în cursul perioadei examinate, reflectând creșterea costului unitar de producție (5 %).

| (123) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că presupusa scădere a prețurilor vămuite a arătat că importurile nu cauzează nicio blocare a prețurilor. |
| --- | --- |

(123)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că presupusa scădere a prețurilor vămuite a arătat că importurile nu cauzează nicio blocare a prețurilor.

| (124) | Comisia a observat că partea interesată nu și-a justificat afirmația conform căreia prețurile vămuite, care au subcotat prețurile din Uniune cu aproximativ 40 % în cursul perioadei examinate, nu au cauzat nicio blocare a prețurilor pentru producătorii din Uniune. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(124)

Comisia a observat că partea interesată nu și-a justificat afirmația conform căreia prețurile vămuite, care au subcotat prețurile din Uniune cu aproximativ 40 % în cursul perioadei examinate, nu au cauzat nicio blocare a prețurilor pentru producătorii din Uniune. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

4.4.3.2.   Costurile cu forța de muncă

| (125) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 9


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR/angajat) | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă per angajat | [56 000 -66 000 ] | [57 000 -66 000 ] | [57 000 -67 000 ] | [53 000 -62 000 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 100 | 101 | 94 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(125)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR/angajat)

Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR/angajat)

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

[56 000 -66 000 ]

[57 000 -66 000 ]

[57 000 -67 000 ]

[53 000 -62 000 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

100

100

101

101

94

94

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (126) | Costurile medii cu forța de muncă per angajat au rămas stabile până în 2019 și au scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate. În cursul perioadei anchetei de reexaminare, costurile medii cu forța de muncă per angajat au scăzut, întrucât statul francez a finanțat șomajul datorat crizei provocate de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

(126)

Costurile medii cu forța de muncă per angajat au rămas stabile până în 2019 și au scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate. În cursul perioadei anchetei de reexaminare, costurile medii cu forța de muncă per angajat au scăzut, întrucât statul francez a finanțat șomajul datorat crizei provocate de pandemia de COVID-19.

| (127) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a remarcat că nu există niciun prejudiciu pentru industria Uniunii din perspectiva acestui parametru. |
| --- | --- |

(127)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a remarcat că nu există niciun prejudiciu pentru industria Uniunii din perspectiva acestui parametru.

| (128) | Comisia a reamintit că, astfel cum s-a explicat în considerentul 126 de mai sus, scăderea costurilor medii cu forța de muncă per angajat s-a datorat finanțării extraordinare primite de la statul francez în perioada anchetei de reexaminare. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(128)

Comisia a reamintit că, astfel cum s-a explicat în considerentul 126 de mai sus, scăderea costurilor medii cu forța de muncă per angajat s-a datorat finanțării extraordinare primite de la statul francez în perioada anchetei de reexaminare. În consecință, afirmația a fost respinsă.

4.4.3.3.   Stocurile

| (129) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Stocurile | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (în 1 000 de tone) | [87 -102 ] | [77 -90 ] | [84 -98 ] | [68 -79 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 88 | 95 | 77 |
| Stocurile finale ca procent din producție (%) | [20 -25 ] | [15 -17 ] | [18 -20 ] | [18 -20 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 79 | 89 | 85 |

(129)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Stocurile

Stocurile

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Stocuri finale (în 1 000 de tone)

[87 -102 ]

[77 -90 ]

[84 -98 ]

[68 -79 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

88

95

77

Stocurile finale ca procent din producție (%)

[20 -25 ]

[15 -17 ]

[18 -20 ]

[18 -20 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

79

89

85

| (130) | Nivelul stocurilor finale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion a rămas stabil în raport cu producția. |
| --- | --- |

(130)

Nivelul stocurilor finale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion a rămas stabil în raport cu producția.

| (131) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că stocurile au scăzut semnificativ în cursul perioadei anchetei de reexaminare, arătând că industria Uniunii s-a concentrat pe reducerea producției sale. Partea interesată a susținut că, dimpotrivă, stocurile ar fi trebuit să crească, în cazul în care ar fi existat un impact al importurilor din India. |
| --- | --- |

(131)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că stocurile au scăzut semnificativ în cursul perioadei anchetei de reexaminare, arătând că industria Uniunii s-a concentrat pe reducerea producției sale. Partea interesată a susținut că, dimpotrivă, stocurile ar fi trebuit să crească, în cazul în care ar fi existat un impact al importurilor din India.

| (132) | Astfel cum se arată în considerentul 102, scăderea stocurilor observată de către parte în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost însoțită de scăderea producției în Uniune. În plus, Comisia nu a găsit nicio corelație între scăderea stocurilor observată în principal în cursul perioadei anchetei de reexaminare și importurile din India, întrucât impactul importurilor din India a fost observat nu numai în cursul perioadei anchetei de reexaminare, ci și pe parcursul întregii perioade examinate. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(132)

Astfel cum se arată în considerentul 102, scăderea stocurilor observată de către parte în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost însoțită de scăderea producției în Uniune. În plus, Comisia nu a găsit nicio corelație între scăderea stocurilor observată în principal în cursul perioadei anchetei de reexaminare și importurile din India, întrucât impactul importurilor din India a fost observat nu numai în cursul perioadei anchetei de reexaminare, ci și pe parcursul întregii perioade examinate. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

4.4.3.4.   Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, rentabilitatea investițiilor și capacitatea de a atrage capital

| (133) | Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 11


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din vânzări) | [–5 - –9 ] | [–1 - –5 ] | [–1 - –5 ] | [–3 - –7 ] |
| Indice (2017 = 100) | – 100 | –33 | –36 | –69 |
| Fluxul de lichidități (milioane EUR) | [–31 - –37 ] | [–46 - –54 ] | [–73 - –85 ] | [–43 - –51 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | – 145 | – 231 | – 138 |
| Investițiile (milioane EUR) | [20 -24 ] | [30 -36 ] | [33 -39 ] | [15 -18 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 149 | 161 | 73 |
| Randamentul investițiilor (%) | [–6 - –8 ] | [–7 - –9 ] | [–10 - –12 ] | [–5 - –7 ] |
| Indice (2017 = 100) | – 100 | – 131 | – 194 | – 106 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(133)

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din vânzări)

[–5 - –9 ]

[–1 - –5 ]

[–1 - –5 ]

[–3 - –7 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

– 100

– 100

–33

–33

–36

–36

–69

–69

Fluxul de lichidități (milioane EUR)

[–31 - –37 ]

[–46 - –54 ]

[–73 - –85 ]

[–43 - –51 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

– 145

– 145

– 231

– 231

– 138

– 138

Investițiile (milioane EUR)

[20 -24 ]

[30 -36 ]

[33 -39 ]

[15 -18 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

149

149

161

161

73

73

Randamentul investițiilor (%)

[–6 - –8 ]

[–7 - –9 ]

[–10 - –12 ]

[–5 - –7 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

– 100

– 100

– 131

– 131

– 194

– 194

– 106

– 106

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (134) | Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri obținută din vânzările respective. Profitabilitatea producătorilor incluși în eșantion a fost negativă în cursul perioadei examinate, trecând de la aproximativ – 5/– 9 % în 2017 la – 3/– 7 % în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(134)

Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri obținută din vânzările respective. Profitabilitatea producătorilor incluși în eșantion a fost negativă în cursul perioadei examinate, trecând de la aproximativ – 5/– 9 % în 2017 la – 3/– 7 % în perioada anchetei de reexaminare.

| (135) | Fluxul de lichidități net reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului de lichidități net a rămas negativă pe parcursul întregii perioade examinate, cu excepția anului 2018. |
| --- | --- |

(135)

Fluxul de lichidități net reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului de lichidități net a rămas negativă pe parcursul întregii perioade examinate, cu excepția anului 2018.

| (136) | Investițiile (axate în principal pe modernizarea echipamentelor de producție, pe creșterea calității, a productivității și a flexibilității în procesul de producție) au crescut în perioada 2017-2019 și au scăzut în 2020 la cel mai scăzut nivel înregistrat. |
| --- | --- |

(136)

Investițiile (axate în principal pe modernizarea echipamentelor de producție, pe creșterea calității, a productivității și a flexibilității în procesul de producție) au crescut în perioada 2017-2019 și au scăzut în 2020 la cel mai scăzut nivel înregistrat.

| (137) | Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a înregistrat o tendință similară cu cea a profitabilității, scăzând brusc în 2019 și apoi îmbunătățindu-se ușor în 2020. Randamentul investițiilor a rămas negativ și s-a deteriorat cu 53 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(137)

Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a înregistrat o tendință similară cu cea a profitabilității, scăzând brusc în 2019 și apoi îmbunătățindu-se ușor în 2020. Randamentul investițiilor a rămas negativ și s-a deteriorat cu 53 % în cursul perioadei examinate.

4.5.   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (138) | În pofida măsurilor antidumping în vigoare, importurile de țevi ductile din India au rămas substanțiale, cu cote de piață stabile, cuprinse între [9 % și 18 %] în cursul perioadei examinate. În cursul perioadei anchetei de reexaminare, cota de piață a fost între [10-14] %. În același timp, prețurile de import au arătat o tendință descrescătoare și au subcotat prețurile din Uniune în medie cu [30-45] % în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în pofida existenței măsurilor antidumping și a măsurilor compensatorii. |
| --- | --- |

(138)

În pofida măsurilor antidumping în vigoare, importurile de țevi ductile din India au rămas substanțiale, cu cote de piață stabile, cuprinse între [9 % și 18 %] în cursul perioadei examinate. În cursul perioadei anchetei de reexaminare, cota de piață a fost între [10-14] %. În același timp, prețurile de import au arătat o tendință descrescătoare și au subcotat prețurile din Uniune în medie cu [30-45] % în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în pofida existenței măsurilor antidumping și a măsurilor compensatorii.

| (139) | Evoluția indicatorilor macroeconomici, în special a producției și a volumului vânzărilor, a ocupării forței de muncă și a productivității, a arătat tendințe stabile sau ușor descrescătoare. Cota de piață a industriei Uniunii a scăzut în perioada anchetei de reexaminare, atingând un nivel similar cu cel din 2017. Creșterea cotei de piață din 2018, în pofida volumului relativ stabil de vânzări, s-a datorat scăderii consumului în aceeași perioadă. Deși industria Uniunii a reușit în mare măsură să își mențină volumul vânzărilor și cota de piață, această menținere a fost în detrimentul profitabilității sale și al altor indicatori financiari, astfel cum se explică în considerentul următor. |
| --- | --- |

(139)

Evoluția indicatorilor macroeconomici, în special a producției și a volumului vânzărilor, a ocupării forței de muncă și a productivității, a arătat tendințe stabile sau ușor descrescătoare. Cota de piață a industriei Uniunii a scăzut în perioada anchetei de reexaminare, atingând un nivel similar cu cel din 2017. Creșterea cotei de piață din 2018, în pofida volumului relativ stabil de vânzări, s-a datorat scăderii consumului în aceeași perioadă. Deși industria Uniunii a reușit în mare măsură să își mențină volumul vânzărilor și cota de piață, această menținere a fost în detrimentul profitabilității sale și al altor indicatori financiari, astfel cum se explică în considerentul următor.

| (140) | Chiar dacă prețul de vânzare unitar mediu al producătorilor din Uniune a crescut cu 7 % în cursul perioadei examinate, creștere care a fost mai mare decât creșterea cu 5 % a costului de producție, industria Uniunii nu a reușit încă să obțină marje de profit sustenabile. Din cauza presiunii exercitate asupra prețurilor de importurile din India, industria Uniunii nu și-a putut majora prețurile de vânzare pentru a acoperi costul mediu de producție și, prin urmare, a înregistrat pierderi pe parcursul întregii perioade examinate (cu excepția anului 2018, în care s-a situat aproape de nivelul pragului de rentabilitate). Astfel, importurile din India au exercitat, de asemenea, o blocare semnificativă a prețurilor vânzărilor producătorilor din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Alți indicatori financiari (fluxul de lichidități, randamentul investițiilor) au urmat o tendință similară cu profitabilitatea și au prezentat valori negative sau scăzute pe parcursul perioadei examinate. Deși au înregistrat o oarecare creștere în 2017 și 2018, investițiile s-au situat, de asemenea, la un nivel scăzut, în general. |
| --- | --- |

(140)

Chiar dacă prețul de vânzare unitar mediu al producătorilor din Uniune a crescut cu 7 % în cursul perioadei examinate, creștere care a fost mai mare decât creșterea cu 5 % a costului de producție, industria Uniunii nu a reușit încă să obțină marje de profit sustenabile. Din cauza presiunii exercitate asupra prețurilor de importurile din India, industria Uniunii nu și-a putut majora prețurile de vânzare pentru a acoperi costul mediu de producție și, prin urmare, a înregistrat pierderi pe parcursul întregii perioade examinate (cu excepția anului 2018, în care s-a situat aproape de nivelul pragului de rentabilitate). Astfel, importurile din India au exercitat, de asemenea, o blocare semnificativă a prețurilor vânzărilor producătorilor din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Alți indicatori financiari (fluxul de lichidități, randamentul investițiilor) au urmat o tendință similară cu profitabilitatea și au prezentat valori negative sau scăzute pe parcursul perioadei examinate. Deși au înregistrat o oarecare creștere în 2017 și 2018, investițiile s-au situat, de asemenea, la un nivel scăzut, în general.

| (141) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important. |
| --- | --- |

(141)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important.

| (142) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că scăderea performanței financiare a industriei Uniunii s-a datorat altor factori decât presupusele importuri la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(142)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că scăderea performanței financiare a industriei Uniunii s-a datorat altor factori decât presupusele importuri la prețuri de dumping.

| (143) | Comisia a observat că partea nu a prezentat elemente noi care să poată schimba concluzia sa. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(143)

Comisia a observat că partea nu a prezentat elemente noi care să poată schimba concluzia sa. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (144) | Tata Metaliks Limited a susținut, de asemenea, că nu există nicio corelație între evoluția importurilor și nivelul pierderilor raportate de industria Uniunii și, prin urmare, nu a existat nicio legătură de cauzalitate între importuri și performanța financiară a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(144)

Tata Metaliks Limited a susținut, de asemenea, că nu există nicio corelație între evoluția importurilor și nivelul pierderilor raportate de industria Uniunii și, prin urmare, nu a existat nicio legătură de cauzalitate între importuri și performanța financiară a industriei Uniunii.

| (145) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 93, Comisia a constatat că prețurile de import din India au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei Uniunii. În plus, Comisia a observat că partea nu a prezentat niciun element de probă care să demonstreze că alți factori au afectat industria Uniunii. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(145)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 93, Comisia a constatat că prețurile de import din India au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei Uniunii. În plus, Comisia a observat că partea nu a prezentat niciun element de probă care să demonstreze că alți factori au afectat industria Uniunii. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (146) | În plus, Tata Metaliks Limited a susținut că nu a fost în măsură să examineze corelația dintre subcotarea prețurilor și performanța economică a industriei Uniunii, întrucât Comisia nu a dezvăluit calculele subcotării prețurilor pentru perioada examinată. |
| --- | --- |

(146)

În plus, Tata Metaliks Limited a susținut că nu a fost în măsură să examineze corelația dintre subcotarea prețurilor și performanța economică a industriei Uniunii, întrucât Comisia nu a dezvăluit calculele subcotării prețurilor pentru perioada examinată.

| (147) | Comisia a precizat că au fost furnizate părții informațiile necesare pentru a stabili existența unei subcotări a prețurilor. În ceea ce privește perioada anchetei de reexaminare, constatările referitoare la subcotarea prețurilor au fost stabilite în considerentele 92-93 de mai sus. Pentru anii 2017, 2018 și 2019, la considerentul 91 s-au menționat prețurile unitare pentru importurile din India, iar la considerentul 121 – prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați. Prin urmare, partea a dispus de toate informațiile pe care Comisia și-a întemeiat concluzia privind existența subcotării. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(147)

Comisia a precizat că au fost furnizate părții informațiile necesare pentru a stabili existența unei subcotări a prețurilor. În ceea ce privește perioada anchetei de reexaminare, constatările referitoare la subcotarea prețurilor au fost stabilite în considerentele 92-93 de mai sus. Pentru anii 2017, 2018 și 2019, la considerentul 91 s-au menționat prețurile unitare pentru importurile din India, iar la considerentul 121 – prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați. Prin urmare, partea a dispus de toate informațiile pe care Comisia și-a întemeiat concluzia privind existența subcotării. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (148) | În cele din urmă, partea a susținut că volumele importurilor au scăzut între 2019 și perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, partea a concluzionat că nu a existat niciun efect din punctul de vedere al volumului. |
| --- | --- |

(148)

În cele din urmă, partea a susținut că volumele importurilor au scăzut între 2019 și perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, partea a concluzionat că nu a existat niciun efect din punctul de vedere al volumului.

| (149) | Comisia a observat că importurile din India efectuate în perioada anchetei de reexaminare au revenit la nivelurile din 2017. În plus, impactul principal al importurilor din India a fost constatat la nivelul prețurilor scăzute, care au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor de pe piața Uniunii. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(149)

Comisia a observat că importurile din India efectuate în perioada anchetei de reexaminare au revenit la nivelurile din 2017. În plus, impactul principal al importurilor din India a fost constatat la nivelul prețurilor scăzute, care au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor de pe piața Uniunii. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

5.   CAUZALITATEA

CAUZALITATEA

| (150) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping provenite din India au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți au adus în același timp un prejudiciu industriei Uniunii. Comisia s-a asigurat de faptul că niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile care fac obiectul unui dumping provenite din India nu a fost atribuit acestor importuri. Factorii respectivi sunt: |
| --- | --- |

(150)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping provenite din India au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți au adus în același timp un prejudiciu industriei Uniunii. Comisia s-a asigurat de faptul că niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile care fac obiectul unui dumping provenite din India nu a fost atribuit acestor importuri. Factorii respectivi sunt:

5.1.   Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

| (151) | În primul rând, Comisia a examinat dacă există o legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(151)

În primul rând, Comisia a examinat dacă există o legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria Uniunii.

| (152) | Importurile de țevi din fontă ductilă din India au rămas substanțiale, cu cote de piață de peste 10 % pe parcursul întregii perioade examinate și la niveluri scăzute ale prețurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în pofida măsurilor antidumping în vigoare. Din cauza presiunii substanțiale exercitate asupra prețurilor de importurile din India, industria Uniunii nu a putut transfera clienților săi creșterea costurilor de fabricație, ceea ce a dus la înregistrarea de pierderi pe parcursul perioadei examinate. Prin urmare, Comisia a concluzionat că volumul și nivelul prețurilor importurilor care fac obiectul anchetei cauzează un prejudiciu important. |
| --- | --- |

(152)

Importurile de țevi din fontă ductilă din India au rămas substanțiale, cu cote de piață de peste 10 % pe parcursul întregii perioade examinate și la niveluri scăzute ale prețurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în pofida măsurilor antidumping în vigoare. Din cauza presiunii substanțiale exercitate asupra prețurilor de importurile din India, industria Uniunii nu a putut transfera clienților săi creșterea costurilor de fabricație, ceea ce a dus la înregistrarea de pierderi pe parcursul perioadei examinate. Prin urmare, Comisia a concluzionat că volumul și nivelul prețurilor importurilor care fac obiectul anchetei cauzează un prejudiciu important.

5.2.   Efectele altor factori

Efectele altor factori

| (153) | Volumele importate din alte țări terțe au reprezentat doar între [2-4] % din cota de piață în perioada anchetei de reexaminare. Astfel cum se arată în tabelul 4, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, prețul mediu de import din țări terțe a fost cu 50 % mai mare decât prețul mediu de import din India. |
| --- | --- |

(153)

Volumele importate din alte țări terțe au reprezentat doar între [2-4] % din cota de piață în perioada anchetei de reexaminare. Astfel cum se arată în tabelul 4, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, prețul mediu de import din țări terțe a fost cu 50 % mai mare decât prețul mediu de import din India.

| (154) | Astfel cum se indică în considerentul 40, una dintre părți a susținut că problemele generale în materie de competitivitate ar trebui să justifice constatarea încetării sau ne-reapariției prejudiciului. Partea a enumerat diverși factori, cum ar fi scăderea consumului de țevi din fontă ductilă la nivelul Uniunii în urma crizei monedei euro, care a condus la o scădere a cheltuielilor publice, dificultăți în atragerea de personal, menținerea poziției dominante, presiunea exercitată de importurile mai ieftine din China asupra procedurii de ofertare pentru achizițiile publice. În plus, partea a susținut că țevile din plastic sunt primul concurent al industriei Uniunii, deoarece sunt mai puțin costisitoare și, prin urmare, atrag o parte semnificativă a licitațiilor publice. |
| --- | --- |

(154)

Astfel cum se indică în considerentul 40, una dintre părți a susținut că problemele generale în materie de competitivitate ar trebui să justifice constatarea încetării sau ne-reapariției prejudiciului. Partea a enumerat diverși factori, cum ar fi scăderea consumului de țevi din fontă ductilă la nivelul Uniunii în urma crizei monedei euro, care a condus la o scădere a cheltuielilor publice, dificultăți în atragerea de personal, menținerea poziției dominante, presiunea exercitată de importurile mai ieftine din China asupra procedurii de ofertare pentru achizițiile publice. În plus, partea a susținut că țevile din plastic sunt primul concurent al industriei Uniunii, deoarece sunt mai puțin costisitoare și, prin urmare, atrag o parte semnificativă a licitațiilor publice.

| (155) | Contrar afirmației părții, consumul la nivelul Uniunii și cota de piață a industriei Uniunii au crescut, în timp ce ocuparea forței de muncă a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. În plus, nu există niciun element de probă care să ateste faptul că țevile din plastic au câștigat cote de piață în cursul perioadei examinate în detrimentul țevilor din fontă ductilă. Ar trebui remarcat faptul că țevile din plastic nu sunt în concurență în categoria țevilor cu diametre mari. În consecință, acești factori nu au contribuit la prejudiciul constatat. În plus, importurile din China au fost efectuate la prețuri semnificativ mai mari decât importurile din India și în volume mult mai scăzute. În cele din urmă, partea nu a precizat modul în care poziția dominantă, dacă aceasta a existat, ar fi putut cauza un prejudiciu. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse. |
| --- | --- |

(155)

Contrar afirmației părții, consumul la nivelul Uniunii și cota de piață a industriei Uniunii au crescut, în timp ce ocuparea forței de muncă a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. În plus, nu există niciun element de probă care să ateste faptul că țevile din plastic au câștigat cote de piață în cursul perioadei examinate în detrimentul țevilor din fontă ductilă. Ar trebui remarcat faptul că țevile din plastic nu sunt în concurență în categoria țevilor cu diametre mari. În consecință, acești factori nu au contribuit la prejudiciul constatat. În plus, importurile din China au fost efectuate la prețuri semnificativ mai mari decât importurile din India și în volume mult mai scăzute. În cele din urmă, partea nu a precizat modul în care poziția dominantă, dacă aceasta a existat, ar fi putut cauza un prejudiciu. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.

| (156) | În ceea ce privește performanța la export a industriei Uniunii, volumele exporturilor au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 12


  Performanța la export a industriei Uniunii | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul exporturilor (în 1 000 de tone) | [119 -140 ] | [147 -172 ] | [102 -119 ] | [66 -77 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 122 | 85 | 55 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | [760 -890 ] | [750 -880 ] | [840 -980 ] | [890 -1 040 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 99 | 110 | 117 |
| Sursă: Solicitantul – pentru volum și răspunsurile verificate la chestionar – pentru valori. |

(156)

În ceea ce privește performanța la export a industriei Uniunii, volumele exporturilor au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 12

Tabelul 12

Performanța la export a industriei Uniunii

Performanța la export a industriei Uniunii

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Volumul exporturilor (în 1 000 de tone)

[119 -140 ]

[147 -172 ]

[102 -119 ]

[66 -77 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

122

122

85

85

55

55

Preț mediu (EUR/tonă)

[760 -890 ]

[750 -880 ]

[840 -980 ]

[890 -1 040 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

99

99

110

110

117

117

Sursă: Solicitantul – pentru volum și răspunsurile verificate la chestionar – pentru valori.

Sursă:

| (157) | În cursul perioadei examinate, volumele au scăzut la jumătate. Cu toate că prețurile exporturilor au crescut cu 17 %, această creștere nu a fost suficientă pentru a acoperi costurile de producție pe parcursul întregii perioade examinate, astfel cum se arată în tabelul 8 de mai sus. Prin urmare, exporturile nu au atenuat legătura de cauzalitate dintre exporturile care fac obiectul unui dumping din India și prejudiciul constatat. |
| --- | --- |

(157)

În cursul perioadei examinate, volumele au scăzut la jumătate. Cu toate că prețurile exporturilor au crescut cu 17 %, această creștere nu a fost suficientă pentru a acoperi costurile de producție pe parcursul întregii perioade examinate, astfel cum se arată în tabelul 8 de mai sus. Prin urmare, exporturile nu au atenuat legătura de cauzalitate dintre exporturile care fac obiectul unui dumping din India și prejudiciul constatat.

| (158) | Au fost analizați și alți factori posibili, precum criza provocată de pandemia de COVID-19, dar niciunul dintre aceștia nu a putut atenua legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria Uniunii. Comisia a separat și a făcut distincția între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei Uniunii și efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(158)

Au fost analizați și alți factori posibili, precum criza provocată de pandemia de COVID-19, dar niciunul dintre aceștia nu a putut atenua legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria Uniunii. Comisia a separat și a făcut distincția între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei Uniunii și efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (159) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că criza provocată de pandemia de COVID-19 a avut un impact negativ asupra situației economice a industriei Uniunii în primul semestru al anului 2020. Partea a afirmat că restricțiile de deplasare a persoanelor instituite inițial în contextul măsurilor de sănătate publică au impus stoparea multor proiecte de construcții. |
| --- | --- |

(159)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că criza provocată de pandemia de COVID-19 a avut un impact negativ asupra situației economice a industriei Uniunii în primul semestru al anului 2020. Partea a afirmat că restricțiile de deplasare a persoanelor instituite inițial în contextul măsurilor de sănătate publică au impus stoparea multor proiecte de construcții.

| (160) | Astfel cum s-a descris mai sus, piața țevilor din fontă ductilă din Uniune nu a fost afectată în mod semnificativ în cursul perioadei anchetei de reexaminare de restricțiile de deplasare a persoanelor în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19. Consumul total la nivelul Uniunii din anul respectiv a fost similar cu cel din anul 2018. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(160)

Astfel cum s-a descris mai sus, piața țevilor din fontă ductilă din Uniune nu a fost afectată în mod semnificativ în cursul perioadei anchetei de reexaminare de restricțiile de deplasare a persoanelor în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19. Consumul total la nivelul Uniunii din anul respectiv a fost similar cu cel din anul 2018. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (161) | Pe baza considerațiilor de mai sus, Comisia a concluzionat că importurile la prețuri de dumping din India au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii și că alți factori, luați individual sau colectiv, nu au atenuat legătura de cauzalitate dintre importurile la prețuri de dumping și prejudiciul important suferit. Prejudiciul este clar în special în evoluția producției, a gradului de utilizare a capacității de producție, a volumului vânzărilor pe piața Uniunii, a cotei de piață, a productivității, a profitabilității și a randamentului investițiilor. |
| --- | --- |

(161)

Pe baza considerațiilor de mai sus, Comisia a concluzionat că importurile la prețuri de dumping din India au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii și că alți factori, luați individual sau colectiv, nu au atenuat legătura de cauzalitate dintre importurile la prețuri de dumping și prejudiciul important suferit. Prejudiciul este clar în special în evoluția producției, a gradului de utilizare a capacității de producție, a volumului vânzărilor pe piața Uniunii, a cotei de piață, a productivității, a profitabilității și a randamentului investițiilor.

6.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI ÎN CAZUL ÎN CARE MĂSURILE AR FI ABROGATE

PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI ÎN CAZUL ÎN CARE MĂSURILE AR FI ABROGATE

| (162) | Comisia a concluzionat, în considerentul 141, că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă ar exista probabilitatea continuării prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din India, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(162)

Comisia a concluzionat, în considerentul 141, că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă ar exista probabilitatea continuării prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din India, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

| (163) | În acest sens, Comisia a analizat următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din India, relația dintre prețurile din Uniune și prețurile din India; atractivitatea pieței Uniunii și impactul potențialelor importuri din India asupra situației industriei Uniunii, în eventualitatea expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(163)

În acest sens, Comisia a analizat următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din India, relația dintre prețurile din Uniune și prețurile din India; atractivitatea pieței Uniunii și impactul potențialelor importuri din India asupra situației industriei Uniunii, în eventualitatea expirării măsurilor.

6.1.   Capacitatea de producție, capacitatea neutilizată din India și atractivitatea pieței Uniunii

Capacitatea de producție, capacitatea neutilizată din India și atractivitatea pieței Uniunii

| (164) | Astfel cum s-a descris deja în considerentele 66-71, capacitatea neutilizată disponibilă în India a reprezentat aproximativ 500 000 de tone pe an, ceea ce depășește consumul produsului în cauză pe piața Uniunii, care s-a ridicat, în perioada anchetei de reexaminare, la [388 000-454 000] de tone. În plus, producătorii indieni au planificat să investească în noi capacități de producție. Prin urmare, în următorii ani va exista un excedent al ofertei față de cerere pe piața indiană. În consecință, acest lucru va reprezenta un stimulent suplimentar pentru producătorii indieni de a se concentra din ce în ce mai mult pe piețele de export. |
| --- | --- |

(164)

Astfel cum s-a descris deja în considerentele 66-71, capacitatea neutilizată disponibilă în India a reprezentat aproximativ 500 000 de tone pe an, ceea ce depășește consumul produsului în cauză pe piața Uniunii, care s-a ridicat, în perioada anchetei de reexaminare, la [388 000-454 000] de tone. În plus, producătorii indieni au planificat să investească în noi capacități de producție. Prin urmare, în următorii ani va exista un excedent al ofertei față de cerere pe piața indiană. În consecință, acest lucru va reprezenta un stimulent suplimentar pentru producătorii indieni de a se concentra din ce în ce mai mult pe piețele de export.

| (165) | Capacitatea neutilizată disponibilă și viitoare a producătorilor-exportatori indieni ar putea fi utilizată pentru a fabrica produsul în cauză în vederea exportului către piața Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(165)

Capacitatea neutilizată disponibilă și viitoare a producătorilor-exportatori indieni ar putea fi utilizată pentru a fabrica produsul în cauză în vederea exportului către piața Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

| (166) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că nu există nicio dovadă că presupusa capacitate de producție neutilizată din India va fi utilizată neapărat pentru producția de țevi din fontă ductilă și va fi exportată ca urmare a ofertei excedentare față de cererea din India. În plus, Comisia nu a examinat atractivitatea altor piețe de export și nu a analizat niciun fel de date ulterioare perioadei anchetei de reexaminare. În cele din urmă, partea a susținut că orice determinare privind probabilitatea continuării dumpingului și a prejudiciului trebuie să se bazeze pe elemente de probă pozitive (22). Prin urmare, partea a concluzionat că concluzia privind probabilitatea a fost incorectă. |
| --- | --- |

(166)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că nu există nicio dovadă că presupusa capacitate de producție neutilizată din India va fi utilizată neapărat pentru producția de țevi din fontă ductilă și va fi exportată ca urmare a ofertei excedentare față de cererea din India. În plus, Comisia nu a examinat atractivitatea altor piețe de export și nu a analizat niciun fel de date ulterioare perioadei anchetei de reexaminare. În cele din urmă, partea a susținut că orice determinare privind probabilitatea continuării dumpingului și a prejudiciului trebuie să se bazeze pe elemente de probă pozitive (22). Prin urmare, partea a concluzionat că concluzia privind probabilitatea a fost incorectă.

22

| (167) | Comisia a observat că partea a confirmat existența unei capacități neutilizate în India. În plus, astfel cum s-a explicat în considerentele 66-70, Comisia a stabilit capacitatea neutilizată în cauză în mod special pentru produsul în cauză. De asemenea, astfel cum s-a explicat în aceleași considerente, Comisia a stabilit că, pe termen lung, cererea de pe piața indiană va scădea, în timp ce partea însăși a recunoscut că intenționează să își extindă vânzările pe piața Uniunii. În plus, astfel cum se descrie în secțiunea 6.2 de mai jos, piața Uniunii a fost considerată atractivă pentru producătorii indieni și, prin urmare, s-a putut concluziona că, cel puțin parțial, capacitățile neutilizate disponibile în India ar fi utilizate pentru a crește exporturile către piața Uniunii. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(167)

Comisia a observat că partea a confirmat existența unei capacități neutilizate în India. În plus, astfel cum s-a explicat în considerentele 66-70, Comisia a stabilit capacitatea neutilizată în cauză în mod special pentru produsul în cauză. De asemenea, astfel cum s-a explicat în aceleași considerente, Comisia a stabilit că, pe termen lung, cererea de pe piața indiană va scădea, în timp ce partea însăși a recunoscut că intenționează să își extindă vânzările pe piața Uniunii. În plus, astfel cum se descrie în secțiunea 6.2 de mai jos, piața Uniunii a fost considerată atractivă pentru producătorii indieni și, prin urmare, s-a putut concluziona că, cel puțin parțial, capacitățile neutilizate disponibile în India ar fi utilizate pentru a crește exporturile către piața Uniunii. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (168) | În ceea ce privește elementele de probă pozitive necesare în temeiul jurisprudenței menționate, Comisia a considerat că ele respectă toate cerințele jurisprudenței existente, iar evaluarea și concluzia sa cu privire la probabilitatea continuării dumpingului și a prejudiciului s-au bazat pe elemente de probă pozitive, colectate în cursul anchetei. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(168)

În ceea ce privește elementele de probă pozitive necesare în temeiul jurisprudenței menționate, Comisia a considerat că ele respectă toate cerințele jurisprudenței existente, iar evaluarea și concluzia sa cu privire la probabilitatea continuării dumpingului și a prejudiciului s-au bazat pe elemente de probă pozitive, colectate în cursul anchetei. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (169) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor ar duce, cel mai probabil, la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din India la prețuri care ar subcota prețurile industriei Uniunii și, prin urmare, la agravarea prejudiciului suferit de industria Uniunii. Prin urmare, viabilitatea industriei Uniunii ar fi expusă unui risc grav. |
| --- | --- |

(169)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor ar duce, cel mai probabil, la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din India la prețuri care ar subcota prețurile industriei Uniunii și, prin urmare, la agravarea prejudiciului suferit de industria Uniunii. Prin urmare, viabilitatea industriei Uniunii ar fi expusă unui risc grav.

6.2.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (170) | Piața Uniunii este atractivă datorită dimensiunii și prețurilor sale. Astfel cum s-a menționat în considerentul 71, aceasta este de departe cea mai importantă piață de export pentru producătorii indieni de țevi din fontă ductilă, reprezentând 40 % din exporturile lor totale. Exporturile către Uniune sunt de 25 de ori mai mari decât exporturile către a doua piață de export ca mărime, Qatar, care reprezintă 2 % din exporturile de țevi din fontă ductilă din India. De asemenea, prețurile importurilor din India pe piața Uniunii au fost ușor mai mari decât cele înregistrate în alte țări în cursul perioadei anchetei de reexaminare, ceea ce a făcut ca piața Uniunii să fie ușor mai profitabilă decât alte piețe. |
| --- | --- |

(170)

Piața Uniunii este atractivă datorită dimensiunii și prețurilor sale. Astfel cum s-a menționat în considerentul 71, aceasta este de departe cea mai importantă piață de export pentru producătorii indieni de țevi din fontă ductilă, reprezentând 40 % din exporturile lor totale. Exporturile către Uniune sunt de 25 de ori mai mari decât exporturile către a doua piață de export ca mărime, Qatar, care reprezintă 2 % din exporturile de țevi din fontă ductilă din India. De asemenea, prețurile importurilor din India pe piața Uniunii au fost ușor mai mari decât cele înregistrate în alte țări în cursul perioadei anchetei de reexaminare, ceea ce a făcut ca piața Uniunii să fie ușor mai profitabilă decât alte piețe.

| (171) | În pofida măsurilor existente, producătorii-exportatori indieni au vândut către Uniune un volum substanțial de țevi din fontă ductilă în cursul perioadei examinate și au deținut în continuare o cotă de piață considerabilă în cursul perioadei anchetei de reexaminare (aproape de [10-14] %). Volumul respectiv a fost vândut la un preț care, chiar incluzând taxele antidumping, a subcotat în mod semnificativ prețurile de vânzare ale industriei Uniunii pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(171)

În pofida măsurilor existente, producătorii-exportatori indieni au vândut către Uniune un volum substanțial de țevi din fontă ductilă în cursul perioadei examinate și au deținut în continuare o cotă de piață considerabilă în cursul perioadei anchetei de reexaminare (aproape de [10-14] %). Volumul respectiv a fost vândut la un preț care, chiar incluzând taxele antidumping, a subcotat în mod semnificativ prețurile de vânzare ale industriei Uniunii pe piața Uniunii.

| (172) | Prin urmare, piața Uniunii este considerată atractivă pentru producătorii indieni și se poate concluziona că, cel puțin parțial, capacitățile neutilizate disponibile în India ar fi utilizate pentru a crește exporturile către piața Uniunii. În acest sens, se reamintește faptul că, în perioada anchetei inițiale, și anume înainte de instituirea taxelor antidumping, cota de piață a importurilor din India a fost la niveluri ridicate [17-19] %. |
| --- | --- |

(172)

Prin urmare, piața Uniunii este considerată atractivă pentru producătorii indieni și se poate concluziona că, cel puțin parțial, capacitățile neutilizate disponibile în India ar fi utilizate pentru a crește exporturile către piața Uniunii. În acest sens, se reamintește faptul că, în perioada anchetei inițiale, și anume înainte de instituirea taxelor antidumping, cota de piață a importurilor din India a fost la niveluri ridicate [17-19] %.

6.3.   Concluzie privind probabilitatea continuării și/sau a reapariției prejudiciului

Concluzie privind probabilitatea continuării și/sau a reapariției prejudiciului

| (173) | Pe această bază și luând act de situația prejudiciabilă din trecut și din prezent a industriei Uniunii, absența măsurilor ar conduce, după toate probabilitățile, la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din India la prețuri prejudiciabile, ceea ce ar însemna pierderi și mai mari pentru producătorii din Uniune. Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, absența lor ar conduce, cel mai probabil, la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din India la prețuri prejudiciabile și la o posibilă continuare a prejudiciului important. |
| --- | --- |

(173)

Pe această bază și luând act de situația prejudiciabilă din trecut și din prezent a industriei Uniunii, absența măsurilor ar conduce, după toate probabilitățile, la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din India la prețuri prejudiciabile, ceea ce ar însemna pierderi și mai mari pentru producătorii din Uniune. Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, absența lor ar conduce, cel mai probabil, la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din India la prețuri prejudiciabile și la o posibilă continuare a prejudiciului important.

7.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

| (174) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a analizat în ce măsură menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe o apreciere a tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv a celor ale industriei Uniunii, ale importatorilor, ale utilizatorilor, precum și a intereselor politicilor publice în ceea ce privește produsul în cauză, astfel cum este prevăzut în Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului (23) („Directiva privind proiectarea ecologică”) și în regulamentele specifice produselor prin care este aceasta este pusă în aplicare. În conformitate cu articolul 21 alineatul (1) a treia teză din regulamentul de bază, s-a acordat o atenție specială necesității de a proteja industria de efectele negative ale dumpingului prejudiciabil. |
| --- | --- |

(174)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a analizat în ce măsură menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe o apreciere a tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv a celor ale industriei Uniunii, ale importatorilor, ale utilizatorilor, precum și a intereselor politicilor publice în ceea ce privește produsul în cauză, astfel cum este prevăzut în Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului (23) („Directiva privind proiectarea ecologică”) și în regulamentele specifice produselor prin care este aceasta este pusă în aplicare. În conformitate cu articolul 21 alineatul (1) a treia teză din regulamentul de bază, s-a acordat o atenție specială necesității de a proteja industria de efectele negative ale dumpingului prejudiciabil.

23

| (175) | Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(175)

Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

7.1.   Interesul industriei Uniunii

Interesul industriei Uniunii

| (176) | Industria Uniunii este situată în trei state membre (Franța, Germania și Spania) și angajează direct peste 2 200 de angajați în legătură cu produsul în cauză. |
| --- | --- |

(176)

Industria Uniunii este situată în trei state membre (Franța, Germania și Spania) și angajează direct peste 2 200 de angajați în legătură cu produsul în cauză.

| (177) | Măsurile antidumping în vigoare nu au împiedicat importurile care fac obiectul unui dumping din India să intre pe piața Uniunii, iar industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(177)

Măsurile antidumping în vigoare nu au împiedicat importurile care fac obiectul unui dumping din India să intre pe piața Uniunii, iar industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (178) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit că există o mare probabilitate de continuare a prejudiciului cauzat de importurile din India, în cazul în care ar expira măsurile. Intrarea unor volume substanțiale de importuri care fac obiectul unui dumping din India ar cauza un prejudiciu suplimentar industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(178)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit că există o mare probabilitate de continuare a prejudiciului cauzat de importurile din India, în cazul în care ar expira măsurile. Intrarea unor volume substanțiale de importuri care fac obiectul unui dumping din India ar cauza un prejudiciu suplimentar industriei Uniunii.

| (179) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că industria Uniunii este protejată de peste șase ani, deținând o cotă de piață de 85 %. Prin urmare, este puțin probabil ca industria Uniunii să fie afectată dacă măsurile existente sunt abrogate. În cazul în care Uniunea este afectată, aceasta poate solicita Comisiei să deschidă o nouă anchetă. |
| --- | --- |

(179)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că industria Uniunii este protejată de peste șase ani, deținând o cotă de piață de 85 %. Prin urmare, este puțin probabil ca industria Uniunii să fie afectată dacă măsurile existente sunt abrogate. În cazul în care Uniunea este afectată, aceasta poate solicita Comisiei să deschidă o nouă anchetă.

| (180) | Contrar afirmației părții interesate, Comisia a stabilit că industria Uniunii suferă în continuare un prejudiciu important cauzat de importurile la prețuri de dumping din India, pe baza analizei tuturor indicatorilor de prejudiciu relevanți, inclusiv a evoluției cotei de piață a industriei Uniunii. Comisia a concluzionat că este probabil ca prejudiciul să continue și să se agraveze în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(180)

Contrar afirmației părții interesate, Comisia a stabilit că industria Uniunii suferă în continuare un prejudiciu important cauzat de importurile la prețuri de dumping din India, pe baza analizei tuturor indicatorilor de prejudiciu relevanți, inclusiv a evoluției cotei de piață a industriei Uniunii. Comisia a concluzionat că este probabil ca prejudiciul să continue și să se agraveze în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (181) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor antidumping împotriva Indiei este în interesul industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(181)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor antidumping împotriva Indiei este în interesul industriei Uniunii.

7.2.   Interesul importatorilor neafiliați, al comercianților și al utilizatorilor

Interesul importatorilor neafiliați, al comercianților și al utilizatorilor

| (182) | Comisia a contactat toți importatorii neafiliați, comercianții și utilizatorii cunoscuți. Niciunul dintre aceștia nu a răspuns la chestionarul Comisiei. |
| --- | --- |

(182)

Comisia a contactat toți importatorii neafiliați, comercianții și utilizatorii cunoscuți. Niciunul dintre aceștia nu a răspuns la chestionarul Comisiei.

| (183) | Comisia nu a primit nicio observație care să indice faptul că menținerea măsurilor ar avea un impact negativ semnificativ asupra importatorilor și a utilizatorilor, care ar depăși impactul pozitiv al măsurilor asupra industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(183)

Comisia nu a primit nicio observație care să indice faptul că menținerea măsurilor ar avea un impact negativ semnificativ asupra importatorilor și a utilizatorilor, care ar depăși impactul pozitiv al măsurilor asupra industriei Uniunii.

7.3.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (184) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor existente asupra importurilor de produs în cauză originar din India. |
| --- | --- |

(184)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor existente asupra importurilor de produs în cauză originar din India.

8.   MĂSURILE ANTIDUMPING

MĂSURILE ANTIDUMPING

| (185) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la continuarea dumpingului, la continuarea prejudiciului și la interesul Uniunii, măsurile antidumping privind importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă din India trebuie să fie menținute. |
| --- | --- |

(185)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la continuarea dumpingului, la continuarea prejudiciului și la interesul Uniunii, măsurile antidumping privind importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă din India trebuie să fie menținute.

| (186) | După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că o continuare a măsurilor ar trebui considerată o excepție, și nu o regulă. Societatea a făcut trimitere în special la articolul 11 alineatul (1) din regulamentul antidumping de bază, care prevede că o măsură antidumping rămâne în vigoare numai atât timp cât este necesar și expiră la cinci ani de la instituirea sa. Întrucât taxele au fost prelungite în așteptarea acestei reexaminări, societatea a susținut că, până la momentul preconizat al încheierii acestei reexaminări, taxele vor fi fost deja în vigoare de mai mult de șapte ani. Din acest motiv, aceasta a solicitat Comisiei să încheie ancheta. |
| --- | --- |

(186)

După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că o continuare a măsurilor ar trebui considerată o excepție, și nu o regulă. Societatea a făcut trimitere în special la articolul 11 alineatul (1) din regulamentul antidumping de bază, care prevede că o măsură antidumping rămâne în vigoare numai atât timp cât este necesar și expiră la cinci ani de la instituirea sa. Întrucât taxele au fost prelungite în așteptarea acestei reexaminări, societatea a susținut că, până la momentul preconizat al încheierii acestei reexaminări, taxele vor fi fost deja în vigoare de mai mult de șapte ani. Din acest motiv, aceasta a solicitat Comisiei să încheie ancheta.

| (187) | Comisia a reamintit că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, „O măsură antidumping expiră la cinci ani de la instituirea ei sau la cinci ani de la data încheierii reexaminării celei mai recente care a avut ca obiect atât dumpingul, cât și prejudiciul, cu excepția cazului în care reexaminarea a stabilit că expirarea măsurii ar favoriza continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului”. Decizia de a continua măsurile se bazează pe o evaluare aprofundată a tuturor faptelor constatate în cursul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, continuarea măsurilor nu a fost nici automată, nici nu a constituit o „regulă”. În consecință, Comisia a respins afirmația conform căreia măsurile ar trebui să fie abrogate. |
| --- | --- |

(187)

Comisia a reamintit că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, „O măsură antidumping expiră la cinci ani de la instituirea ei sau la cinci ani de la data încheierii reexaminării celei mai recente care a avut ca obiect atât dumpingul, cât și prejudiciul, cu excepția cazului în care reexaminarea a stabilit că expirarea măsurii ar favoriza continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului”. Decizia de a continua măsurile se bazează pe o evaluare aprofundată a tuturor faptelor constatate în cursul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, continuarea măsurilor nu a fost nici automată, nici nu a constituit o „regulă”. În consecință, Comisia a respins afirmația conform căreia măsurile ar trebui să fie abrogate.

cu excepția cazului în care reexaminarea a stabilit că expirarea măsurii ar favoriza continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului

| (188) | Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile supuse unor taxe antidumping individuale trebuie să prezinte autorităților vamale ale statelor membre o factură comercială valabilă. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Este necesar ca importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă să facă obiectul taxei antidumping aplicabile pentru „toate celelalte societăți”. |
| --- | --- |

(188)

Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile supuse unor taxe antidumping individuale trebuie să prezinte autorităților vamale ale statelor membre o factură comercială valabilă. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Este necesar ca importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă să facă obiectul taxei antidumping aplicabile pentru „toate celelalte societăți”.

| (189) | Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice importurilor nivelurile individuale ale taxei antidumping, ea nu este singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările obișnuite și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a se asigura că aplicarea ulterioară a taxei reduse este justificată, în conformitate cu legislația vamală. |
| --- | --- |

(189)

Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice importurilor nivelurile individuale ale taxei antidumping, ea nu este singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările obișnuite și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a se asigura că aplicarea ulterioară a taxei reduse este justificată, în conformitate cu legislația vamală.

| (190) | În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale mai mici ale taxei cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie, ea însăși, o modificare a configurației schimburilor comerciale datorată instituirii măsurilor, în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate deschide o anchetă anticircumvenție. O astfel de anchetă poate examina, printre altele, necesitatea de a elimina nivelul (nivelurile) individual(e) al(e) taxelor și, prin urmare, instituirea unei taxe la nivel național. |
| --- | --- |

(190)

În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale mai mici ale taxei cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie, ea însăși, o modificare a configurației schimburilor comerciale datorată instituirii măsurilor, în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate deschide o anchetă anticircumvenție. O astfel de anchetă poate examina, printre altele, necesitatea de a elimina nivelul (nivelurile) individual(e) al(e) taxelor și, prin urmare, instituirea unei taxe la nivel național.

| (191) | Nivelurile individuale ale taxelor antidumping prevăzute în prezentul regulament se aplică exclusiv importurilor produsului în cauză originar din India și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestora nu trebuie să li se aplice niciunul dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping. |
| --- | --- |

(191)

Nivelurile individuale ale taxelor antidumping prevăzute în prezentul regulament se aplică exclusiv importurilor produsului în cauză originar din India și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestora nu trebuie să li se aplice niciunul dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping.

| (192) | După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a solicitat Comisiei să îi atribuie o marjă de dumping individuală. Ca alternativă, Tata Metaliks Limited a considerat că Comisia ar trebui cel puțin să aibă în vedere aplicarea în cazul său a ratelor antidumping individuale atribuite celorlalți producători ai produsului în cauză din India care au cooperat în cadrul anchetei inițiale, având în vedere cooperarea sa cu Comisia în cadrul prezentei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(192)

După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a solicitat Comisiei să îi atribuie o marjă de dumping individuală. Ca alternativă, Tata Metaliks Limited a considerat că Comisia ar trebui cel puțin să aibă în vedere aplicarea în cazul său a ratelor antidumping individuale atribuite celorlalți producători ai produsului în cauză din India care au cooperat în cadrul anchetei inițiale, având în vedere cooperarea sa cu Comisia în cadrul prezentei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

| (193) | Comisia a reamintit că obiectivul unei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază este exclusiv de a stabili dacă măsurile existente continuă a fi necesare. Acest tip de anchetă de reexaminare nu permite stabilirea unor niveluri individuale ale taxei pentru societățile care nu au cooperat la ancheta inițială. Un nivel individual al taxei antidumping poate fi determinat numai în urma unei anchete de reexaminare realizate în temeiul articolului 11 alineatul (3) sau alineatul (4) din regulamentul de bază. Prin urmare, cererea a fost respinsă. |
| --- | --- |

(193)

Comisia a reamintit că obiectivul unei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază este exclusiv de a stabili dacă măsurile existente continuă a fi necesare. Acest tip de anchetă de reexaminare nu permite stabilirea unor niveluri individuale ale taxei pentru societățile care nu au cooperat la ancheta inițială. Un nivel individual al taxei antidumping poate fi determinat numai în urma unei anchete de reexaminare realizate în temeiul articolului 11 alineatul (3) sau alineatul (4) din regulamentul de bază. Prin urmare, cererea a fost respinsă.

| (194) | O societate care își modifică ulterior denumirea entității poate solicita aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (24). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicată un regulament cu privire la schimbarea denumirii. |
| --- | --- |

(194)

O societate care își modifică ulterior denumirea entității poate solicita aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (24). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicată un regulament cu privire la schimbarea denumirii.

24

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (195) | În conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (25), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni. |
| --- | --- |

(195)

În conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (25), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni.

25

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

| (196) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, |
| --- | --- |

(196)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal), excluzând tuburile și țevile din fontă ductilă care nu sunt căptușite nici la interior și nici la exterior (denumite în continuare „țevi necăptușite”), încadrate în prezent la codurile NC ex 7303 00 10 (codul TARIC 7303001010) și ex 7303 00 90 (codul TARIC 7303009010) și originare din India.

(2)   Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate mai jos, se stabilesc după cum urmează:

| Societatea | Taxă antidumping definitivă | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 3  % | C054 |
| Electrosteel Castings Ltd | 0  % | C055 |
| Toate celelalte societăți | 14,1  % | C999 |

Societatea

Taxă antidumping definitivă

Codul adițional TARIC

Jindal Saw Limited

3  %

C054

Electrosteel Castings Ltd

0  %

C055

Toate celelalte societăți

14,1  %

C999

(3)   Aplicarea nivelului individual al taxei antidumping stabilit pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant al entității care a emis factura în cauză, identificat prin numele și funcția sa, redactată după cum urmează:
  „Subsemnatul (Subsemnata) certific faptul că (volumul) de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) vândute la export în Uniunea Europeană, vizate de prezenta factură, au fost produse de către (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) în India. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte”. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”.

(4)   Dacă nu se precizează altfel, se aplică dispozițiile în vigoare referitoare la taxele vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 iunie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/388 al Comisiei din 17 martie 2016 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India (JO L 73, 18.3.2016, p. 53).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/387 al Comisiei din 17 martie 2016 de instituire a unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India (JO L 73, 18.3.2016, p. 1).

3

(4)  Hotărârea Tribunalului din 10 aprilie 2019, Jindal Saw Ltd și Jindal Saw Italia SpA/Comisia Europeană, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234 și T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/526 al Comisiei din 15 aprilie 2020 de reinstituire a unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India în ceea ce privește Jindal Saw Limited, ca urmare a hotărârii Tribunalului în cauza T-300/16 (JO L 118, 16.4.2020, p. 1).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/527 al Comisiei din 15 aprilie 2020 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India în ceea ce privește Jindal Saw Limited ca urmare a hotărârii Tribunalului în cauza T-301/16 (JO L 118, 16.4.2020, p. 14).

6

(7)  Aviz privind expirarea iminentă a anumitor măsuri antidumping (JO C 210, 24.6.2020, p. 29).

7

(8)  Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă originare din India (JO C 90, 17.3.2021, p. 19).

8

(9)  Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antisubvenție aplicabile importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă originare din India (JO C 90, 17.3.2021, p. 8).

9

(10)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down.

10

(11)  Aviz privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (JO C 86, 16.3.2020, p. 6).

11

(12)  
  JO C 210, 24.6.2020, p. 29.

12

(13)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1336 al Comisiei din 25 septembrie 2020 de instituire a unor taxe antidumping definitive pentru importurile de anumiți alcooli polivinilici originari din Republica Populară Chineză (JO L 315, 29.9.2020, p. 1), considerentele 442 și 460-471.

13

(14)  
  1 octombrie 2013-30 septembrie 2014.

14

(15)  Cifrele din ancheta inițială au fost prezentate sub formă de intervale sau indici din motive de confidențialitate.

15

(16)  Cantitățile exportate au reprezentat în PAR mai puțin de 1 % în ceea ce privește cifra de afaceri aferentă produsului în cauză.

16

(17)  https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text = Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1 %20FY%202022 %2D23.

17

(18)  Intenția de a investi în creșterea capacității a fost făcută publică de către principalii producători ai produsului în cauză din India, cum ar fi Vedanda.

18

(19)  Cererea de reexaminare, anexa 17.

19

(20)  Cererea de reexaminare, anexa 17.

20

(21)  Cererea de reexaminare, secțiunea 5.1.6.

21

(22)  
  United States – Sunset reviews of Anti-dumping Measures on Oil Country Tubular Goods From Argentina (SUA – reexaminările la expirarea măsurilor antidumping privind produsele tubulare pentru câmpurile petrolifere provenind din Argentina) (WT/DS/268/AB/R).

22

United States – Sunset reviews of Anti-dumping Measures on Oil Country Tubular Goods From Argentina

(23)  Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (JO L 285, 31.10.2009, p. 10). Directiva privind proiectarea ecologică este pusă în aplicare prin regulamente specifice produselor, care se aplică direct în toate țările Uniunii. Regulamentul privind proiectarea ecologică cuprinde noi cerințe de proiectare ecologică în ceea ce privește transformatoarele de putere mică, medie și mare. Prima etapă a Regulamentului privind proiectarea ecologică a intrat în vigoare la 1 iulie 2015, iar a doua etapă la 1 iulie 2021. Cerințele pentru a doua etapă sunt mai stricte decât cele pentru prima etapă. Deși efectele totale nu pot fi încă evaluate după o perioadă atât de scurtă de la intrarea în vigoare a celei de a doua etape, se consideră, în general, că aceste cerințe pentru a doua etapă vor impune utilizarea tipurilor de GOES de cea mai înaltă calitate pentru proiectarea și fabricarea transformatoarelor într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și cu limitările necesare în ceea ce privește spațiul.

23

(24)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgia.

24

(25)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

25

---

| 16.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 161/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 161/28

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/927 AL COMISIEI

din 15 iunie 2022

de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”) (1), în special articolul 18,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

1.1.   Anchetele precedente și măsurile în vigoare

Anchetele precedente și măsurile în vigoare

| (1) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/387 (2) (denumit în continuare „regulamentul inițial”), Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a instituit o taxă compensatorie la importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India (taxă denumită în continuare „măsurile inițiale”). Ancheta care a condus la instituirea măsurilor inițiale va fi denumită în continuare „ancheta inițială”. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/387 (2) (denumit în continuare „regulamentul inițial”), Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a instituit o taxă compensatorie la importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India (taxă denumită în continuare „măsurile inițiale”). Ancheta care a condus la instituirea măsurilor inițiale va fi denumită în continuare „ancheta inițială”.

2

| (2) | Taxa compensatorie instituită a variat între 8,7 % pentru Jindal Saw Limited și 9 % pentru Electrosteel Castings Ltd și pentru „toate celelalte societăți”. |
| --- | --- |

(2)

Taxa compensatorie instituită a variat între 8,7 % pentru Jindal Saw Limited și 9 % pentru Electrosteel Castings Ltd și pentru „toate celelalte societăți”.

| (3) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/388 (3), Comisia a instituit, de asemenea, o taxă antidumping definitivă pentru același produs. Taxa antidumping instituită a variat între 0 % pentru Electrosteel Castings Ltd și 14,1 % pentru Jindal Saw Limited și pentru „toate celelalte societăți”. |
| --- | --- |

(3)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/388 (3), Comisia a instituit, de asemenea, o taxă antidumping definitivă pentru același produs. Taxa antidumping instituită a variat între 0 % pentru Electrosteel Castings Ltd și 14,1 % pentru Jindal Saw Limited și pentru „toate celelalte societăți”.

3

| (4) | În urma hotărârilor Tribunalului în cauzele T-300/16 și T-301/16 (4), Comisia a corectat erorile constatate de Tribunal la calcularea taxei antidumping și a taxei compensatorii pentru Jindal Saw Limited. Prin Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2020/526 (5) și (UE) 2020/527 (6), Comisia a reinstituit o nouă taxă antidumping definitivă și o nouă taxă compensatorie definitivă pentru Jindal Saw Limited, la un nivel de 3 % și, respectiv, de 6 %. |
| --- | --- |

(4)

În urma hotărârilor Tribunalului în cauzele T-300/16 și T-301/16 (4), Comisia a corectat erorile constatate de Tribunal la calcularea taxei antidumping și a taxei compensatorii pentru Jindal Saw Limited. Prin Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2020/526 (5) și (UE) 2020/527 (6), Comisia a reinstituit o nouă taxă antidumping definitivă și o nouă taxă compensatorie definitivă pentru Jindal Saw Limited, la un nivel de 3 % și, respectiv, de 6 %.

4

5

6

| (5) | Taxele compensatorii în vigoare în prezent sunt de 6 % pentru Jindal Saw Limited și de 9 % pentru Electrosteel Castings Ltd și pentru „toate celelalte societăți”. Taxele antidumping în vigoare în prezent variază între 0 % pentru Electrosteel Castings Ltd, 3 % pentru Jindal și 14,1 % pentru „toate celelalte societăți”. |
| --- | --- |

(5)

Taxele compensatorii în vigoare în prezent sunt de 6 % pentru Jindal Saw Limited și de 9 % pentru Electrosteel Castings Ltd și pentru „toate celelalte societăți”. Taxele antidumping în vigoare în prezent variază între 0 % pentru Electrosteel Castings Ltd, 3 % pentru Jindal și 14,1 % pentru „toate celelalte societăți”.

1.2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (6) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (7), Comisia a primit o cerere de reexaminare în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(6)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (7), Comisia a primit o cerere de reexaminare în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază.

7

| (7) | Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a fost depusă la data de 21 decembrie 2020 de către Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH și Saint-Gobain PAM España S.A. (denumiți în continuare „solicitanții”), în numele unor producători din Uniune care reprezintă peste 50 % din producția totală a Uniunii de tuburi și țevi din fontă ductilă. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor s-a bazat pe argumentul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea sau reapariția subvenționării și continuarea sau reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(7)

Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a fost depusă la data de 21 decembrie 2020 de către Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH și Saint-Gobain PAM España S.A. (denumiți în continuare „solicitanții”), în numele unor producători din Uniune care reprezintă peste 50 % din producția totală a Uniunii de tuburi și țevi din fontă ductilă. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor s-a bazat pe argumentul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea sau reapariția subvenționării și continuarea sau reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii.

| (8) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a notificat guvernului Indiei (denumit în continuare „GI”), înainte de deschiderea procedurii, faptul că a primit o cerere de reexaminare documentată corespunzător. Comisia a invitat India la consultări cu scopul de a clarifica situația privind conținutul cererii de reexaminare și de a ajunge la o soluție reciproc acceptată. GI a acceptat invitația la consultări și acestea s-au desfășurat ulterior, la 10 martie 2021. În cadrul consultărilor nu s-a putut ajunge la nicio soluție reciproc acceptată. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a notificat guvernului Indiei (denumit în continuare „GI”), înainte de deschiderea procedurii, faptul că a primit o cerere de reexaminare documentată corespunzător. Comisia a invitat India la consultări cu scopul de a clarifica situația privind conținutul cererii de reexaminare și de a ajunge la o soluție reciproc acceptată. GI a acceptat invitația la consultări și acestea s-au desfășurat ulterior, la 10 martie 2021. În cadrul consultărilor nu s-a putut ajunge la nicio soluție reciproc acceptată.

1.3.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

| (9) | Întrucât a stabilit, în urma consultării comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (8), că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a deschis, la 17 martie 2021, o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în privința importurilor în Uniune de tuburi și țevi din fontă ductilă originare din India (denumită în continuare „țara în cauză”), în temeiul articolului 18 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (9) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). |
| --- | --- |

(9)

Întrucât a stabilit, în urma consultării comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (8), că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a deschis, la 17 martie 2021, o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în privința importurilor în Uniune de tuburi și țevi din fontă ductilă originare din India (denumită în continuare „țara în cauză”), în temeiul articolului 18 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (9) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

8

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

9

| (10) | La aceeași dată, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antidumping în ceea ce privește importurile aceluiași produs (10). |
| --- | --- |

(10)

La aceeași dată, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antidumping în ceea ce privește importurile aceluiași produs (10).

10

1.4.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

| (11) | Ancheta privind continuarea sau reapariția subvenționării și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2020 („perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2017 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(11)

Ancheta privind continuarea sau reapariția subvenționării și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2020 („perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2017 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

1.5.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (12) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific producătorii din Uniune, producătorii cunoscuți din India și autoritățile din India, importatorii cunoscuți, utilizatorii, precum și asociațiile cunoscute ca fiind interesate cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și i-a invitat să participe. |
| --- | --- |

(12)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific producătorii din Uniune, producătorii cunoscuți din India și autoritățile din India, importatorii cunoscuți, utilizatorii, precum și asociațiile cunoscute ca fiind interesate cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și i-a invitat să participe.

| (13) | Părțile interesate au avut ocazia de a prezenta observații cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Niciuna dintre părțile interesate nu a solicitat o audiere. |
| --- | --- |

(13)

Părțile interesate au avut ocazia de a prezenta observații cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Niciuna dintre părțile interesate nu a solicitat o audiere.

(a)   
  Eșantionarea

Eșantionarea

| (14) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea selecta un eșantion din rândul părților interesate, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(14)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea selecta un eșantion din rândul părților interesate, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

Eșantionarea producătorilor din Uniune

Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (15) | În avizul de deschidere, Comisia a declarat că a selectat cu titlu provizoriu un eșantion de trei producători din Uniune. Acești producători din Uniune fac parte din același grup de societăți. Comisia a selectat eșantionul pe baza volumului producției și al vânzărilor produsului similar în Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare, și anume între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2020. Eșantionul definitiv de producători din Uniune a reprezentat [70-85] % din producția totală estimată a Uniunii și, respectiv, [70-85] % din volumul total estimat al vânzărilor produsului similar în Uniune și a asigurat, de asemenea, o bună distribuție geografică. |
| --- | --- |

(15)

În avizul de deschidere, Comisia a declarat că a selectat cu titlu provizoriu un eșantion de trei producători din Uniune. Acești producători din Uniune fac parte din același grup de societăți. Comisia a selectat eșantionul pe baza volumului producției și al vânzărilor produsului similar în Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare, și anume între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2020. Eșantionul definitiv de producători din Uniune a reprezentat [70-85] % din producția totală estimată a Uniunii și, respectiv, [70-85] % din volumul total estimat al vânzărilor produsului similar în Uniune și a asigurat, de asemenea, o bună distribuție geografică.

| (16) | În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu, dar nu a primit nicio observație. Eșantionul provizoriu a fost, prin urmare, confirmat și a fost considerat reprezentativ pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(16)

În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu, dar nu a primit nicio observație. Eșantionul provizoriu a fost, prin urmare, confirmat și a fost considerat reprezentativ pentru industria Uniunii.

Eșantionarea importatorilor

Eșantionarea importatorilor

| (17) | Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. Cu toate acestea, întrucât niciun importator neafiliat nu s-a manifestat, eșantionarea nu a fost necesară. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. Cu toate acestea, întrucât niciun importator neafiliat nu s-a manifestat, eșantionarea nu a fost necesară.

Eșantionarea producătorilor din India

Eșantionarea producătorilor din India

| (18) | Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor cunoscuți din India să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. De asemenea, Comisia a solicitat guvernului din India să identifice și/sau să contacteze alți producători, dacă este cazul, care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor cunoscuți din India să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. De asemenea, Comisia a solicitat guvernului din India să identifice și/sau să contacteze alți producători, dacă este cazul, care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (19) | Întrucât numai trei producători au furnizat un răspuns privind eșantionarea în termenul prevăzut, Comisia a decis că eșantionarea nu era necesară. |
| --- | --- |

(19)

Întrucât numai trei producători au furnizat un răspuns privind eșantionarea în termenul prevăzut, Comisia a decis că eșantionarea nu era necesară.

(b)   
  Chestionare

Chestionare

| (20) | Comisia a trimis chestionare către GI, grupului celor trei producători din Uniune incluși în eșantion și celor trei producători-exportatori care au furnizat un răspuns privind eșantionarea. Aceleași chestionare fuseseră puse la dispoziție online (11) în ziua deschiderii procedurii. |
| --- | --- |

(20)

Comisia a trimis chestionare către GI, grupului celor trei producători din Uniune incluși în eșantion și celor trei producători-exportatori care au furnizat un răspuns privind eșantionarea. Aceleași chestionare fuseseră puse la dispoziție online (11) în ziua deschiderii procedurii.

11

| (21) | Comisia a primit răspunsuri la chestionar de la cei trei producători din Uniune, de la GI și de la doar unul dintre producătorii din India, Tata Metaliks Limited (denumit în continuare „TML”). Deși au trimis răspunsuri privind eșantionarea, ceilalți doi producători din India nu au trimis ulterior un răspuns la chestionar și, prin urmare, nu au cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(21)

Comisia a primit răspunsuri la chestionar de la cei trei producători din Uniune, de la GI și de la doar unul dintre producătorii din India, Tata Metaliks Limited (denumit în continuare „TML”). Deși au trimis răspunsuri privind eșantionarea, ceilalți doi producători din India nu au trimis ulterior un răspuns la chestionar și, prin urmare, nu au cooperat la anchetă.

(c)   
  Verificarea

Verificarea

| (22) | Având în vedere pandemia de COVID-19 și măsurile de izolare puse în aplicare de diferite țări terțe, Comisia nu a putut efectua vizite de verificare în temeiul articolului 26 din regulamentul de bază la sediul producătorului-exportator și la sediul GI. În schimb, Comisia a efectuat, de la distanță, verificări încrucișate ale tuturor informațiilor considerate necesare pentru constatările sale, în conformitate cu avizul său privind consecințele pandemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (12). Comisia a efectuat o verificare încrucișată la distanță a următorului producător-exportator:






  — | Tata Metaliks Limited |
| --- | --- | --- |

(22)

Având în vedere pandemia de COVID-19 și măsurile de izolare puse în aplicare de diferite țări terțe, Comisia nu a putut efectua vizite de verificare în temeiul articolului 26 din regulamentul de bază la sediul producătorului-exportator și la sediul GI. În schimb, Comisia a efectuat, de la distanță, verificări încrucișate ale tuturor informațiilor considerate necesare pentru constatările sale, în conformitate cu avizul său privind consecințele pandemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (12). Comisia a efectuat o verificare încrucișată la distanță a următorului producător-exportator:

12

—

Tata Metaliks Limited

| (23) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru anchetă. Au fost efectuate vizite de verificare în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază la sediile următorilor producători din Uniune și la sediul unei entități de vânzare afiliate din Italia:






  — | Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Franța |
| --- | --- | --- |

(23)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru anchetă. Au fost efectuate vizite de verificare în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază la sediile următorilor producători din Uniune și la sediul unei entități de vânzare afiliate din Italia:

—

Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Franța

| — | Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Germania |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Germania

| — | Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Italia |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Italia

(d)   
  Procedura ulterioară

Procedura ulterioară

| (24) | La data de 18 martie 2022, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele antidumping în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată prezenta observații în urma acestei comunicări. |
| --- | --- |

(24)

La data de 18 martie 2022, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele antidumping în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată prezenta observații în urma acestei comunicări.

| (25) | Doar Tata Metaliks Limited a transmis observații în termenul prevăzut. Observațiile prezentate de Tata Metaliks Limited au fost analizate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. De asemenea, GI a prezentat observații, dar acestea au fost transmise cu peste zece zile după expirarea termenului prevăzut pentru prezentarea observațiilor. |
| --- | --- |

(25)

Doar Tata Metaliks Limited a transmis observații în termenul prevăzut. Observațiile prezentate de Tata Metaliks Limited au fost analizate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. De asemenea, GI a prezentat observații, dar acestea au fost transmise cu peste zece zile după expirarea termenului prevăzut pentru prezentarea observațiilor.

| (26) | În scopul finalizării anchetei în termenele obligatorii, punctul 7 din avizul de deschidere prevede că Comisia nu acceptă observațiile părților interesate după expirarea termenului de prezentare a observațiilor cu privire la comunicarea constatărilor finale. Prin urmare, Comisia nu a fost în măsură să țină seama de observațiile transmise de GI. Cu toate acestea, Comisia a remarcat faptul că observațiile respective nu au prezentat elemente noi pe care Comisia nu le-a luat în considerare în cursul anchetei. Niciuna dintre părți nu a solicitat să fie audiată. |
| --- | --- |

(26)

În scopul finalizării anchetei în termenele obligatorii, punctul 7 din avizul de deschidere prevede că Comisia nu acceptă observațiile părților interesate după expirarea termenului de prezentare a observațiilor cu privire la comunicarea constatărilor finale. Prin urmare, Comisia nu a fost în măsură să țină seama de observațiile transmise de GI. Cu toate acestea, Comisia a remarcat faptul că observațiile respective nu au prezentat elemente noi pe care Comisia nu le-a luat în considerare în cursul anchetei. Niciuna dintre părți nu a solicitat să fie audiată.

1.6.   Observații privind deschiderea anchetei

Observații privind deschiderea anchetei

| (27) | Un utilizator, și anume Hydro Mat Benelux, și un producător-exportator, și anume Tata Metaliks Limited, au prezentat observații cu privire la deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(27)

Un utilizator, și anume Hydro Mat Benelux, și un producător-exportator, și anume Tata Metaliks Limited, au prezentat observații cu privire la deschiderea anchetei.

| (28) | Comisia a remarcat că Tata Metaliks Limited a transmis observațiile sale privind deschiderea anchetei la 17 februarie 2022, prin urmare la mai mult de nouă luni după termenul de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere stabilit la punctul 5.2 din avizul de deschidere. În consecință, Comisia nu a luat în considerare observațiile respective. |
| --- | --- |

(28)

Comisia a remarcat că Tata Metaliks Limited a transmis observațiile sale privind deschiderea anchetei la 17 februarie 2022, prin urmare la mai mult de nouă luni după termenul de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere stabilit la punctul 5.2 din avizul de deschidere. În consecință, Comisia nu a luat în considerare observațiile respective.

| (29) | Comisia a observat că, deși a prezentat observații cu privire la deschiderea anchetei, Hydro Mat Benelux nu a cooperat pe deplin la anchetă. Mai precis, societatea nu a completat chestionarul stabilit pentru utilizatori, care ar fi putut fi utilizat pentru verificarea încrucișată a unora dintre declarațiile enumerate mai jos, de exemplu, prețurile de vânzare ale producătorilor-exportatori sau documentele legate de achizițiile publice. |
| --- | --- |

(29)

Comisia a observat că, deși a prezentat observații cu privire la deschiderea anchetei, Hydro Mat Benelux nu a cooperat pe deplin la anchetă. Mai precis, societatea nu a completat chestionarul stabilit pentru utilizatori, care ar fi putut fi utilizat pentru verificarea încrucișată a unora dintre declarațiile enumerate mai jos, de exemplu, prețurile de vânzare ale producătorilor-exportatori sau documentele legate de achizițiile publice.

| (30) | În primul rând, Hydro Mat Benelux a susținut că procedura ar trebui încheiată deoarece cererea nu a fost depusă în termen de trei luni înainte de expirarea datei de depunere menționate în avizul de expirare iminentă (13). |
| --- | --- |

(30)

În primul rând, Hydro Mat Benelux a susținut că procedura ar trebui încheiată deoarece cererea nu a fost depusă în termen de trei luni înainte de expirarea datei de depunere menționate în avizul de expirare iminentă (13).

13

| (31) | Comisia a clarificat faptul că data de depunere menționată în avizul de deschidere nu corespundea datei la care a fost depusă cererea. Astfel cum se poate observa în versiunea deschisă a cererii de reexaminare, disponibilă în dosarul neconfidențial începând cu 17 martie 2021 și accesibilă tuturor părților interesate, cererea a fost depusă corespunzător la 18 decembrie 2020, adică în termenul prevăzut la articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(31)

Comisia a clarificat faptul că data de depunere menționată în avizul de deschidere nu corespundea datei la care a fost depusă cererea. Astfel cum se poate observa în versiunea deschisă a cererii de reexaminare, disponibilă în dosarul neconfidențial începând cu 17 martie 2021 și accesibilă tuturor părților interesate, cererea a fost depusă corespunzător la 18 decembrie 2020, adică în termenul prevăzut la articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (32) | În al doilea rând, Hydro Mat Benelux a susținut că cererea utilizează excesiv confidențialitatea. Mai precis, industria Uniunii a indexat toți indicatorii referitori la performanța sa economică. Partea a făcut trimitere la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1336 (14), în care Comisia a comunicat datele microeconomice ale unui singur producător din Uniune. |
| --- | --- |

(32)

În al doilea rând, Hydro Mat Benelux a susținut că cererea utilizează excesiv confidențialitatea. Mai precis, industria Uniunii a indexat toți indicatorii referitori la performanța sa economică. Partea a făcut trimitere la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1336 (14), în care Comisia a comunicat datele microeconomice ale unui singur producător din Uniune.

14

| (33) | Comisia a observat că, în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1336, toți microindicatorii (prețurile și volumele de vânzare, costul unitar de producție, costurile cu forța de muncă, stocurile finale, profitabilitatea etc.) au fost furnizați sub formă de intervale sau indici. |
| --- | --- |

(33)

Comisia a observat că, în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1336, toți microindicatorii (prețurile și volumele de vânzare, costul unitar de producție, costurile cu forța de muncă, stocurile finale, profitabilitatea etc.) au fost furnizați sub formă de intervale sau indici.

| (34) | În plus, Comisia a considerat că versiunea cererii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor care a fost inclusă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate conținea toate elementele de probă esențiale și rezumatele neconfidențiale ale datelor marcate ca fiind confidențiale pentru ca părțile interesate să facă observații semnificative și să își exercite dreptul la apărare pe tot parcursul procedurii. |
| --- | --- |

(34)

În plus, Comisia a considerat că versiunea cererii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor care a fost inclusă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate conținea toate elementele de probă esențiale și rezumatele neconfidențiale ale datelor marcate ca fiind confidențiale pentru ca părțile interesate să facă observații semnificative și să își exercite dreptul la apărare pe tot parcursul procedurii.

| (35) | În acest sens, Comisia a reamintit, de asemenea, că articolul 29 din regulamentul de bază permite protecția informațiilor confidențiale în situații în care divulgarea lor ar avantaja în mod semnificativ un concurent sau ar avea un efect nefavorabil semnificativ pentru persoana care a furnizat informația sau pentru cea de la care a obținut-o. În consecință, aceste afirmații au fost respinse. |
| --- | --- |

(35)

În acest sens, Comisia a reamintit, de asemenea, că articolul 29 din regulamentul de bază permite protecția informațiilor confidențiale în situații în care divulgarea lor ar avantaja în mod semnificativ un concurent sau ar avea un efect nefavorabil semnificativ pentru persoana care a furnizat informația sau pentru cea de la care a obținut-o. În consecință, aceste afirmații au fost respinse.

| (36) | În al treilea rând, Hydro Mat Benelux a susținut că prima jumătate a anului 2020 nu reflecta circumstanțele economice normale și a considerat că perioada respectivă nu era reprezentativă pentru efectuarea unei evaluări prospective a consecințelor expirării măsurilor în discuție. Hydro Mat Benelux a susținut că performanța negativă a industriei Uniunii din prima jumătate a anului 2020 a fost cauzată de efectele economice negative cauzate de pandemia de COVID-19 și de creșterea costului materiilor prime pe piețele mondiale, care nu a putut fi transferată consumatorilor din aval. În plus, acesta a susținut că, pentru perioada 2017-2019, principalii indicatori nu au demonstrat vulnerabilitatea, ci mai degrabă o industrie robustă a Uniunii, în special dacă se analizează producția, capacitatea de producție, stocurile, investițiile, prețurile de vânzare și profitabilitatea. |
| --- | --- |

(36)

În al treilea rând, Hydro Mat Benelux a susținut că prima jumătate a anului 2020 nu reflecta circumstanțele economice normale și a considerat că perioada respectivă nu era reprezentativă pentru efectuarea unei evaluări prospective a consecințelor expirării măsurilor în discuție. Hydro Mat Benelux a susținut că performanța negativă a industriei Uniunii din prima jumătate a anului 2020 a fost cauzată de efectele economice negative cauzate de pandemia de COVID-19 și de creșterea costului materiilor prime pe piețele mondiale, care nu a putut fi transferată consumatorilor din aval. În plus, acesta a susținut că, pentru perioada 2017-2019, principalii indicatori nu au demonstrat vulnerabilitatea, ci mai degrabă o industrie robustă a Uniunii, în special dacă se analizează producția, capacitatea de producție, stocurile, investițiile, prețurile de vânzare și profitabilitatea.

| (37) | Comisia a reamintit că articolul 18 din regulamentul de bază prevede că cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor trebuie să conțină suficiente elemente de probă care să ateste faptul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea sau reapariția prejudiciului. În cazul de față, analiza specifică a prejudiciului din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a inclus elemente de probă care indică o pătrundere semnificativă pe piața Uniune a importurilor din India la prețuri care subcotează în mod semnificativ prețurile de vânzare și cele indicative ale industriei Uniunii. În consecință, Comisia a considerat că cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor conținea suficiente elemente de probă privind continuarea prejudiciului și a respins afirmația. |
| --- | --- |

(37)

Comisia a reamintit că articolul 18 din regulamentul de bază prevede că cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor trebuie să conțină suficiente elemente de probă care să ateste faptul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea sau reapariția prejudiciului. În cazul de față, analiza specifică a prejudiciului din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a inclus elemente de probă care indică o pătrundere semnificativă pe piața Uniune a importurilor din India la prețuri care subcotează în mod semnificativ prețurile de vânzare și cele indicative ale industriei Uniunii. În consecință, Comisia a considerat că cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor conținea suficiente elemente de probă privind continuarea prejudiciului și a respins afirmația.

| (38) | În al patrulea rând, Hydro Mat Benelux a analizat perioada 2017-2020 și a susținut că datele disponibile privind importurile nu sprijină afirmația privind probabilitatea reapariției prejudiciului. În plus, Hydro Mat Benelux a susținut că prețurile exporturilor din India, marjele de subcotare a prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative calculate de solicitant nu erau fiabile, deoarece prețurile de export reflectau prețul de transfer între părți afiliate, și anume producătorii indieni și filialele lor. În cele din urmă, Hydro Mat Benelux a susținut că producătorii indieni și-au mărit capacitatea de producție pentru a face față creșterii pieței interne indiene și că principalii producători-exportatori indieni nu intenționau să își extindă capacitatea de producție. |
| --- | --- |

(38)

În al patrulea rând, Hydro Mat Benelux a analizat perioada 2017-2020 și a susținut că datele disponibile privind importurile nu sprijină afirmația privind probabilitatea reapariției prejudiciului. În plus, Hydro Mat Benelux a susținut că prețurile exporturilor din India, marjele de subcotare a prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative calculate de solicitant nu erau fiabile, deoarece prețurile de export reflectau prețul de transfer între părți afiliate, și anume producătorii indieni și filialele lor. În cele din urmă, Hydro Mat Benelux a susținut că producătorii indieni și-au mărit capacitatea de producție pentru a face față creșterii pieței interne indiene și că principalii producători-exportatori indieni nu intenționau să își extindă capacitatea de producție.

| (39) | Comisia a considerat că niciuna dintre afirmații nu infirmă concluzia potrivit căreia au existat elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei anchete de reexaminare antisubvenție. Într-adevăr, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor conținea suficiente elemente de probă conform cărora importurile care fac obiectul unor subvenții au avut un impact prejudiciabil semnificativ asupra situației industriei Uniunii. În special, solicitanții au furnizat calcule ale subcotării prețurilor nu numai la frontiera Uniunii, ci și la nivelul livrării la sediul clienților, care indicau o rată de subcotare de cel puțin 14,9 %. Analiza specifică a prejudiciului din cadrul cererii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a relevat creșterea gradului de pătrundere pe piața Uniunii (atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi) a importurilor din India efectuate la prețuri care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei Uniunii. Aceasta pare să fi cauzat un prejudiciu industriei Uniunii, fapt ilustrat, de exemplu, de scăderea vânzărilor și a cotei de piață și de deteriorarea rezultatelor financiare. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(39)

Comisia a considerat că niciuna dintre afirmații nu infirmă concluzia potrivit căreia au existat elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei anchete de reexaminare antisubvenție. Într-adevăr, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor conținea suficiente elemente de probă conform cărora importurile care fac obiectul unor subvenții au avut un impact prejudiciabil semnificativ asupra situației industriei Uniunii. În special, solicitanții au furnizat calcule ale subcotării prețurilor nu numai la frontiera Uniunii, ci și la nivelul livrării la sediul clienților, care indicau o rată de subcotare de cel puțin 14,9 %. Analiza specifică a prejudiciului din cadrul cererii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a relevat creșterea gradului de pătrundere pe piața Uniunii (atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi) a importurilor din India efectuate la prețuri care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei Uniunii. Aceasta pare să fi cauzat un prejudiciu industriei Uniunii, fapt ilustrat, de exemplu, de scăderea vânzărilor și a cotei de piață și de deteriorarea rezultatelor financiare. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (40) | În ceea ce privește afirmația potrivit căreia creșterea producției indiene va fi direcționată numai către piața indiană, Hydro Mat Benelux nu a furnizat niciun element de probă în acest sens. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(40)

În ceea ce privește afirmația potrivit căreia creșterea producției indiene va fi direcționată numai către piața indiană, Hydro Mat Benelux nu a furnizat niciun element de probă în acest sens. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (41) | În al cincilea rând, Hydro Mat Benelux a susținut că problemele generale de competitivitate nu ar trebui să justifice constatarea continuării sau reapariției prejudiciului. Hydro Mat Benelux a enumerat diverse elemente, cum ar fi faptul că, în urma crizei din zona euro, consumul în Uniune a scăzut, această scădere fiind însoțită de o scădere a cheltuielilor publice și, prin urmare, având un impact negativ asupra competitivității industriei Uniunii, concurența din partea țevilor din plastic, dificultatea de a atrage forță de muncă, menținerea poziției dominante și presiunea exercitată de importurile mai ieftine din China asupra procesului de licitație. |
| --- | --- |

(41)

În al cincilea rând, Hydro Mat Benelux a susținut că problemele generale de competitivitate nu ar trebui să justifice constatarea continuării sau reapariției prejudiciului. Hydro Mat Benelux a enumerat diverse elemente, cum ar fi faptul că, în urma crizei din zona euro, consumul în Uniune a scăzut, această scădere fiind însoțită de o scădere a cheltuielilor publice și, prin urmare, având un impact negativ asupra competitivității industriei Uniunii, concurența din partea țevilor din plastic, dificultatea de a atrage forță de muncă, menținerea poziției dominante și presiunea exercitată de importurile mai ieftine din China asupra procesului de licitație.

| (42) | Afirmația este examinată în considerentul 256 de mai jos. |
| --- | --- |

(42)

Afirmația este examinată în considerentul 256 de mai jos.

| (43) | După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că datele din cererea de reexaminare referitoare la datele industriei Uniunii și importurile au vizat perioada iulie 2019-iunie 2020. Cu toate acestea, avizul de deschidere a definit perioada anchetei de reexaminare ca fiind ianuarie 2020-decembrie 2020. În opinia societății, solicitanții ar fi trebuit să actualizeze cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor pe baza perioadei anchetei de reexaminare definite în avizul de deschidere, iar aceste date ar fi trebuit să fie puse la dispoziția părților. Prin faptul că nu a transmis părților o astfel de cerere de reexaminare actualizată, Comisia a încălcat, în opinia sa, articolul 12.1.2 și articolul 12.1.3 din Acordul OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii (denumit în continuare „Acordul SMC”). |
| --- | --- |

(43)

După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că datele din cererea de reexaminare referitoare la datele industriei Uniunii și importurile au vizat perioada iulie 2019-iunie 2020. Cu toate acestea, avizul de deschidere a definit perioada anchetei de reexaminare ca fiind ianuarie 2020-decembrie 2020. În opinia societății, solicitanții ar fi trebuit să actualizeze cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor pe baza perioadei anchetei de reexaminare definite în avizul de deschidere, iar aceste date ar fi trebuit să fie puse la dispoziția părților. Prin faptul că nu a transmis părților o astfel de cerere de reexaminare actualizată, Comisia a încălcat, în opinia sa, articolul 12.1.2 și articolul 12.1.3 din Acordul OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii (denumit în continuare „Acordul SMC”).

| (44) | În primul rând, practica comună a Comisiei este aceea de a-și baza constatările pe cele mai recente date disponibile. Este posibil ca aceste date să nu corespundă neapărat perioadei definite în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, deoarece este posibil ca acestea să nu fi fost disponibile la momentul depunerii cererii de reexaminare. Acordul SMC nu conține nicio dispoziție care să impună Comisiei să își bazeze constatările pe aceeași perioadă ca cea definită în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. În al doilea rând, toate părțile au avut posibilitatea de a prezenta observații cu privire la constatările și la elementele de probă referitoare la perioada anchetei de reexaminare definită în avizul de deschidere în cursul anchetei. Prin urmare, Comisia a considerat că nu a încălcat niciun drept procedural și nici Acordul SMC și a respins afirmația. |
| --- | --- |

(44)

În primul rând, practica comună a Comisiei este aceea de a-și baza constatările pe cele mai recente date disponibile. Este posibil ca aceste date să nu corespundă neapărat perioadei definite în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, deoarece este posibil ca acestea să nu fi fost disponibile la momentul depunerii cererii de reexaminare. Acordul SMC nu conține nicio dispoziție care să impună Comisiei să își bazeze constatările pe aceeași perioadă ca cea definită în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. În al doilea rând, toate părțile au avut posibilitatea de a prezenta observații cu privire la constatările și la elementele de probă referitoare la perioada anchetei de reexaminare definită în avizul de deschidere în cursul anchetei. Prin urmare, Comisia a considerat că nu a încălcat niciun drept procedural și nici Acordul SMC și a respins afirmația.

| (45) | Tata Metaliks Limited a făcut trimitere, de asemenea, la faptul că Comisia i-a respins observațiile cu privire la deschiderea anchetei, deoarece acestea au fost primite după termenul prevăzut în avizul de deschidere (a se vedea considerentul 28). În opinia sa, termenul s-ar aplica numai după primirea de către solicitanți a datelor revizuite care s-ar referi la perioada anchetei de reexaminare, astfel cum este definită în avizul de deschidere. Tata Metaliks Limited a susținut, de asemenea, că faptul că observațiile referitoare la chestiuni de drept pot fi adresate după expirarea termenelor reprezintă „un principiu consacrat al justiției naturale” și „o poziție de drept constantă în toate jurisdicțiile”. |
| --- | --- |

(45)

Tata Metaliks Limited a făcut trimitere, de asemenea, la faptul că Comisia i-a respins observațiile cu privire la deschiderea anchetei, deoarece acestea au fost primite după termenul prevăzut în avizul de deschidere (a se vedea considerentul 28). În opinia sa, termenul s-ar aplica numai după primirea de către solicitanți a datelor revizuite care s-ar referi la perioada anchetei de reexaminare, astfel cum este definită în avizul de deschidere. Tata Metaliks Limited a susținut, de asemenea, că faptul că observațiile referitoare la chestiuni de drept pot fi adresate după expirarea termenelor reprezintă „un principiu consacrat al justiției naturale” și „o poziție de drept constantă în toate jurisdicțiile”.

| (46) | Astfel cum se explică în considerentul 44, perioada anchetei de reexaminare a vizat cea mai recentă perioadă pentru care au fost disponibile date, iar această perioadă nu corespunde întotdeauna evaluării preliminare a cererii de reexaminare. În plus, termenul prevăzut în avizul de deschidere s-a referit în mod explicit la data publicării avizului și nu la orice altă dată, cum ar fi transmiterea oricăror informații de către o parte. Termenul prevăzut în avizul de deschidere nu face distincție între aspectele de drept și cele de fapt și se aplică în mod egal ambelor. Prin urmare, Comisia a respins afirmația. |
| --- | --- |

(46)

Astfel cum se explică în considerentul 44, perioada anchetei de reexaminare a vizat cea mai recentă perioadă pentru care au fost disponibile date, iar această perioadă nu corespunde întotdeauna evaluării preliminare a cererii de reexaminare. În plus, termenul prevăzut în avizul de deschidere s-a referit în mod explicit la data publicării avizului și nu la orice altă dată, cum ar fi transmiterea oricăror informații de către o parte. Termenul prevăzut în avizul de deschidere nu face distincție între aspectele de drept și cele de fapt și se aplică în mod egal ambelor. Prin urmare, Comisia a respins afirmația.

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

Produsul în cauză

| (47) | Produsul în cauză este același cu produsul din ancheta inițială, și anume tuburile și țevile din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) („țevi ductile”), cu excepția tuburilor și țevilor din fontă ductilă necăptușite pe interior și pe exterior („țevi necăptușite”) originare din India, clasificate în prezent la codurile NC ex 7303 00 10 (codul TARIC 7303001010) și ex 7303 00 90 (codul TARIC 7303009010) (denumit în continuare „produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(47)

Produsul în cauză este același cu produsul din ancheta inițială, și anume tuburile și țevile din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) („țevi ductile”), cu excepția tuburilor și țevilor din fontă ductilă necăptușite pe interior și pe exterior („țevi necăptușite”) originare din India, clasificate în prezent la codurile NC ex 7303 00 10 (codul TARIC 7303001010) și ex 7303 00 90 (codul TARIC 7303009010) (denumit în continuare „produsul în cauză”).

| (48) | Țevile din fontă ductilă sunt utilizate pentru alimentarea cu apă potabilă, eliminarea apelor uzate și irigarea terenurilor agricole. Transportul de apă prin țevi din fontă ductilă se poate efectua prin presiune sau doar prin acțiunea forțelor gravitaționale. Țevile au un diametru cuprins între 60 mm și 2 000 mm și au o lungime de 5,5, 6,7 sau 8 metri. Acestea sunt, în mod normal, căptușite cu ciment sau cu alte materiale și sunt acoperite cu zinc, vopsite sau înfășurate în bandă adezivă. Principalii utilizatori finali sunt societățile de utilități publice. |
| --- | --- |

(48)

Țevile din fontă ductilă sunt utilizate pentru alimentarea cu apă potabilă, eliminarea apelor uzate și irigarea terenurilor agricole. Transportul de apă prin țevi din fontă ductilă se poate efectua prin presiune sau doar prin acțiunea forțelor gravitaționale. Țevile au un diametru cuprins între 60 mm și 2 000 mm și au o lungime de 5,5, 6,7 sau 8 metri. Acestea sunt, în mod normal, căptușite cu ciment sau cu alte materiale și sunt acoperite cu zinc, vopsite sau înfășurate în bandă adezivă. Principalii utilizatori finali sunt societățile de utilități publice.

2.2.   Produsul similar

Produsul similar

| (49) | Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, prezenta anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:






  — | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(49)

Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, prezenta anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:

—

produsul în cauză;

| — | produsul fabricat și vândut pe piața internă a țării în cauză și |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut pe piața internă a țării în cauză și

| — | produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii. |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii.

| (50) | Aceste produse sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(50)

Aceste produse sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI SUBVENȚIONĂRII

PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI SUBVENȚIONĂRII

| (51) | În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și astfel cum se menționează în avizul de deschidere, Comisia a examinat probabilitatea ca expirarea măsurilor existente să conducă la o continuare sau reapariție a subvenționării. |
| --- | --- |

(51)

În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și astfel cum se menționează în avizul de deschidere, Comisia a examinat probabilitatea ca expirarea măsurilor existente să conducă la o continuare sau reapariție a subvenționării.

3.1.   Evoluția importurilor după instituirea măsurilor

Evoluția importurilor după instituirea măsurilor

| (52) | În perioada anchetei inițiale (15), India a exportat către Uniune [80 000 - 100 000] de tone de produs în cauză (date la nivelul UE-27) (16). Între 2016 și 2018, după instituirea măsurilor definitive în martie 2016, importurile au scăzut și au fluctuat între 38 000 și 55 000 de tone pe an. În 2019, importurile din India au crescut din nou, până la [64 000 - 75 000] de tone. |
| --- | --- |

(52)

În perioada anchetei inițiale (15), India a exportat către Uniune [80 000 - 100 000] de tone de produs în cauză (date la nivelul UE-27) (16). Între 2016 și 2018, după instituirea măsurilor definitive în martie 2016, importurile au scăzut și au fluctuat între 38 000 și 55 000 de tone pe an. În 2019, importurile din India au crescut din nou, până la [64 000 - 75 000] de tone.

15

16

| (53) | În cursul perioadei anchetei de reexaminare, importurile produsului în cauză au scăzut până la [44 000-52 000] de tone. După perioada anchetei de reexaminare, în 2021, importurile au crescut din nou până la nivelul din 2019. |
| --- | --- |

(53)

În cursul perioadei anchetei de reexaminare, importurile produsului în cauză au scăzut până la [44 000-52 000] de tone. După perioada anchetei de reexaminare, în 2021, importurile au crescut din nou până la nivelul din 2019.

| (54) | În ansamblu, importurile produsului în cauză din India au rămas, în perioada anchetei de reexaminare, la niveluri importante și au reprezentat aproximativ [10-14] % din piața Uniunii, în comparație cu cota de piață de [15-20] % deținută de importurile indiene în cursul perioadei anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(54)

În ansamblu, importurile produsului în cauză din India au rămas, în perioada anchetei de reexaminare, la niveluri importante și au reprezentat aproximativ [10-14] % din piața Uniunii, în comparație cu cota de piață de [15-20] % deținută de importurile indiene în cursul perioadei anchetei inițiale.

3.2.   Baza constatărilor

Baza constatărilor

| (55) | O singură societate, Tata Metaliks Limited, a cooperat la anchetă (a se vedea secțiunea 1.5). Societatea a beneficiat de cele trei sisteme de export care au făcut obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei inițiale, în principal pentru exporturile sale către țări terțe. Cu toate acestea, societatea a vândut în perioada anchetei de reexaminare cea mai mare parte a producției sale pe piața internă (17). Producătorii-exportatori indieni care au exportat către Uniune în cantități semnificative nu au cooperat. Prin urmare, Comisia a decis să nu se limiteze la utilizarea informațiilor furnizate de Tata Metaliks Limited pentru a stabili nivelul de subvenționare a producătorilor-exportatori de țevi din fontă ductilă din India și să se bazeze, în schimb, pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(55)

O singură societate, Tata Metaliks Limited, a cooperat la anchetă (a se vedea secțiunea 1.5). Societatea a beneficiat de cele trei sisteme de export care au făcut obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei inițiale, în principal pentru exporturile sale către țări terțe. Cu toate acestea, societatea a vândut în perioada anchetei de reexaminare cea mai mare parte a producției sale pe piața internă (17). Producătorii-exportatori indieni care au exportat către Uniune în cantități semnificative nu au cooperat. Prin urmare, Comisia a decis să nu se limiteze la utilizarea informațiilor furnizate de Tata Metaliks Limited pentru a stabili nivelul de subvenționare a producătorilor-exportatori de țevi din fontă ductilă din India și să se bazeze, în schimb, pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.

17

| (56) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a utilizat pentru analiza sa toate datele de care dispunea, în special:






  — | cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază; |
| --- | --- | --- |

(56)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a utilizat pentru analiza sa toate datele de care dispunea, în special:

—

cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază;

| — | constatările anchetei inițiale; |
| --- | --- |

—

constatările anchetei inițiale;

| — | informațiile furnizate de GI; |
| --- | --- |

—

informațiile furnizate de GI;

| — | informațiile furnizate de Tata Metaliks Limited; |
| --- | --- |

—

informațiile furnizate de Tata Metaliks Limited;

| — | constatările din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/433 al Comisiei (18). |
| --- | --- |

—

constatările din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/433 al Comisiei (18).

18

3.3.   Sistemele de subvenții examinate în cadrul prezentei anchete

Sistemele de subvenții examinate în cadrul prezentei anchete

| (57) | Comisia a examinat dacă există o continuare a subvenționării analizând dacă subvențiile care au făcut obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei inițiale au continuat să confere avantaje industriei producătoare de țevi și tuburi ductile din India. În cazul sistemelor de subvenții care s-au încheiat, Comisia a examinat, de asemenea, dacă aceste sisteme au fost înlocuite cu alte sisteme similare și dacă au fost create noi sisteme. |
| --- | --- |

(57)

Comisia a examinat dacă există o continuare a subvenționării analizând dacă subvențiile care au făcut obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei inițiale au continuat să confere avantaje industriei producătoare de țevi și tuburi ductile din India. În cazul sistemelor de subvenții care s-au încheiat, Comisia a examinat, de asemenea, dacă aceste sisteme au fost înlocuite cu alte sisteme similare și dacă au fost create noi sisteme.

| (58) | Comisia a decis că, având în vedere constatările de la prezentul punct, care au confirmat existența continuării subvenționării în ceea ce privește subvențiile care au făcut obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei inițiale, nu este necesară anchetarea tuturor celorlalte subvenții a căror existență o susține solicitantul. Odată ce Comisia stabilește că există dovezi ale continuării subvenționării peste nivelul de minimis în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază, nu este necesar să se stabilească valoarea exactă a subvenționării în cadrul unei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(58)

Comisia a decis că, având în vedere constatările de la prezentul punct, care au confirmat existența continuării subvenționării în ceea ce privește subvențiile care au făcut obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei inițiale, nu este necesară anchetarea tuturor celorlalte subvenții a căror existență o susține solicitantul. Odată ce Comisia stabilește că există dovezi ale continuării subvenționării peste nivelul de minimis în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază, nu este necesar să se stabilească valoarea exactă a subvenționării în cadrul unei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

de minimis

| (59) | În cadrul anchetei inițiale, Comisia a aplicat măsuri compensatorii pentru următoarele sisteme:






  1. | Venituri publice la care se renunță sau care nu sunt colectate și care în mod normal sunt exigibile:






  — | Scutiri de taxe vamale și sisteme de remitere a datoriei vamale






  (a) | Sistemul „produs-țintă”, înlocuit cu un sistem denumit „Sistemul privind exporturile de mărfuri din India” (Merchandise Exports from India Scheme, denumit în continuare „MEIS”) în perioada 2015-2020; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(59)

În cadrul anchetei inițiale, Comisia a aplicat măsuri compensatorii pentru următoarele sisteme:

1.

Venituri publice la care se renunță sau care nu sunt colectate și care în mod normal sunt exigibile:

—

Scutiri de taxe vamale și sisteme de remitere a datoriei vamale

(a)

Sistemul „produs-țintă”, înlocuit cu un sistem denumit „Sistemul privind exporturile de mărfuri din India” (Merchandise Exports from India Scheme, denumit în continuare „MEIS”) în perioada 2015-2020;

Merchandise Exports from India Scheme

| (b) | Sistemul taxelor preferențiale la importul de bunuri de capital (Export Promotion Capital Goods Scheme, denumit în continuare „EPCGS”); |
| --- | --- |

(b)

Sistemul taxelor preferențiale la importul de bunuri de capital (Export Promotion Capital Goods Scheme, denumit în continuare „EPCGS”);

Export Promotion Capital Goods Scheme

| (c) | Sistemul de drawback al taxelor vamale (Duty Drawback Scheme, denumit în continuare „DDS”). |
| --- | --- |

(c)

Sistemul de drawback al taxelor vamale (Duty Drawback Scheme, denumit în continuare „DDS”).

Duty Drawback Scheme

| 2. | Furnizarea de bunuri sau de servicii contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată






  — | Furnizarea de minereu de fier contra unei remunerații mai mici decât ar fi adecvată. |
| --- | --- | --- |

2.

Furnizarea de bunuri sau de servicii contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată

—

Furnizarea de minereu de fier contra unei remunerații mai mici decât ar fi adecvată.

3.3.1.   Sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme, denumit în continuare „FPS”) înlocuit de MEIS în perioada 2015-2020

Sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme, denumit în continuare „FPS”) înlocuit de MEIS în perioada 2015-2020

3.3.1.1.   Constatările anchetei inițiale

| (60) | În cadrul anchetei inițiale, Comisia a concluzionat că sistemul „produs-țintă” în vigoare în cursul perioadei anchetei inițiale prevedea subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acest sistem s-a bazat pe planul privind politica de comerț exterior („FTP”) pentru perioada 2009-2014. |
| --- | --- |

(60)

În cadrul anchetei inițiale, Comisia a concluzionat că sistemul „produs-țintă” în vigoare în cursul perioadei anchetei inițiale prevedea subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acest sistem s-a bazat pe planul privind politica de comerț exterior („FTP”) pentru perioada 2009-2014.

| (61) | Nivelurile subvenției stabilite în ancheta inițială cu privire la sistemul FPS au variat între 3,11 % și 4,35 %. |
| --- | --- |

(61)

Nivelurile subvenției stabilite în ancheta inițială cu privire la sistemul FPS au variat între 3,11 % și 4,35 %.

| (62) | Cu toate acestea, după perioada anchetei inițiale, sistemul a încetat să fie aplicat și a fost înlocuit cu un nou sistem denumit „Sistemul privind exporturile de mărfuri din India” (MEIS). MEIS a înlocuit o serie de sisteme preexistente, inclusiv FPS. MEIS a prevăzut condiții similare cu cele ale FPS, care a făcut obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei inițiale. Prin urmare, în ancheta inițială, Comisia a considerat că constatările cu privire la FPS s-ar aplica și în cazul MEIS. |
| --- | --- |

(62)

Cu toate acestea, după perioada anchetei inițiale, sistemul a încetat să fie aplicat și a fost înlocuit cu un nou sistem denumit „Sistemul privind exporturile de mărfuri din India” (MEIS). MEIS a înlocuit o serie de sisteme preexistente, inclusiv FPS. MEIS a prevăzut condiții similare cu cele ale FPS, care a făcut obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei inițiale. Prin urmare, în ancheta inițială, Comisia a considerat că constatările cu privire la FPS s-ar aplica și în cazul MEIS.

3.3.1.2.   Continuarea sistemului de subvenționare

| (63) | Sistemul MEIS a continuat să fie aplicat în perioada anchetei de reexaminare. Existența sistemului a fost, de asemenea, confirmată de GI în răspunsul la chestionar, precum și de producătorul-exportator cooperant Tata Metaliks Limited care a beneficiat, de asemenea, de sistem. |
| --- | --- |

(63)

Sistemul MEIS a continuat să fie aplicat în perioada anchetei de reexaminare. Existența sistemului a fost, de asemenea, confirmată de GI în răspunsul la chestionar, precum și de producătorul-exportator cooperant Tata Metaliks Limited care a beneficiat, de asemenea, de sistem.

(a)   
  Temeiul juridic

Temeiul juridic

| (64) | MEIS se bazează pe Legea din 1992 privind dezvoltarea și reglementarea comerțului exterior (Legea nr. 22 din 1992), intrată în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea privind comerțul exterior”). Legea privind comerțul exterior autorizează GI să emită notificări privind politica de export și import. Acestea sunt rezumate în documentele FTP, publicate în mod obișnuit o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod periodic. |
| --- | --- |

(64)

MEIS se bazează pe Legea din 1992 privind dezvoltarea și reglementarea comerțului exterior (Legea nr. 22 din 1992), intrată în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea privind comerțul exterior”). Legea privind comerțul exterior autorizează GI să emită notificări privind politica de export și import. Acestea sunt rezumate în documentele FTP, publicate în mod obișnuit o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod periodic.

| (65) | MEIS este descris în planul cincinal privind politica de comerț exterior pentru perioada 2015-2020 (denumit în continuare „FTP 2015-2020”). Procedurile care reglementează FTP 2015-2020 sunt descrise în detaliu într-un „Manual de proceduri, 2015-2020” (denumit în continuare „HOP 2015-2020”). |
| --- | --- |

(65)

MEIS este descris în planul cincinal privind politica de comerț exterior pentru perioada 2015-2020 (denumit în continuare „FTP 2015-2020”). Procedurile care reglementează FTP 2015-2020 sunt descrise în detaliu într-un „Manual de proceduri, 2015-2020” (denumit în continuare „HOP 2015-2020”).

| (66) | Descrierea detaliată a MEIS este cuprinsă în capitolul 3 din FTP 2015-2020, precum și în capitolul 3 din HOP 2015-2020. |
| --- | --- |

(66)

Descrierea detaliată a MEIS este cuprinsă în capitolul 3 din FTP 2015-2020, precum și în capitolul 3 din HOP 2015-2020.

(b)   
  Eligibilitatea

Eligibilitatea

| (67) | Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem. |
| --- | --- |

(67)

Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.

(c)   
  Aplicarea practică

Aplicarea practică

| (68) | Societățile eligibile pot beneficia de MEIS dacă exportă produse specifice în țări specifice care se încadrează în grupul A („piețe tradiționale”, care includ toate statele membre ale Uniunii), grupul B („piețe emergente și piețe țintă”) și grupul C („alte piețe”). Țările care fac parte din fiecare grup și lista produselor cu rate corespunzătoare ale recompenselor sunt enumerate în apendicele 3B la HOP actualizat. |
| --- | --- |

(68)

Societățile eligibile pot beneficia de MEIS dacă exportă produse specifice în țări specifice care se încadrează în grupul A („piețe tradiționale”, care includ toate statele membre ale Uniunii), grupul B („piețe emergente și piețe țintă”) și grupul C („alte piețe”). Țările care fac parte din fiecare grup și lista produselor cu rate corespunzătoare ale recompenselor sunt enumerate în apendicele 3B la HOP actualizat.

| (69) | Avantajul ia forma unui credit pentru taxe echivalent cu un procent din valoarea FOB a exportului. Rata MEIS în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost de 3 %. |
| --- | --- |

(69)

Avantajul ia forma unui credit pentru taxe echivalent cu un procent din valoarea FOB a exportului. Rata MEIS în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost de 3 %.

| (70) | În conformitate cu punctul 3.06 din FTP 2015-2020, anumite tipuri de exporturi sunt excluse din sistem, de exemplu exporturile de bunuri importate sau de bunuri tranzitate, operațiunile asimilate exporturilor, exporturile de servicii și cifra de afaceri la export a unităților care funcționează în zone economice speciale/a unităților axate pe export. |
| --- | --- |

(70)

În conformitate cu punctul 3.06 din FTP 2015-2020, anumite tipuri de exporturi sunt excluse din sistem, de exemplu exporturile de bunuri importate sau de bunuri tranzitate, operațiunile asimilate exporturilor, exporturile de servicii și cifra de afaceri la export a unităților care funcționează în zone economice speciale/a unităților axate pe export.

| (71) | Creditele pentru taxe vamale acordate în temeiul MEIS sunt liber transferabile și valabile pentru o perioadă de 18 luni de la data emiterii, în timp ce creditele pentru taxe emise la 1 ianuarie 2016 sau ulterior acestei date sunt valabile pentru o perioadă de 24 de luni de la data emiterii, în conformitate cu punctul 3.13 din HOP 2015-2020 actualizat. |
| --- | --- |

(71)

Creditele pentru taxe vamale acordate în temeiul MEIS sunt liber transferabile și valabile pentru o perioadă de 18 luni de la data emiterii, în timp ce creditele pentru taxe emise la 1 ianuarie 2016 sau ulterior acestei date sunt valabile pentru o perioadă de 24 de luni de la data emiterii, în conformitate cu punctul 3.13 din HOP 2015-2020 actualizat.

| (72) | Acestea pot fi utilizate pentru: (i) plata taxelor vamale aferente importurilor de mijloace de producție sau bunuri, inclusiv de bunuri de capital, (ii) plata accizelor aferente achizițiilor de pe piața națională de mijloace de producție sau bunuri, inclusiv bunuri de capital, (iii) plata impozitului pe servicii aferent achiziționării de servicii. Creditele pentru taxe pot fi vândute, de asemenea, pe piață. |
| --- | --- |

(72)

Acestea pot fi utilizate pentru: (i) plata taxelor vamale aferente importurilor de mijloace de producție sau bunuri, inclusiv de bunuri de capital, (ii) plata accizelor aferente achizițiilor de pe piața națională de mijloace de producție sau bunuri, inclusiv bunuri de capital, (iii) plata impozitului pe servicii aferent achiziționării de servicii. Creditele pentru taxe pot fi vândute, de asemenea, pe piață.

| (73) | O cerere de acordare a beneficiilor în temeiul MEIS trebuie să fie depusă online, pe site-ul web al Direcției Generale Comerț Exterior. La cererea online trebuie atașate documentele relevante (avize de expediere, certificate bancare și dovezi ale debarcării). Autoritatea regională competentă din cadrul GI emite creditul pentru taxe după examinarea documentelor. Atât timp cât exportatorul prezintă documentele relevante, autoritatea regională nu poate interveni în ceea ce privește acordarea de credite pentru taxe. |
| --- | --- |

(73)

O cerere de acordare a beneficiilor în temeiul MEIS trebuie să fie depusă online, pe site-ul web al Direcției Generale Comerț Exterior. La cererea online trebuie atașate documentele relevante (avize de expediere, certificate bancare și dovezi ale debarcării). Autoritatea regională competentă din cadrul GI emite creditul pentru taxe după examinarea documentelor. Atât timp cât exportatorul prezintă documentele relevante, autoritatea regională nu poate interveni în ceea ce privește acordarea de credite pentru taxe.

(d)   
  Contribuții și avantaje financiare

Contribuții și avantaje financiare

| (74) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, Comisia a stabilit că avantajul este conferit beneficiarului în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI emite un credit pentru taxe care este înscris de producătorul-exportator drept creanță care poate fi compensată în orice moment de producătorul-exportator. Aceasta constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere pentru export, GI nu mai pot interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, Comisia consideră adecvat ca avantajul conferit în temeiul MEIS să fie calculat adunând sumele obținute pentru tranzacțiile la export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PA. |
| --- | --- |

(74)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, Comisia a stabilit că avantajul este conferit beneficiarului în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI emite un credit pentru taxe care este înscris de producătorul-exportator drept creanță care poate fi compensată în orice moment de producătorul-exportator. Aceasta constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere pentru export, GI nu mai pot interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, Comisia consideră adecvat ca avantajul conferit în temeiul MEIS să fie calculat adunând sumele obținute pentru tranzacțiile la export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PA.

(e)   
  Specificitatea

Specificitatea

| (75) | MEIS este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific în sensul articolului 4 alineatul (2) literele (a) și (b) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(75)

MEIS este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific în sensul articolului 4 alineatul (2) literele (a) și (b) din regulamentul de bază.

(f)   
  Concluzii privind MEIS

Concluzii privind MEIS

| (76) | Comisia a concluzionat că MEIS a acordat subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditul MEIS pentru taxe este o contribuție financiară din partea GI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor la import plătite pentru bunurile de capital, diminuând astfel veniturile fiscale care ar fi obținute în mod normal de GI. În plus, creditul pentru taxe MEIS acordă un avantaj exportatorului care nu este supus plății respectivelor taxe la import. Pentru o societate care vinde creditele pentru taxe MEIS pe piață, sistemul prevede o contribuție financiară directă. |
| --- | --- |

(76)

Comisia a concluzionat că MEIS a acordat subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditul MEIS pentru taxe este o contribuție financiară din partea GI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor la import plătite pentru bunurile de capital, diminuând astfel veniturile fiscale care ar fi obținute în mod normal de GI. În plus, creditul pentru taxe MEIS acordă un avantaj exportatorului care nu este supus plății respectivelor taxe la import. Pentru o societate care vinde creditele pentru taxe MEIS pe piață, sistemul prevede o contribuție financiară directă.

| (77) | Comisia a remarcat faptul că MEIS a expirat după perioada anchetei de reexaminare, la 1 ianuarie 2021. Cu toate acestea, până la sfârșitul anului 2021, societățile pot solicita în continuare creditele MEIS pentru tranzacțiile de export efectuate în 2020. În plus, societățile pot utiliza în continuare creditul MEIS obținut în 2021 pentru a echilibra taxele la import datorate, până la 15 septembrie 2023. Astfel, avantajele în temeiul acestui sistem au fost primite în cursul perioadei anchetei de reexaminare și vor continua chiar și după instituirea măsurilor. |
| --- | --- |

(77)

Comisia a remarcat faptul că MEIS a expirat după perioada anchetei de reexaminare, la 1 ianuarie 2021. Cu toate acestea, până la sfârșitul anului 2021, societățile pot solicita în continuare creditele MEIS pentru tranzacțiile de export efectuate în 2020. În plus, societățile pot utiliza în continuare creditul MEIS obținut în 2021 pentru a echilibra taxele la import datorate, până la 15 septembrie 2023. Astfel, avantajele în temeiul acestui sistem au fost primite în cursul perioadei anchetei de reexaminare și vor continua chiar și după instituirea măsurilor.

| (78) | Comisia a observat, de asemenea, că, în august 2021, GI a publicat orientări privind un nou sistem denumit „Sistemul de remitere a taxelor și impozitelor pe produsele exportate” (Remission of Duties and Taxes on Exported Products Scheme, denumit în continuare „RoDTEP”), care înlocuiește MEIS. Sistemul RoDTEP este menționat ca un mecanism de rambursare a impozitelor/taxelor/cotizațiilor, la nivel central, de stat și local, care în prezent nu sunt rambursate în cadrul niciunui alt mecanism, dar care sunt plătite în procesul de fabricare și distribuție a produselor exportate (19). GI a anunțat rate de rambursare pentru diferitele sectoare. Aceste rate fac obiectul unei revizuiri în orice moment. Deși ratele pentru industria fierului și pentru produsul în cauză nu au fost anunțate la momentul anchetei, sectorul a solicitat să fie inclus în sistem, astfel cum a confirmat și producătorul cooperant, Tata Metaliks Limited, și o rată pentru industrie făcea încă obiectul discuțiilor (20). |
| --- | --- |

(78)

Comisia a observat, de asemenea, că, în august 2021, GI a publicat orientări privind un nou sistem denumit „Sistemul de remitere a taxelor și impozitelor pe produsele exportate” (Remission of Duties and Taxes on Exported Products Scheme, denumit în continuare „RoDTEP”), care înlocuiește MEIS. Sistemul RoDTEP este menționat ca un mecanism de rambursare a impozitelor/taxelor/cotizațiilor, la nivel central, de stat și local, care în prezent nu sunt rambursate în cadrul niciunui alt mecanism, dar care sunt plătite în procesul de fabricare și distribuție a produselor exportate (19). GI a anunțat rate de rambursare pentru diferitele sectoare. Aceste rate fac obiectul unei revizuiri în orice moment. Deși ratele pentru industria fierului și pentru produsul în cauză nu au fost anunțate la momentul anchetei, sectorul a solicitat să fie inclus în sistem, astfel cum a confirmat și producătorul cooperant, Tata Metaliks Limited, și o rată pentru industrie făcea încă obiectul discuțiilor (20).

Remission of Duties and Taxes on Exported Products Scheme

19

20

3.3.1.3.   Concluzie

| (79) | Având în vedere că situația juridică nu s-a schimbat substanțial, Comisia a considerat că, în perioada anchetei de reexaminare, MEIS a continuat să confere un avantaj industriei țevilor din fontă ductilă. Comisia a formulat aceleași constatări în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/433. |
| --- | --- |

(79)

Având în vedere că situația juridică nu s-a schimbat substanțial, Comisia a considerat că, în perioada anchetei de reexaminare, MEIS a continuat să confere un avantaj industriei țevilor din fontă ductilă. Comisia a formulat aceleași constatări în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/433.

| (80) | Din cauza lipsei de cooperare, nu a fost posibil să se calculeze nivelul exact de subvenționare aferent acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În acest scop, Comisia a recurs la datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază. Nivelul de subvenționare din perioada anchetei inițiale în ceea ce privește FPS care a făcut obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei inițiale și care a fost înlocuit cu MEIS (despre care s-a constatat că conferă avantaje similare) a variat între 3,11 % și 4,35 % (a se vedea considerentul 61). |
| --- | --- |

(80)

Din cauza lipsei de cooperare, nu a fost posibil să se calculeze nivelul exact de subvenționare aferent acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În acest scop, Comisia a recurs la datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază. Nivelul de subvenționare din perioada anchetei inițiale în ceea ce privește FPS care a făcut obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei inițiale și care a fost înlocuit cu MEIS (despre care s-a constatat că conferă avantaje similare) a variat între 3,11 % și 4,35 % (a se vedea considerentul 61).

| (81) | Întrucât rata MEIS s-a ridicat la 3 % FOB, comparativ cu 5 % FOB în cadrul FPS în perioada anchetei inițiale, avantajul de care a beneficiat în cadrul MEIS industria țevilor din fontă ductilă a scăzut în mod corespunzător în cursul PAR. În Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/433, avantajele constatate pentru producătorii de oțeluri inoxidabile laminate la rece au fost de 1,87 % și de 1,92 % pentru rata MEIS de 2 %. Comisia a considerat că avantajele pentru producătorii de țevi din fontă ductilă în cadrul MEIS s-ar ridica, în mod similar, la puțin sub 3 % și, prin urmare, nu ar fi neglijabile. |
| --- | --- |

(81)

Întrucât rata MEIS s-a ridicat la 3 % FOB, comparativ cu 5 % FOB în cadrul FPS în perioada anchetei inițiale, avantajul de care a beneficiat în cadrul MEIS industria țevilor din fontă ductilă a scăzut în mod corespunzător în cursul PAR. În Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/433, avantajele constatate pentru producătorii de oțeluri inoxidabile laminate la rece au fost de 1,87 % și de 1,92 % pentru rata MEIS de 2 %. Comisia a considerat că avantajele pentru producătorii de țevi din fontă ductilă în cadrul MEIS s-ar ridica, în mod similar, la puțin sub 3 % și, prin urmare, nu ar fi neglijabile.

| (82) | După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că MEIS prevedea rambursarea (a) impozitelor indirecte legate de producția și distribuția produselor exportate și (b) a impozitelor indirecte cumulate pe mijloacele de producție consumate pentru fabricarea produselor exportate. Societatea a susținut că, în temeiul Acordului SMC, rambursarea acestor categorii de taxe nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii. De asemenea, aceasta a susținut că, chiar dacă MEIS ar fi considerat pasibil de măsuri compensatorii, acest program a fost încheiat la 31 decembrie 2020. |
| --- | --- |

(82)

După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că MEIS prevedea rambursarea (a) impozitelor indirecte legate de producția și distribuția produselor exportate și (b) a impozitelor indirecte cumulate pe mijloacele de producție consumate pentru fabricarea produselor exportate. Societatea a susținut că, în temeiul Acordului SMC, rambursarea acestor categorii de taxe nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii. De asemenea, aceasta a susținut că, chiar dacă MEIS ar fi considerat pasibil de măsuri compensatorii, acest program a fost încheiat la 31 decembrie 2020.

| (83) | Comisia a respins aceste afirmații. Astfel cum se explică în considerentele 60-81, societăților din India li se rambursează un procent fix din valoarea FOB a exporturilor sub forma unui credit pentru taxe. Condițiile sistemului nu impun ca valoarea creditului pentru taxe să corespundă cuantumului taxelor plătite de societăți, iar aceste cuantumuri nu sunt verificate. În ceea ce privește probabilitatea continuării sistemului de subvenții, astfel cum se menționează în considerentul 77, societățile sunt în continuare în măsură să utilizeze creditul MEIS obținut în 2021 pentru a echilibra taxele la import datorate, până la 15 septembrie 2023. Prin urmare, avantajele în temeiul acestui sistem vor continua cu mult după perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(83)

Comisia a respins aceste afirmații. Astfel cum se explică în considerentele 60-81, societăților din India li se rambursează un procent fix din valoarea FOB a exporturilor sub forma unui credit pentru taxe. Condițiile sistemului nu impun ca valoarea creditului pentru taxe să corespundă cuantumului taxelor plătite de societăți, iar aceste cuantumuri nu sunt verificate. În ceea ce privește probabilitatea continuării sistemului de subvenții, astfel cum se menționează în considerentul 77, societățile sunt în continuare în măsură să utilizeze creditul MEIS obținut în 2021 pentru a echilibra taxele la import datorate, până la 15 septembrie 2023. Prin urmare, avantajele în temeiul acestui sistem vor continua cu mult după perioada anchetei de reexaminare.

| (84) | Tata Metaliks Limited a susținut, de asemenea, că RoDTEP nu a oferit avantaje la momentul transmiterii observațiilor (la 31 martie 2022) și, prin urmare, Comisia nu poate considera că avantajul a fost discutat ca fiind o posibilă subvenționare (viitoare) a produsului în cauză. |
| --- | --- |

(84)

Tata Metaliks Limited a susținut, de asemenea, că RoDTEP nu a oferit avantaje la momentul transmiterii observațiilor (la 31 martie 2022) și, prin urmare, Comisia nu poate considera că avantajul a fost discutat ca fiind o posibilă subvenționare (viitoare) a produsului în cauză.

| (85) | În ceea ce privește sistemul RoDTEP, Comisia a observat că Tata Metaliks Limited a considerat ea însăși, în timpul verificării încrucișate la distanță, că urmează să fie negociată o nouă rată pentru industria țevilor din fontă ductilă. Faptul că rata nu era stabilită la momentul transmiterii observațiilor sale nu a pus sub semnul întrebării probabilitatea mare ca noua rată să fie stabilită și subvenționarea în cadrul acestui nou sistem să continue după 2023. Prin urmare, Comisia a respins această afirmație. |
| --- | --- |

(85)

În ceea ce privește sistemul RoDTEP, Comisia a observat că Tata Metaliks Limited a considerat ea însăși, în timpul verificării încrucișate la distanță, că urmează să fie negociată o nouă rată pentru industria țevilor din fontă ductilă. Faptul că rata nu era stabilită la momentul transmiterii observațiilor sale nu a pus sub semnul întrebării probabilitatea mare ca noua rată să fie stabilită și subvenționarea în cadrul acestui nou sistem să continue după 2023. Prin urmare, Comisia a respins această afirmație.

3.3.2.   Sistemul taxelor preferențiale la importul de bunuri de capital

Sistemul taxelor preferențiale la importul de bunuri de capital

3.3.2.1.   Constatările anchetei inițiale

| (86) | În cadrul anchetei inițiale, Comisia a stabilit că sistemul intitulat „Sistemul taxelor preferențiale la importul de bunuri de capital” (Export Promotion of Capital Goods, denumit în continuare „EPCGS”) oferea o subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii și constituia o contribuție financiară din partea GI. Acest sistem era încă aplicabil în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(86)

În cadrul anchetei inițiale, Comisia a stabilit că sistemul intitulat „Sistemul taxelor preferențiale la importul de bunuri de capital” (Export Promotion of Capital Goods, denumit în continuare „EPCGS”) oferea o subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii și constituia o contribuție financiară din partea GI. Acest sistem era încă aplicabil în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

Export Promotion of Capital Goods

(a)   
  Temeiul juridic

Temeiul juridic

| (87) | Descrierea detaliată a EPCGS este cuprinsă în capitolul 5 din FTP 2015-2020, precum și în capitolul 5 din HOP 2015-2020. |
| --- | --- |

(87)

Descrierea detaliată a EPCGS este cuprinsă în capitolul 5 din FTP 2015-2020, precum și în capitolul 5 din HOP 2015-2020.

(b)   
  Eligibilitatea

Eligibilitatea

| (88) | În cadrul acestei măsuri sunt eligibili producătorii-exportatori, comercianții-exportatori „asociați” producătorilor, precum și prestatorii de servicii. |
| --- | --- |

(88)

În cadrul acestei măsuri sunt eligibili producătorii-exportatori, comercianții-exportatori „asociați” producătorilor, precum și prestatorii de servicii.

(c)   
  Aplicarea practică

Aplicarea practică

| (89) | Sub rezerva unei obligații de export, o societate este autorizată să importe bunuri de capital (noi și uzate cu o vechime de cel mult 10 ani) cu o reducere de taxe. În acest scop, GI emite, la cerere și cu plata unei taxe, o licență EPCGS. Sistemul prevede un nivel redus al taxelor la import aplicabil tuturor bunurilor de capital importate în cadrul acestui sistem. Pentru a respecta obligația de export, bunurile de capital importate trebuie utilizate pentru a produce o anumită cantitate de bunuri considerate pentru export într-o perioadă dată. În temeiul FTP 2015-2020, bunurile de capital pot fi importate cu o rată a taxei de 0 % în cadrul EPCGS. Obligația de export, care se ridică la de șase ori taxa neplătită, trebuie să fie îndeplinită în termen de maximum șase ani. |
| --- | --- |

(89)

Sub rezerva unei obligații de export, o societate este autorizată să importe bunuri de capital (noi și uzate cu o vechime de cel mult 10 ani) cu o reducere de taxe. În acest scop, GI emite, la cerere și cu plata unei taxe, o licență EPCGS. Sistemul prevede un nivel redus al taxelor la import aplicabil tuturor bunurilor de capital importate în cadrul acestui sistem. Pentru a respecta obligația de export, bunurile de capital importate trebuie utilizate pentru a produce o anumită cantitate de bunuri considerate pentru export într-o perioadă dată. În temeiul FTP 2015-2020, bunurile de capital pot fi importate cu o rată a taxei de 0 % în cadrul EPCGS. Obligația de export, care se ridică la de șase ori taxa neplătită, trebuie să fie îndeplinită în termen de maximum șase ani.

| (90) | Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze bunuri de capital pe piața internă. În acest caz, producătorul intern de bunuri de capital poate să beneficieze el însuși de acest avantaj și să importe fără taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea bunurilor de capital în cauză. În mod alternativ, producătorul intern poate solicita să beneficieze de avantajul aferent operațiunilor asimilate exporturilor în ceea ce privește furnizarea de bunuri de capital unui titular de licență EPCGS. |
| --- | --- |

(90)

Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze bunuri de capital pe piața internă. În acest caz, producătorul intern de bunuri de capital poate să beneficieze el însuși de acest avantaj și să importe fără taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea bunurilor de capital în cauză. În mod alternativ, producătorul intern poate solicita să beneficieze de avantajul aferent operațiunilor asimilate exporturilor în ceea ce privește furnizarea de bunuri de capital unui titular de licență EPCGS.

(d)   
  Concluzie privind EPCGS

Concluzie privind EPCGS

| (91) | EPCGS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei constituie o contribuție financiară din partea guvernului Indiei, deoarece această concesie diminuează veniturile din taxe ale guvernului Indiei, care ar fi exigibile în mod normal. În plus, reducerea taxei conferă exportatorului un avantaj, deoarece taxele neplătite la import îmbunătățesc lichiditățile societății. |
| --- | --- |

(91)

EPCGS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei constituie o contribuție financiară din partea guvernului Indiei, deoarece această concesie diminuează veniturile din taxe ale guvernului Indiei, care ar fi exigibile în mod normal. În plus, reducerea taxei conferă exportatorului un avantaj, deoarece taxele neplătite la import îmbunătățesc lichiditățile societății.

| (92) | În plus, sistemul EPCGS este subordonat de drept rezultatelor la export, deoarece licențele nu pot fi obținute fără a încheia un angajament de export. Prin urmare, se consideră că sistemul este specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(92)

În plus, sistemul EPCGS este subordonat de drept rezultatelor la export, deoarece licențele nu pot fi obținute fără a încheia un angajament de export. Prin urmare, se consideră că sistemul este specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

| (93) | EPCGS nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor vamale sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Bunurile de capital nu intră în domeniul de aplicare al unor astfel de sisteme autorizate, astfel cum se specifică la punctul (i) din anexa I la regulamentul de bază, întrucât acestea nu sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate. |
| --- | --- |

(93)

EPCGS nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor vamale sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Bunurile de capital nu intră în domeniul de aplicare al unor astfel de sisteme autorizate, astfel cum se specifică la punctul (i) din anexa I la regulamentul de bază, întrucât acestea nu sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate.

| (94) | În ancheta inițială, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru bunurile de capital importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor bunuri de capital în industria în cauză. Valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită PA, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să se stabilească valoarea totală a avantajului de-a lungul timpului. Rata dobânzii comerciale în perioada de anchetă în India a fost considerată adecvată în acest scop. În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, comisioanele suportate de societăți pentru a obține subvenția au fost deduse din valoarea totală a subvenției, la cerere. |
| --- | --- |

(94)

În ancheta inițială, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru bunurile de capital importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor bunuri de capital în industria în cauză. Valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită PA, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să se stabilească valoarea totală a avantajului de-a lungul timpului. Rata dobânzii comerciale în perioada de anchetă în India a fost considerată adecvată în acest scop. În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, comisioanele suportate de societăți pentru a obține subvenția au fost deduse din valoarea totală a subvenției, la cerere.

| (95) | În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export în perioada de anchetă inițială (numitor), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(95)

În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export în perioada de anchetă inițială (numitor), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (96) | Nivelul subvenției stabilite în perioada anchetei inițiale cu privire la acest sistem a variat între 0,03 % și 0,38 %. |
| --- | --- |

(96)

Nivelul subvenției stabilite în perioada anchetei inițiale cu privire la acest sistem a variat între 0,03 % și 0,38 %.

3.3.2.2.   Continuarea sistemului de subvenționare

| (97) | În cererea de reexaminare și în anexele aferente, solicitantul a furnizat elemente de probă conform cărora producătorii de țevi din fontă ductilă din India au continuat să beneficieze de sistem. Existența sistemului a fost, de asemenea, confirmată de GI în răspunsul la chestionar. În plus, Comisia a stabilit că Tata Metaliks Limited a utilizat sistemul pentru a importa bunuri de capital utilizate la fabricarea produsului în cauză. Avantajul sistemului a putut fi atribuit produsului în cauză în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(97)

În cererea de reexaminare și în anexele aferente, solicitantul a furnizat elemente de probă conform cărora producătorii de țevi din fontă ductilă din India au continuat să beneficieze de sistem. Existența sistemului a fost, de asemenea, confirmată de GI în răspunsul la chestionar. În plus, Comisia a stabilit că Tata Metaliks Limited a utilizat sistemul pentru a importa bunuri de capital utilizate la fabricarea produsului în cauză. Avantajul sistemului a putut fi atribuit produsului în cauză în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (98) | În consecință, Comisia a concluzionat că există suficiente elemente de probă care arată că producătorii-exportatori au continuat să beneficieze, în perioada anchetei de reexaminare, de subvențiile acordate în temeiul sistemului EPCGS. |
| --- | --- |

(98)

În consecință, Comisia a concluzionat că există suficiente elemente de probă care arată că producătorii-exportatori au continuat să beneficieze, în perioada anchetei de reexaminare, de subvențiile acordate în temeiul sistemului EPCGS.

| (99) | Din cauza lipsei de cooperare, nu a fost posibil să se calculeze nivelul exact de subvenționare aferent acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În acest scop, Comisia a recurs la datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază. Nivelul subvenției stabilite în perioada anchetei inițiale cu privire la acest sistem a variat între 0,03 % și 0,38 % (a se vedea considerentul 96). |
| --- | --- |

(99)

Din cauza lipsei de cooperare, nu a fost posibil să se calculeze nivelul exact de subvenționare aferent acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În acest scop, Comisia a recurs la datele disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază. Nivelul subvenției stabilite în perioada anchetei inițiale cu privire la acest sistem a variat între 0,03 % și 0,38 % (a se vedea considerentul 96).

| (100) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că nivelul de subvenționare conferit de acest sistem în perioada anchetei de reexaminare nu a fost neglijabil și, în orice caz, nu a fost mai mic decât nivelurile constatate în ancheta inițială. |
| --- | --- |

(100)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că nivelul de subvenționare conferit de acest sistem în perioada anchetei de reexaminare nu a fost neglijabil și, în orice caz, nu a fost mai mic decât nivelurile constatate în ancheta inițială.

| (101) | În urma comunicării constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că sistemul EPCGS a constituit o subvenție autorizată, deoarece el prevedea scutirea de taxe a produselor exportate destinate consumului intern și, prin urmare, nu putea face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(101)

În urma comunicării constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că sistemul EPCGS a constituit o subvenție autorizată, deoarece el prevedea scutirea de taxe a produselor exportate destinate consumului intern și, prin urmare, nu putea face obiectul unor măsuri compensatorii.

| (102) | Astfel cum s-a reamintit în considerentul 93, bunurile de capital nu intră în domeniul de aplicare al unor astfel de sisteme autorizate, astfel cum se specifică la punctul (i) din anexa I la regulamentul de bază, întrucât acestea nu sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate. Prin urmare, Comisia a respins această afirmație. |
| --- | --- |

(102)

Astfel cum s-a reamintit în considerentul 93, bunurile de capital nu intră în domeniul de aplicare al unor astfel de sisteme autorizate, astfel cum se specifică la punctul (i) din anexa I la regulamentul de bază, întrucât acestea nu sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate. Prin urmare, Comisia a respins această afirmație.

3.3.3.   Sistemul de drawback al taxelor vamale

Sistemul de drawback al taxelor vamale

3.3.3.1.   Constatările anchetei inițiale

| (103) | În cadrul anchetei inițiale, Comisia a constatat că producătorii-exportatori ai produsului în cauză au beneficiat de un sistem de drawback al taxelor vamale care prevede rambursarea unui anumit procent din valoarea FOB a exporturilor (denumit în continuare „rata DDS”). Rata DDS pentru produsul în cauză în cursul perioadei anchetei inițiale a fost de 1,9 % din valoarea FOB. Sistemul DDS era încă aplicabil în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(103)

În cadrul anchetei inițiale, Comisia a constatat că producătorii-exportatori ai produsului în cauză au beneficiat de un sistem de drawback al taxelor vamale care prevede rambursarea unui anumit procent din valoarea FOB a exporturilor (denumit în continuare „rata DDS”). Rata DDS pentru produsul în cauză în cursul perioadei anchetei inițiale a fost de 1,9 % din valoarea FOB. Sistemul DDS era încă aplicabil în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

(a)   
  Temeiul juridic

Temeiul juridic

| (104) | Temeiul juridic aplicabil în cursul perioadei anchetei de reexaminare a constat în Normele din 1995 în materie de drawback pentru taxele vamale și accizele percepute la nivel central (denumite în continuare „Normele DDS din 1995”), astfel cum au fost modificate în 2006 și înlocuite ulterior cu Normele în materie de drawback pentru taxele vamale și accizele percepute la nivel central din 2017 (denumite în continuare „Normele din 2017”), care au intrat în vigoare la 1 octombrie 2017. Metoda de calcul a acestui sistem de drawback al taxelor este descrisă la articolul 3 alineatul (2) din Normele DDS din 1995. Articolul 12 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din normele DDS menționate reglementează declarația pe care producătorii-exportatori trebuie să o depună pentru a beneficia de acest sistem. Aceste norme au rămas identice în Normele DDS din 2017 și corespund articolului 3 alineatul (2) și, respectiv, articolului 13 alineatul (1) litera (a) punctul (ii). |
| --- | --- |

(104)

Temeiul juridic aplicabil în cursul perioadei anchetei de reexaminare a constat în Normele din 1995 în materie de drawback pentru taxele vamale și accizele percepute la nivel central (denumite în continuare „Normele DDS din 1995”), astfel cum au fost modificate în 2006 și înlocuite ulterior cu Normele în materie de drawback pentru taxele vamale și accizele percepute la nivel central din 2017 (denumite în continuare „Normele din 2017”), care au intrat în vigoare la 1 octombrie 2017. Metoda de calcul a acestui sistem de drawback al taxelor este descrisă la articolul 3 alineatul (2) din Normele DDS din 1995. Articolul 12 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din normele DDS menționate reglementează declarația pe care producătorii-exportatori trebuie să o depună pentru a beneficia de acest sistem. Aceste norme au rămas identice în Normele DDS din 2017 și corespund articolului 3 alineatul (2) și, respectiv, articolului 13 alineatul (1) litera (a) punctul (ii).

| (105) | În plus, Circulara nr. 24/2001 conține instrucțiuni specifice privind modul de punere în aplicare a articolului 3 alineatul (2) și declarația pe care exportatorii trebuie să o prezinte în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) litera (a) punctul (ii). |
| --- | --- |

(105)

În plus, Circulara nr. 24/2001 conține instrucțiuni specifice privind modul de punere în aplicare a articolului 3 alineatul (2) și declarația pe care exportatorii trebuie să o prezinte în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) litera (a) punctul (ii).

| (106) | Articolul 4 din Normele DDS din 1995 prevede că administrația publică centrală poate revizui cuantumul sau ratele stabilite în conformitate cu articolul 3. GI a efectuat o serie de modificări, ultimele modificări care revizuiesc ratele fiind Notificarea nr. 95/2018 – CUSTOMS și Notificarea nr. 07/2020 – CUSTOMS. |
| --- | --- |

(106)

Articolul 4 din Normele DDS din 1995 prevede că administrația publică centrală poate revizui cuantumul sau ratele stabilite în conformitate cu articolul 3. GI a efectuat o serie de modificări, ultimele modificări care revizuiesc ratele fiind Notificarea nr. 95/2018 – CUSTOMS și Notificarea nr. 07/2020 – CUSTOMS.

| (107) | Rata DDS pentru produsul în cauză în cursul perioadei anchetei inițiale a fost de 1,9 % din valoarea FOB. |
| --- | --- |

(107)

Rata DDS pentru produsul în cauză în cursul perioadei anchetei inițiale a fost de 1,9 % din valoarea FOB.

(b)   
  Eligibilitatea

Eligibilitatea

| (108) | Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem. |
| --- | --- |

(108)

Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.

(c)   
  Aplicarea practică

Aplicarea practică

| (109) | În cadrul acestui sistem, orice societate care exportă produse eligibile are dreptul să primească un cuantum corespunzător unui procent din valoarea FOB declarată a produsului exportat. Articolul 3 alineatul (2) din Normele în materie de drawback pentru accizele vamale și accizele percepute la nivel central specifică modul în care se calculează valoarea subvenției. Cuantumul rambursabil se stabilește pe baza valorilor medii la nivel de industrie ale taxelor vamale percepute pentru materiile prime importate și pe baza ratei medii de consum a industriei colectate de la ceea ce GI consideră a fi producători reprezentativi ai produselor pentru export eligibile (așa numita „rată pentru întreaga industrie” sau „RII”). GI exprimă ulterior cuantumul care trebuie restituit ca procent din valoarea medie la export a produselor exportate eligibile. |
| --- | --- |

(109)

În cadrul acestui sistem, orice societate care exportă produse eligibile are dreptul să primească un cuantum corespunzător unui procent din valoarea FOB declarată a produsului exportat. Articolul 3 alineatul (2) din Normele în materie de drawback pentru accizele vamale și accizele percepute la nivel central specifică modul în care se calculează valoarea subvenției. Cuantumul rambursabil se stabilește pe baza valorilor medii la nivel de industrie ale taxelor vamale percepute pentru materiile prime importate și pe baza ratei medii de consum a industriei colectate de la ceea ce GI consideră a fi producători reprezentativi ai produselor pentru export eligibile (așa numita „rată pentru întreaga industrie” sau „RII”). GI exprimă ulterior cuantumul care trebuie restituit ca procent din valoarea medie la export a produselor exportate eligibile.

| (110) | GI utilizează acest procent pentru a calcula cuantumul de drawback al taxelor la care au dreptul toți exportatorii eligibili. Rata pentru acest sistem este stabilită de către GI pentru fiecare produs în parte. |
| --- | --- |

(110)

GI utilizează acest procent pentru a calcula cuantumul de drawback al taxelor la care au dreptul toți exportatorii eligibili. Rata pentru acest sistem este stabilită de către GI pentru fiecare produs în parte.

| (111) | Potrivit GI, drawback-ul taxelor vamale poate fi determinat, de asemenea, pe baza incidenței reale a taxelor, în cazul produselor care nu sunt eligibile pentru „RII” sau în cazul societăților care constată că „RII” reduce cu mai puțin de 80 % incidența efectivă a taxei/impozitelor. |
| --- | --- |

(111)

Potrivit GI, drawback-ul taxelor vamale poate fi determinat, de asemenea, pe baza incidenței reale a taxelor, în cazul produselor care nu sunt eligibile pentru „RII” sau în cazul societăților care constată că „RII” reduce cu mai puțin de 80 % incidența efectivă a taxei/impozitelor.

| (112) | Pentru a putea beneficia de acest sistem, o societate trebuie să exporte. Atunci când datele privind expedierea sunt introduse în serverul autorității vamale, se indică faptul că exportul are loc în temeiul DDS și că valoarea DDS este stabilită în mod irevocabil. După expediere și după ce societatea a completat declarația generală de export (Export General Manifest – „EGM”), iar biroul vamal a verificat documentul respectiv în raport cu datele din avizul de expediere, sunt îndeplinite toate condițiile pentru a autoriza plata cuantumului de drawback, fie prin plată directă în contul bancar al exportatorului, fie prin mandat de plată. |
| --- | --- |

(112)

Pentru a putea beneficia de acest sistem, o societate trebuie să exporte. Atunci când datele privind expedierea sunt introduse în serverul autorității vamale, se indică faptul că exportul are loc în temeiul DDS și că valoarea DDS este stabilită în mod irevocabil. După expediere și după ce societatea a completat declarația generală de export (Export General Manifest – „EGM”), iar biroul vamal a verificat documentul respectiv în raport cu datele din avizul de expediere, sunt îndeplinite toate condițiile pentru a autoriza plata cuantumului de drawback, fie prin plată directă în contul bancar al exportatorului, fie prin mandat de plată.

Export General Manifest

| (113) | De asemenea, exportatorul trebuie să furnizeze dovezi ale realizării veniturilor obținute din export, prin intermediul unui certificat bancar (Bank Realisation Certificate – „BRC”). Acest document poate fi furnizat după plata cuantumului de drawback. GI recuperează cuantumul plătit, în cazul în care exportatorul nu prezintă BRC într-un anumit termen-limită. |
| --- | --- |

(113)

De asemenea, exportatorul trebuie să furnizeze dovezi ale realizării veniturilor obținute din export, prin intermediul unui certificat bancar (Bank Realisation Certificate – „BRC”). Acest document poate fi furnizat după plata cuantumului de drawback. GI recuperează cuantumul plătit, în cazul în care exportatorul nu prezintă BRC într-un anumit termen-limită.

Bank Realisation Certificate

| (114) | Cuantumul de drawback poate fi utilizat în orice scop și, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, poate fi înscris ca venituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. |
| --- | --- |

(114)

Cuantumul de drawback poate fi utilizat în orice scop și, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, poate fi înscris ca venituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită.

(d)   
  Concluzie privind DDS

Concluzie privind DDS

| (115) | În ancheta inițială, Comisia a constatat că DDS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Așa-numitul cuantum de drawback al taxelor este o contribuție financiară acordată de GI, luând forma unui transfer direct de fonduri de către acesta din urmă. Nu există restricții în ceea ce privește utilizarea acestor fonduri. De asemenea, cuantumul de drawback al taxelor conferă un beneficiu exportatorului, întrucât acesta îi îmbunătățește lichiditățile. |
| --- | --- |

(115)

În ancheta inițială, Comisia a constatat că DDS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Așa-numitul cuantum de drawback al taxelor este o contribuție financiară acordată de GI, luând forma unui transfer direct de fonduri de către acesta din urmă. Nu există restricții în ceea ce privește utilizarea acestor fonduri. De asemenea, cuantumul de drawback al taxelor conferă un beneficiu exportatorului, întrucât acesta îi îmbunătățește lichiditățile.

| (116) | Rata de drawback al taxelor vamale pentru exporturi este stabilită de către GI pentru fiecare produs în parte. Cu toate acestea, deși se face referire la subvenție ca drawback al taxelor, sistemul nu prezintă toate caracteristicile unui sistem autorizat de drawback al taxelor sau ale unui sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă nici normele enunțate în anexa I litera (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputuri) din regulamentul de bază. Plata în numerar către exportator nu este legată neapărat de plata efectivă a taxelor de import asupra materiilor prime și nu reprezintă un credit pentru taxe utilizat pentru compensarea taxelor la import corespunzătoare unor importuri de materii prime trecute sau viitoare. În plus, nu există un sistem sau o procedură care să confirme mijloacele de producție care sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate și cantitățile acestora. În plus, GI nu a efectuat o examinare ulterioară pe baza mijloacelor de producție efective implicate, ceea ce ar fi normal să facă în absența unui sistem de verificare aplicat în mod efectiv (anexa II punctul 5 și anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază). |
| --- | --- |

(116)

Rata de drawback al taxelor vamale pentru exporturi este stabilită de către GI pentru fiecare produs în parte. Cu toate acestea, deși se face referire la subvenție ca drawback al taxelor, sistemul nu prezintă toate caracteristicile unui sistem autorizat de drawback al taxelor sau ale unui sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă nici normele enunțate în anexa I litera (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputuri) din regulamentul de bază. Plata în numerar către exportator nu este legată neapărat de plata efectivă a taxelor de import asupra materiilor prime și nu reprezintă un credit pentru taxe utilizat pentru compensarea taxelor la import corespunzătoare unor importuri de materii prime trecute sau viitoare. În plus, nu există un sistem sau o procedură care să confirme mijloacele de producție care sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate și cantitățile acestora. În plus, GI nu a efectuat o examinare ulterioară pe baza mijloacelor de producție efective implicate, ceea ce ar fi normal să facă în absența unui sistem de verificare aplicat în mod efectiv (anexa II punctul 5 și anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază).

| (117) | Plata de către GI în urma exporturilor efectuate de exportatori este condiționată de rezultatele la export, prin urmare, se consideră că acest sistem este specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(117)

Plata de către GI în urma exporturilor efectuate de exportatori este condiționată de rezultatele la export, prin urmare, se consideră că acest sistem este specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

| (118) | Ținând cont de cele de mai sus, Comisia concluzionează că DDS poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(118)

Ținând cont de cele de mai sus, Comisia concluzionează că DDS poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

(e)   
  Calcularea valorii subvenției

Calcularea valorii subvenției

| (119) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și articolul 5 din regulamentul de bază, Comisia a calculat în ancheta inițială valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii în funcție de avantajul conferit beneficiarului (care este cuantumul primit cu titlu de drawback al taxelor), constatat pe perioada anchetei inițiale. În această privință, Comisia a stabilit că avantajul este conferit beneficiarului în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI trebuie să plătească cuantumul de drawback, care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. După ce autoritățile vamale emit un aviz de expediere la export care indică, printre altele, cuantumul de drawback care trebuie acordat pentru tranzacția la export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. |
| --- | --- |

(119)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și articolul 5 din regulamentul de bază, Comisia a calculat în ancheta inițială valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii în funcție de avantajul conferit beneficiarului (care este cuantumul primit cu titlu de drawback al taxelor), constatat pe perioada anchetei inițiale. În această privință, Comisia a stabilit că avantajul este conferit beneficiarului în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI trebuie să plătească cuantumul de drawback, care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. După ce autoritățile vamale emit un aviz de expediere la export care indică, printre altele, cuantumul de drawback care trebuie acordat pentru tranzacția la export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției.

| (120) | Având în vedere lipsa de cooperare a principalilor producători-exportatori, astfel cum se menționează în considerentul 55, Comisia nu a fost în măsură să verifice dacă aceștia plătesc efectiv taxe de import pentru materiile prime utilizate la fabricarea produsului în cauză. În cazul în care această afirmație ar fi fost confirmată, în pofida absenței unui sistem sau a unei proceduri care să confirme care sunt mijloacele de producție consumate în procesul de fabricare a produselor exportate și în ce cantități, Comisia ar fi efectuat o verificare a taxelor vamale plătite pentru calcularea remiterii în exces, în conformitate cu anexa II punctul 5 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(120)

Având în vedere lipsa de cooperare a principalilor producători-exportatori, astfel cum se menționează în considerentul 55, Comisia nu a fost în măsură să verifice dacă aceștia plătesc efectiv taxe de import pentru materiile prime utilizate la fabricarea produsului în cauză. În cazul în care această afirmație ar fi fost confirmată, în pofida absenței unui sistem sau a unei proceduri care să confirme care sunt mijloacele de producție consumate în procesul de fabricare a produselor exportate și în ce cantități, Comisia ar fi efectuat o verificare a taxelor vamale plătite pentru calcularea remiterii în exces, în conformitate cu anexa II punctul 5 din regulamentul de bază.

| (121) | Ținând cont de cele prezentate mai sus, Comisia a considerat adecvat ca avantajul conferit în temeiul DDS să fie calculat adunând cuantumurile de drawback obținute pentru tranzacțiile la export realizate în cadrul acestui sistem în cursul perioadei anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(121)

Ținând cont de cele prezentate mai sus, Comisia a considerat adecvat ca avantajul conferit în temeiul DDS să fie calculat adunând cuantumurile de drawback obținute pentru tranzacțiile la export realizate în cadrul acestui sistem în cursul perioadei anchetei inițiale.

| (122) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a acordat aceste subvenții pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export de societate pe perioada anchetei inițiale ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(122)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a acordat aceste subvenții pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export de societate pe perioada anchetei inițiale ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (123) | Nivelurile subvenției stabilite cu privire la acest sistem în cursul perioadei anchetei inițiale a variat între 1,37 % și 1,66 %. |
| --- | --- |

(123)

Nivelurile subvenției stabilite cu privire la acest sistem în cursul perioadei anchetei inițiale a variat între 1,37 % și 1,66 %.

3.3.3.2.   Continuarea sistemului de subvenționare

| (124) | În cererea de reexaminare și în anexele aferente, solicitantul a furnizat elemente de probă conform cărora industria țevilor din fontă ductilă a continuat să beneficieze de DDS în cursul perioadei anchetei de reexaminare. De asemenea, GI a confirmat continuarea DDS în răspunsul la chestionar. În plus, producătorul cooperant, Tata Metaliks Limited, a beneficiat, de asemenea, de acest sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în principal pentru exporturile sale către țări terțe. |
| --- | --- |

(124)

În cererea de reexaminare și în anexele aferente, solicitantul a furnizat elemente de probă conform cărora industria țevilor din fontă ductilă a continuat să beneficieze de DDS în cursul perioadei anchetei de reexaminare. De asemenea, GI a confirmat continuarea DDS în răspunsul la chestionar. În plus, producătorul cooperant, Tata Metaliks Limited, a beneficiat, de asemenea, de acest sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în principal pentru exporturile sale către țări terțe.

| (125) | În răspunsurile lor la chestionar, atât Tata Metaliks Limited, cât și GI au susținut că DDS nu constituia o subvenție care poate face obiectul măsurilor compensatorii. GI a susținut, de asemenea, că, pentru a constitui o subvenție, drawback-ul impozitelor indirecte sau al taxelor la import trebuie să depășească valoarea unor astfel de taxe sau impozite percepute efectiv cu privire la mijloacele de producție consumate pentru fabricarea produsului exportat. Chiar și în astfel de cazuri, în opinia GI, numai drawback-ul excedentar ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii. În sprijinul cererii, GI a făcut trimitere la raportul grupului special European Union – Countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalate from Pakistan (Uniunea Europeană – măsuri compensatorii privind anumite tipuri de polietilentereftalat din Pakistan), WT/DS486/R. |
| --- | --- |

(125)

În răspunsurile lor la chestionar, atât Tata Metaliks Limited, cât și GI au susținut că DDS nu constituia o subvenție care poate face obiectul măsurilor compensatorii. GI a susținut, de asemenea, că, pentru a constitui o subvenție, drawback-ul impozitelor indirecte sau al taxelor la import trebuie să depășească valoarea unor astfel de taxe sau impozite percepute efectiv cu privire la mijloacele de producție consumate pentru fabricarea produsului exportat. Chiar și în astfel de cazuri, în opinia GI, numai drawback-ul excedentar ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii. În sprijinul cererii, GI a făcut trimitere la raportul grupului special European Union – Countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalate from Pakistan (Uniunea Europeană – măsuri compensatorii privind anumite tipuri de polietilentereftalat din Pakistan), WT/DS486/R.

European Union – Countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalate from Pakistan

| (126) | GI a susținut în plus că eligibilitatea în temeiul sistemului nu era condiționată de rezultatele la export și nici limitată la vreun sector, o industrie și/sau o regiune. În opinia sa, drawback-ul neutralizează taxele vamale și accizele centrale plătite, calculate pe baza cantităților medii de mijloacele de producție relevante (importate și interne), despre care se observă că sunt utilizate în mod obișnuit la fabricarea categoriei de produse exportate. Modul diferit de aprovizionare cu mijloace de producție al exportatorilor individuali este luat în considerare și echilibrat în medii. Prin urmare, GI a considerat că DDS era o reducere a impozitelor/taxelor și nu o subvenție. |
| --- | --- |

(126)

GI a susținut în plus că eligibilitatea în temeiul sistemului nu era condiționată de rezultatele la export și nici limitată la vreun sector, o industrie și/sau o regiune. În opinia sa, drawback-ul neutralizează taxele vamale și accizele centrale plătite, calculate pe baza cantităților medii de mijloacele de producție relevante (importate și interne), despre care se observă că sunt utilizate în mod obișnuit la fabricarea categoriei de produse exportate. Modul diferit de aprovizionare cu mijloace de producție al exportatorilor individuali este luat în considerare și echilibrat în medii. Prin urmare, GI a considerat că DDS era o reducere a impozitelor/taxelor și nu o subvenție.

| (127) | Astfel cum s-a detaliat în considerentele 115-118, Comisia a considerat în ancheta inițială că DDS nu prezenta toate caracteristicile unui sistem autorizat de drawback al taxelor sau ale unui sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Contrar declarațiilor GI, avantajele primite de societăți în temeiul DDS nu au nicio legătură directă cu taxele datorate pentru importurile de materii prime utilizate de societate în produsele exportate. O societate exportatoare primește plăți în numerar, care sunt legate numai de valoarea FOB a exporturilor sale. Societățile nu sunt obligate să importe deloc materii prime. |
| --- | --- |

(127)

Astfel cum s-a detaliat în considerentele 115-118, Comisia a considerat în ancheta inițială că DDS nu prezenta toate caracteristicile unui sistem autorizat de drawback al taxelor sau ale unui sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Contrar declarațiilor GI, avantajele primite de societăți în temeiul DDS nu au nicio legătură directă cu taxele datorate pentru importurile de materii prime utilizate de societate în produsele exportate. O societate exportatoare primește plăți în numerar, care sunt legate numai de valoarea FOB a exporturilor sale. Societățile nu sunt obligate să importe deloc materii prime.

| (128) | Prin urmare, întrucât mecanismul sistemului nu prevede evaluarea, pentru fiecare societate, a impozitelor/taxelor plătite pentru mijloacele de producție consumate, Comisia nu poate considera întreaga valoare a drawback-ului taxelor în temeiul DDS ca o simplă compensație pentru impozitele/taxele plătite de societăți pentru materiile prime consumate în producția produsului în cauză. În cele din urmă, având în vedere lipsa de cooperare a principalilor producători-exportatori, Comisia nu a fost în măsură să verifice legăturile specifice fiecărui caz între avantajul conferit de DDS și taxele potențiale plătite la importul de materii prime utilizate la fabricarea produsului în cauză. |
| --- | --- |

(128)

Prin urmare, întrucât mecanismul sistemului nu prevede evaluarea, pentru fiecare societate, a impozitelor/taxelor plătite pentru mijloacele de producție consumate, Comisia nu poate considera întreaga valoare a drawback-ului taxelor în temeiul DDS ca o simplă compensație pentru impozitele/taxele plătite de societăți pentru materiile prime consumate în producția produsului în cauză. În cele din urmă, având în vedere lipsa de cooperare a principalilor producători-exportatori, Comisia nu a fost în măsură să verifice legăturile specifice fiecărui caz între avantajul conferit de DDS și taxele potențiale plătite la importul de materii prime utilizate la fabricarea produsului în cauză.

| (129) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în perioada anchetei de reexaminare, DDS a continuat să ofere avantaje producătorilor-exportatori de țevi din fontă ductilă din India. În plus, în lipsa cooperării unui producător-exportator cu un volum reprezentativ de exporturi către Uniune în perioada anchetei de reexaminare, Comisia nu a dispus de informații specifice societății pe baza cărora să se calculeze cuantumul subvenției acordate în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, având în vedere constatarea continuării subvenționării la care s-a ajuns în contextul actualei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia nu a considerat că este necesar să calculeze acest cuantum. În plus, cu toate că, de la perioada anchetei inițiale, rata de drawback al taxelor pentru produsul în cauză a scăzut ușor (de la 1,9 % la 1,8 % și apoi la 1,6 % în perioada anchetei de reexaminare), normele DDS au rămas neschimbate. Chiar dacă scăderea (de 16 %) a ratei DDS s-a tradus printr-o scădere proporțională a nivelurilor de subvenționare în comparație cu nivelurile constatate în ancheta inițială (de la 1,37 % la 1,66 %), Comisia a considerat că acest nivel de subvenționare în cadrul sistemului rămânea, în continuare, deloc neglijabil. |
| --- | --- |

(129)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în perioada anchetei de reexaminare, DDS a continuat să ofere avantaje producătorilor-exportatori de țevi din fontă ductilă din India. În plus, în lipsa cooperării unui producător-exportator cu un volum reprezentativ de exporturi către Uniune în perioada anchetei de reexaminare, Comisia nu a dispus de informații specifice societății pe baza cărora să se calculeze cuantumul subvenției acordate în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, având în vedere constatarea continuării subvenționării la care s-a ajuns în contextul actualei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia nu a considerat că este necesar să calculeze acest cuantum. În plus, cu toate că, de la perioada anchetei inițiale, rata de drawback al taxelor pentru produsul în cauză a scăzut ușor (de la 1,9 % la 1,8 % și apoi la 1,6 % în perioada anchetei de reexaminare), normele DDS au rămas neschimbate. Chiar dacă scăderea (de 16 %) a ratei DDS s-a tradus printr-o scădere proporțională a nivelurilor de subvenționare în comparație cu nivelurile constatate în ancheta inițială (de la 1,37 % la 1,66 %), Comisia a considerat că acest nivel de subvenționare în cadrul sistemului rămânea, în continuare, deloc neglijabil.

| (130) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în perioada anchetei de reexaminare, sistemul DDS a continuat să acorde subvenții producătorilor de țevi din fontă ductilă. |
| --- | --- |

(130)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în perioada anchetei de reexaminare, sistemul DDS a continuat să acorde subvenții producătorilor de țevi din fontă ductilă.

| (131) | După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că există o legătură adecvată între ratele de drawback al taxelor vamale și taxele plătite pentru materialele consumate în procesul de fabricație a produsului în cauză. Societatea a menționat, în special, că, pentru a beneficia de drawback-ul taxelor, exportatorii trebuie să prezinte avizul de expediere, menționând cererea de drawback al taxelor vamale aplicabilă produsului. Autoritățile vamale indiene generează numai după verificare un aviz de expediere care menționează cuantumul de drawback al taxelor vamale. Prin urmare, în opinia sa, drawback-ul taxelor vamale nu constituia o remitere excesivă. |
| --- | --- |

(131)

După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că există o legătură adecvată între ratele de drawback al taxelor vamale și taxele plătite pentru materialele consumate în procesul de fabricație a produsului în cauză. Societatea a menționat, în special, că, pentru a beneficia de drawback-ul taxelor, exportatorii trebuie să prezinte avizul de expediere, menționând cererea de drawback al taxelor vamale aplicabilă produsului. Autoritățile vamale indiene generează numai după verificare un aviz de expediere care menționează cuantumul de drawback al taxelor vamale. Prin urmare, în opinia sa, drawback-ul taxelor vamale nu constituia o remitere excesivă.

| (132) | Astfel cum s-a explicat deja în detaliu în considerentul 109, Comisia a considerat că cererea de drawback al taxelor vamale se referă la un procent fix dintr-un cuantum care urmează să fie rambursat. Ea a observat că un astfel de cuantum nu corespundea neapărat unui cuantum al taxelor pe care o societate l-ar plăti pentru mijloacele de producție consumate în procesul de producție. În plus, astfel cum s-a menționat în considerentul 128, lipsa de cooperare a producătorilor-exportatori a făcut imposibilă verificarea faptului dacă aceștia plătesc efectiv taxe de import pentru materiile prime utilizate pentru fabricarea produsului în cauză. Prin urmare, Comisia a respins afirmația. |
| --- | --- |

(132)

Astfel cum s-a explicat deja în detaliu în considerentul 109, Comisia a considerat că cererea de drawback al taxelor vamale se referă la un procent fix dintr-un cuantum care urmează să fie rambursat. Ea a observat că un astfel de cuantum nu corespundea neapărat unui cuantum al taxelor pe care o societate l-ar plăti pentru mijloacele de producție consumate în procesul de producție. În plus, astfel cum s-a menționat în considerentul 128, lipsa de cooperare a producătorilor-exportatori a făcut imposibilă verificarea faptului dacă aceștia plătesc efectiv taxe de import pentru materiile prime utilizate pentru fabricarea produsului în cauză. Prin urmare, Comisia a respins afirmația.

3.3.4.   Furnizarea de minereu de fier contra unei remunerații mai mici decât ar fi adecvată

Furnizarea de minereu de fier contra unei remunerații mai mici decât ar fi adecvată

3.3.4.1.   Constatările anchetei inițiale

| (133) | În ancheta inițială, Comisia a considerat că, printr-un set de măsuri, GI a însărcinat societățile de exploatare minieră a minereului de fier să furnizeze minereu de fier contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. Această furnizare de bunuri a constituit un avantaj financiar pentru beneficiari și a fost considerată specifică și, prin urmare, poate face obiectul unor măsuri compensatorii (21). |
| --- | --- |

(133)

În ancheta inițială, Comisia a considerat că, printr-un set de măsuri, GI a însărcinat societățile de exploatare minieră a minereului de fier să furnizeze minereu de fier contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. Această furnizare de bunuri a constituit un avantaj financiar pentru beneficiari și a fost considerată specifică și, prin urmare, poate face obiectul unor măsuri compensatorii (21).

21

| (134) | În primul rând, începând din martie 2007, GI a instituit taxe la export pentru minereul de fier, inițial la o rată de 300 INR pe tonă (ceea ce corespunde unui procent cuprins între 12 % și 15 %). În martie 2011, rata a fost majorată la 20 %, iar în decembrie 2011 ea a crescut din nou, până la 30 %. O astfel de limitare a exporturilor prin intermediul taxelor la export viza protejarea și promovarea industriilor din aval prin furnizarea de materii prime și mijloace de producție ieftine industriilor interne din aval. |
| --- | --- |

(134)

În primul rând, începând din martie 2007, GI a instituit taxe la export pentru minereul de fier, inițial la o rată de 300 INR pe tonă (ceea ce corespunde unui procent cuprins între 12 % și 15 %). În martie 2011, rata a fost majorată la 20 %, iar în decembrie 2011 ea a crescut din nou, până la 30 %. O astfel de limitare a exporturilor prin intermediul taxelor la export viza protejarea și promovarea industriilor din aval prin furnizarea de materii prime și mijloace de producție ieftine industriilor interne din aval.

| (135) | În al doilea rând, în mai 2008, Ministerul Căilor Ferate a introdus o „politică de dublă taxare a transportului feroviar de marfă” (Dual-Freight Policy, denumită în continuare „DFP”), care prevede o diferență de taxare a transportului de minereu de fier pentru consumul intern și, respectiv, pentru export. Știind că transportul feroviar de marfă reprezintă o parte foarte importantă din costul total al minereului de fier, diferența medie dintre transportul minereului de fier pentru consumul intern și cel pentru export a fost triplă. |
| --- | --- |

(135)

În al doilea rând, în mai 2008, Ministerul Căilor Ferate a introdus o „politică de dublă taxare a transportului feroviar de marfă” (Dual-Freight Policy, denumită în continuare „DFP”), care prevede o diferență de taxare a transportului de minereu de fier pentru consumul intern și, respectiv, pentru export. Știind că transportul feroviar de marfă reprezintă o parte foarte importantă din costul total al minereului de fier, diferența medie dintre transportul minereului de fier pentru consumul intern și cel pentru export a fost triplă.

Dual-Freight Policy

| (136) | Prin urmare, aceste două măsuri care au vizat descurajarea exporturilor de minereu de fier, constituind astfel un sistem de „restricții specifice la export”, au fost, în principiu, instituite în 2007/2008 și extinse în continuare în martie și decembrie 2011, odată cu creșterea ratei taxei la export pentru minereul de fier. |
| --- | --- |

(136)

Prin urmare, aceste două măsuri care au vizat descurajarea exporturilor de minereu de fier, constituind astfel un sistem de „restricții specifice la export”, au fost, în principiu, instituite în 2007/2008 și extinse în continuare în martie și decembrie 2011, odată cu creșterea ratei taxei la export pentru minereul de fier.

| (137) | Pentru a stabili dacă primul element a fost îndeplinit, și anume dacă a existat o însărcinare sau un ordin din partea GI către societățile de exploatare minieră a minereului de fier, Comisia a analizat dacă sprijinul acordat de GI industriei țevilor din fontă ductilă (în special prin distorsiunile de preț constatate pentru minereul de fier) a fost efectiv un „obiectiv” al unei politici guvernamentale (spre deosebire de un simplu „efect secundar” al exercitării competențelor generale de reglementare). Comisia a luat notă de faptul că o serie de documente i-au susținut concluzia conform căreia GI a urmărit în mod explicit ca obiectiv de politică sprijinirea industriei țevilor din fontă ductilă. În special, în raportul Dang din 2005 se menționa în mod explicit obiectivul de politică privind sprijinirea producătorilor de oțel din India („acces garantat la rezerve interne de minereu de fier la un preț redus față de prețurile practicate la nivel mondial”), precum și faptul că acest avantaj trebuia păstrat și stimulat. Comisia a observat că, în conformitate cu obiectivele de politică stabilite în raportul respectiv, GI a luat anumite măsuri pentru a sprijini în mod expres industria țevilor din fontă ductilă. |
| --- | --- |

(137)

Pentru a stabili dacă primul element a fost îndeplinit, și anume dacă a existat o însărcinare sau un ordin din partea GI către societățile de exploatare minieră a minereului de fier, Comisia a analizat dacă sprijinul acordat de GI industriei țevilor din fontă ductilă (în special prin distorsiunile de preț constatate pentru minereul de fier) a fost efectiv un „obiectiv” al unei politici guvernamentale (spre deosebire de un simplu „efect secundar” al exercitării competențelor generale de reglementare). Comisia a luat notă de faptul că o serie de documente i-au susținut concluzia conform căreia GI a urmărit în mod explicit ca obiectiv de politică sprijinirea industriei țevilor din fontă ductilă. În special, în raportul Dang din 2005 se menționa în mod explicit obiectivul de politică privind sprijinirea producătorilor de oțel din India („acces garantat la rezerve interne de minereu de fier la un preț redus față de prețurile practicate la nivel mondial”), precum și faptul că acest avantaj trebuia păstrat și stimulat. Comisia a observat că, în conformitate cu obiectivele de politică stabilite în raportul respectiv, GI a luat anumite măsuri pentru a sprijini în mod expres industria țevilor din fontă ductilă.

acces garantat la rezerve interne de minereu de fier la un preț redus față de prețurile practicate la nivel mondial

| (138) | Diverse documente oficiale au arătat legătura dintre obiectivele de politică de sprijinire a industriei țevilor din fontă ductilă și măsurile aferente luate cu succes de GI pentru atingerea acestor obiective, cum ar fi, în special, raportul Grupului de lucru pentru industria siderurgică pentru cel de-al 12-lea plan cincinal, publicat în noiembrie 2011. |
| --- | --- |

(138)

Diverse documente oficiale au arătat legătura dintre obiectivele de politică de sprijinire a industriei țevilor din fontă ductilă și măsurile aferente luate cu succes de GI pentru atingerea acestor obiective, cum ar fi, în special, raportul Grupului de lucru pentru industria siderurgică pentru cel de-al 12-lea plan cincinal, publicat în noiembrie 2011.

| (139) | Comisia a constatat că, prin impunerea unor astfel de limitări specifice ale exporturilor (în special, prin taxele la export și politica de dublă taxare a transportului feroviar de marfă), GI a pus societățile de exploatare minieră a minereului de fier din India într-o situație irațională din punct de vedere economic, care le-a determinat să își vândă bunurile la un preț mai mic decât ar putea obține în lipsa acestei politici. Într-adevăr, măsurile luate de GI au limitat libertatea de acțiune a societăților de exploatare minieră a minereului de fier, limitând, în practică, decizia lor comercială în ceea ce privește locul în care să își vândă produsul și prețul de vânzare, orientându-le astfel să furnizeze minereu de fier pe piața internă contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. |
| --- | --- |

(139)

Comisia a constatat că, prin impunerea unor astfel de limitări specifice ale exporturilor (în special, prin taxele la export și politica de dublă taxare a transportului feroviar de marfă), GI a pus societățile de exploatare minieră a minereului de fier din India într-o situație irațională din punct de vedere economic, care le-a determinat să își vândă bunurile la un preț mai mic decât ar putea obține în lipsa acestei politici. Într-adevăr, măsurile luate de GI au limitat libertatea de acțiune a societăților de exploatare minieră a minereului de fier, limitând, în practică, decizia lor comercială în ceea ce privește locul în care să își vândă produsul și prețul de vânzare, orientându-le astfel să furnizeze minereu de fier pe piața internă contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

| (140) | De asemenea, Comisia a constatat că GI „se aștepta” ca societățile de exploatare minieră a minereului de fier să nu reducă în mod dramatic producția internă (având în vedere măsurile restrictive în vigoare privind exporturile), ci să mențină o aprovizionare stabilă cu minereu de fier intern. Într-adevăr, Comisia a observat că era ușor să se prevadă ex ante că societățile de exploatare minieră a minereului de fier nu vor împiedica investițiile inițiale semnificative și costurile fixe ridicate prin scăderea producției doar pentru a evita oferta excedentară și presiunea descendentă ulterioară asupra prețurilor interne ca urmare a măsurilor GI. Cu alte cuvinte, în momentul aplicării limitărilor specifice ale exporturilor, GI știa cum vor reacționa la această măsură producătorii de minereu de fier și ce consecințe vor rezulta pentru aceștia. Având în vedere operațiunile lor comerciale și structura costurilor, cu toate că acești producători își pot reduce într-o mică proporție producția internă pentru a face față restricțiilor la export, aceștia nu o vor stopa sau reduce la un nivel foarte scăzut și, într-adevăr, datele au arătat efectele scontate. În perioada 2012-2013, vânzările la export au scăzut cu mai mult de 60 % comparativ cu perioada 2011-2012 și au continuat să scadă considerabil, ajungând la o scădere de 84 % în 2014-2015 comparativ cu 2011-2012. În același timp, producția a scăzut doar cu 24 % între 2011-2012 și 2014-2015. În acest sens, Comisia a constatat că producătorilor de mijloace de producție li s-a „ordonat” sau au fost „însărcinați” de guvern să furnizeze bunuri utilizatorilor interni de minereu de fier, și anume fabricanților de oțel, inclusiv producătorilor de țevi din fontă ductilă, contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. Societăților de exploatare minieră a minereului de fier li s-a atribuit responsabilitatea de a crea în India o piață internă artificială, compartimentată, cu prețuri scăzute și, în acest sens, ele au acționat drept intermediar al GI în vederea executării politicii acestuia de furnizare a minereului de fier pentru industria țevilor din fontă ductilă contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. |
| --- | --- |

(140)

De asemenea, Comisia a constatat că GI „se aștepta” ca societățile de exploatare minieră a minereului de fier să nu reducă în mod dramatic producția internă (având în vedere măsurile restrictive în vigoare privind exporturile), ci să mențină o aprovizionare stabilă cu minereu de fier intern. Într-adevăr, Comisia a observat că era ușor să se prevadă ex ante că societățile de exploatare minieră a minereului de fier nu vor împiedica investițiile inițiale semnificative și costurile fixe ridicate prin scăderea producției doar pentru a evita oferta excedentară și presiunea descendentă ulterioară asupra prețurilor interne ca urmare a măsurilor GI. Cu alte cuvinte, în momentul aplicării limitărilor specifice ale exporturilor, GI știa cum vor reacționa la această măsură producătorii de minereu de fier și ce consecințe vor rezulta pentru aceștia. Având în vedere operațiunile lor comerciale și structura costurilor, cu toate că acești producători își pot reduce într-o mică proporție producția internă pentru a face față restricțiilor la export, aceștia nu o vor stopa sau reduce la un nivel foarte scăzut și, într-adevăr, datele au arătat efectele scontate. În perioada 2012-2013, vânzările la export au scăzut cu mai mult de 60 % comparativ cu perioada 2011-2012 și au continuat să scadă considerabil, ajungând la o scădere de 84 % în 2014-2015 comparativ cu 2011-2012. În același timp, producția a scăzut doar cu 24 % între 2011-2012 și 2014-2015. În acest sens, Comisia a constatat că producătorilor de mijloace de producție li s-a „ordonat” sau au fost „însărcinați” de guvern să furnizeze bunuri utilizatorilor interni de minereu de fier, și anume fabricanților de oțel, inclusiv producătorilor de țevi din fontă ductilă, contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. Societăților de exploatare minieră a minereului de fier li s-a atribuit responsabilitatea de a crea în India o piață internă artificială, compartimentată, cu prețuri scăzute și, în acest sens, ele au acționat drept intermediar al GI în vederea executării politicii acestuia de furnizare a minereului de fier pentru industria țevilor din fontă ductilă contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

ex ante

| (141) | În cele din urmă, Comisia a găsit, de asemenea, elemente de probă care arată că GI însuși a recunoscut succesul politicii sale de restricționare a exporturilor specifice, arătând că rezultatul a fost premeditat, și nu doar un efect secundar al măsurilor de reglementare. |
| --- | --- |

(141)

În cele din urmă, Comisia a găsit, de asemenea, elemente de probă care arată că GI însuși a recunoscut succesul politicii sale de restricționare a exporturilor specifice, arătând că rezultatul a fost premeditat, și nu doar un efect secundar al măsurilor de reglementare.

| (142) | În concluzie, Comisia a constatat că GI a însărcinat societățile de exploatare minieră să îi execute politica de creare a unei piețe interne compartimentate și de furnizare a minereului de fier pentru industria internă a fierului și oțelului contra unei remunerații mai mici decât ar fi adecvată. Departe de a fi simple măsuri de creștere a veniturilor, taxa de export și DFP au reprezentat în mod clar acțiunile pozitive întreprinse de GI pentru a determina societățile de exploatare minieră a minereului de fier să îndeplinească obiectivul de politică declarat de a sprijini industriile siderurgice și în special, industria țevilor din fontă ductilă. |
| --- | --- |

(142)

În concluzie, Comisia a constatat că GI a însărcinat societățile de exploatare minieră să îi execute politica de creare a unei piețe interne compartimentate și de furnizare a minereului de fier pentru industria internă a fierului și oțelului contra unei remunerații mai mici decât ar fi adecvată. Departe de a fi simple măsuri de creștere a veniturilor, taxa de export și DFP au reprezentat în mod clar acțiunile pozitive întreprinse de GI pentru a determina societățile de exploatare minieră a minereului de fier să îndeplinească obiectivul de politică declarat de a sprijini industriile siderurgice și în special, industria țevilor din fontă ductilă.

| (143) | Comisia a evaluat apoi al doilea element, și anume dacă societățile de exploatare minieră a minereului de fier din India sunt „organisme private” însărcinate de GI în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul antisubvenție de bază. În acest sens, Comisia a constatat că cei doi producători-exportatori indieni achiziționau majoritatea covârșitoare a minereului de fier de la întreprinderi private, cu excepția unei cantități mici de minereu de fier achiziționat de la National Mineral Development Corporation (denumită în continuare „NMDC”), o societate deținută de stat. Indiferent de natura publică a NMDC (și eventuala sa caracterizare ca „organism public”), Comisia a considerat toți acești furnizori drept „organisme private” care au primit sarcini sau ordine din partea GI în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul antisubvenție de bază să furnizeze minereu de fier contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. |
| --- | --- |

(143)

Comisia a evaluat apoi al doilea element, și anume dacă societățile de exploatare minieră a minereului de fier din India sunt „organisme private” însărcinate de GI în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul antisubvenție de bază. În acest sens, Comisia a constatat că cei doi producători-exportatori indieni achiziționau majoritatea covârșitoare a minereului de fier de la întreprinderi private, cu excepția unei cantități mici de minereu de fier achiziționat de la National Mineral Development Corporation (denumită în continuare „NMDC”), o societate deținută de stat. Indiferent de natura publică a NMDC (și eventuala sa caracterizare ca „organism public”), Comisia a considerat toți acești furnizori drept „organisme private” care au primit sarcini sau ordine din partea GI în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul antisubvenție de bază să furnizeze minereu de fier contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

| (144) | În următoarea etapă, Comisia a verificat cel de-al treilea element, și anume dacă societățile de exploatare minieră a minereului de fier au executat efectiv politica publică menționată anterior de furnizare de minereu de fier contra unei remunerații mai mici decât ar fi adecvată. În acest sens, Comisia a observat că restricțiile specifice la export au atins obiectivul urmărit de GI de a descuraja exporturile și de a menține minereul de fier disponibil la prețuri mai scăzute pentru industria internă din aval. În pofida unei reduceri a producției de minereu de fier ca urmare a închiderii unor mine din motive legate de mediu, piața indiană a prezentat o supracapacitate constantă și irațională în comparație cu suma consumului intern și a exporturilor minus importurile. Această situație a condus la o ofertă excedentară de minereu de fier pe piața internă, obiectiv recunoscut și urmărit de GI, având în vedere imposibilitatea efectivă ca societățile miniere să-și adapteze rapid producția la restricțiile la export. |
| --- | --- |

(144)

În următoarea etapă, Comisia a verificat cel de-al treilea element, și anume dacă societățile de exploatare minieră a minereului de fier au executat efectiv politica publică menționată anterior de furnizare de minereu de fier contra unei remunerații mai mici decât ar fi adecvată. În acest sens, Comisia a observat că restricțiile specifice la export au atins obiectivul urmărit de GI de a descuraja exporturile și de a menține minereul de fier disponibil la prețuri mai scăzute pentru industria internă din aval. În pofida unei reduceri a producției de minereu de fier ca urmare a închiderii unor mine din motive legate de mediu, piața indiană a prezentat o supracapacitate constantă și irațională în comparație cu suma consumului intern și a exporturilor minus importurile. Această situație a condus la o ofertă excedentară de minereu de fier pe piața internă, obiectiv recunoscut și urmărit de GI, având în vedere imposibilitatea efectivă ca societățile miniere să-și adapteze rapid producția la restricțiile la export.

| (145) | Comisia a analizat apoi impactul ofertei excesive de minereu de fier datorate limitărilor exporturilor de către GI asupra prețului intern al minereului de fier din India. Considerând prețul de import al minereului de fier în China (China fiind cel mai mare importator de minereu de fier), precum și un preț FOB australian ajustat (pentru a elimina costurile transportului internațional de marfă) ca substituenții cei mai apropiați pentru un preț intern indian nedistorsionat, Comisia a constatat că intervențiile GI privind minereul de fier (care au condus la o reducere drastică a exporturilor de minereu de fier și la o ofertă excedentară în India) au avut, de asemenea, un impact asupra prețurilor interne ale minereului de fier. În primul rând, începând din 2008, prețurile interne ale minereului de fier din India au fost în mod constant mai mici decât prețurile internaționale și, în al doilea rând, în timp ce prețurile internaționale au înregistrat o creștere semnificativă în perioada 2008-2011, care coincide cu cele două momente în care restricțiile la export au fost introduse (2007/2008) și, respectiv, extinse (2011), tendința prețurilor interne ale minereului de fier din India a fost destul de constantă, ca și cum ar fi fost separată și neafectată de situația din restul lumii. Prin urmare, conform Comisiei, limitările specifice ale exporturilor impuse de GI au contribuit la atingerea obiectivului de asigurare a disponibilității minereului de fier pentru industriile interne la prețuri mai mici, păstrând constant prețul intern din India, deși prețurile minereului de fier creșteau semnificativ pe piață la nivel mondial. Comisia a concluzionat că nu exista niciun alt motiv pentru care prețurile indiene să nu urmeze tendințele prețurilor internaționale, în afara sistemului de restricții specifice ale exporturilor instituit de GI. Producătorii de minereu de fier din India ar fi beneficiat de vânzări mai profitabile la prețurile internaționale mai mari, în lipsa limitărilor specifice ale exporturilor. În schimb, ei au fost determinați să continue producția și să furnizeze minereu de fier la nivel local, la prețuri mai mici, pentru a pune în aplicare obiectivele de politică ale GI. |
| --- | --- |

(145)

Comisia a analizat apoi impactul ofertei excesive de minereu de fier datorate limitărilor exporturilor de către GI asupra prețului intern al minereului de fier din India. Considerând prețul de import al minereului de fier în China (China fiind cel mai mare importator de minereu de fier), precum și un preț FOB australian ajustat (pentru a elimina costurile transportului internațional de marfă) ca substituenții cei mai apropiați pentru un preț intern indian nedistorsionat, Comisia a constatat că intervențiile GI privind minereul de fier (care au condus la o reducere drastică a exporturilor de minereu de fier și la o ofertă excedentară în India) au avut, de asemenea, un impact asupra prețurilor interne ale minereului de fier. În primul rând, începând din 2008, prețurile interne ale minereului de fier din India au fost în mod constant mai mici decât prețurile internaționale și, în al doilea rând, în timp ce prețurile internaționale au înregistrat o creștere semnificativă în perioada 2008-2011, care coincide cu cele două momente în care restricțiile la export au fost introduse (2007/2008) și, respectiv, extinse (2011), tendința prețurilor interne ale minereului de fier din India a fost destul de constantă, ca și cum ar fi fost separată și neafectată de situația din restul lumii. Prin urmare, conform Comisiei, limitările specifice ale exporturilor impuse de GI au contribuit la atingerea obiectivului de asigurare a disponibilității minereului de fier pentru industriile interne la prețuri mai mici, păstrând constant prețul intern din India, deși prețurile minereului de fier creșteau semnificativ pe piață la nivel mondial. Comisia a concluzionat că nu exista niciun alt motiv pentru care prețurile indiene să nu urmeze tendințele prețurilor internaționale, în afara sistemului de restricții specifice ale exporturilor instituit de GI. Producătorii de minereu de fier din India ar fi beneficiat de vânzări mai profitabile la prețurile internaționale mai mari, în lipsa limitărilor specifice ale exporturilor. În schimb, ei au fost determinați să continue producția și să furnizeze minereu de fier la nivel local, la prețuri mai mici, pentru a pune în aplicare obiectivele de politică ale GI.

| (146) | În cele din urmă, Comisia a examinat ultimele două elemente, și anume dacă sarcina de a furniza minereul de fier contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată ar reveni în mod normal GI și dacă o astfel de practică nu este diferită realmente de practicile urmate în mod normal de GI. Comisia a constatat că furnizarea de minereu de fier situat în solul indian industriei siderurgice indiene era o sarcină care revine în mod normal GI, întrucât GI a decis, prin reglementările sale, modul în care să furnizeze materii prime situate în India în exercitarea suveranității sale asupra resurselor naturale proprii. În ceea ce privește criteriul de a nu fi „diferită realmente”, Comisia a observat că acest criteriu necesită o constatare afirmativă a faptului că furnizarea de bunuri de către organismele private însărcinate nu diferă, realmente, de ipoteza conform căreia guvernul ar fi furnizat el însuși astfel de bunuri. În acest sens, Comisia a constatat că nu a existat nicio diferență reală între intervenția directă pe piață prin furnizarea de minereu de fier în cadrul unui sistem de schimbare constantă a prețurilor publice și însărcinarea societăților de exploatare minieră a minereului de fier cu responsabilitatea de a furniza minereu de fier contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. |
| --- | --- |

(146)

În cele din urmă, Comisia a examinat ultimele două elemente, și anume dacă sarcina de a furniza minereul de fier contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată ar reveni în mod normal GI și dacă o astfel de practică nu este diferită realmente de practicile urmate în mod normal de GI. Comisia a constatat că furnizarea de minereu de fier situat în solul indian industriei siderurgice indiene era o sarcină care revine în mod normal GI, întrucât GI a decis, prin reglementările sale, modul în care să furnizeze materii prime situate în India în exercitarea suveranității sale asupra resurselor naturale proprii. În ceea ce privește criteriul de a nu fi „diferită realmente”, Comisia a observat că acest criteriu necesită o constatare afirmativă a faptului că furnizarea de bunuri de către organismele private însărcinate nu diferă, realmente, de ipoteza conform căreia guvernul ar fi furnizat el însuși astfel de bunuri. În acest sens, Comisia a constatat că nu a existat nicio diferență reală între intervenția directă pe piață prin furnizarea de minereu de fier în cadrul unui sistem de schimbare constantă a prețurilor publice și însărcinarea societăților de exploatare minieră a minereului de fier cu responsabilitatea de a furniza minereu de fier contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

| (147) | Așadar, Comisia a concluzionat că, prin limitările specifice ale exporturilor, GI a determinat societățile interne de exploatare minieră a minereului de fier să vândă minereu de fier la nivel local și le-a însărcinat sau le-a ordonat să furnizeze această materie primă în India contra unei remunerații mai mici decât ar fi adecvată. Măsurile în cauză au contribuit la obținerea efectului dorit de denaturare a pieței interne a minereului de fier din India și de scădere în mod artificial a prețului la un nivel mic în avantajul industriei din aval. Sarcina de a furniza minereu de fier contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată incumbă în mod normal guvernului, iar practica guvernului nu este diferită realmente de practica normală a autorităților publice. Prin urmare, Comisia a concluzionat că GI a oferit o contribuție financiară indirectă în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctele (iv) și (iii) din regulamentul antisubvenție de bază, interpretat și aplicat în conformitate cu standardul OMC relevant în temeiul articolului 1.1 litera (a) punctele (iv) și (iii) din Acordul SMC. |
| --- | --- |

(147)

Așadar, Comisia a concluzionat că, prin limitările specifice ale exporturilor, GI a determinat societățile interne de exploatare minieră a minereului de fier să vândă minereu de fier la nivel local și le-a însărcinat sau le-a ordonat să furnizeze această materie primă în India contra unei remunerații mai mici decât ar fi adecvată. Măsurile în cauză au contribuit la obținerea efectului dorit de denaturare a pieței interne a minereului de fier din India și de scădere în mod artificial a prețului la un nivel mic în avantajul industriei din aval. Sarcina de a furniza minereu de fier contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată incumbă în mod normal guvernului, iar practica guvernului nu este diferită realmente de practica normală a autorităților publice. Prin urmare, Comisia a concluzionat că GI a oferit o contribuție financiară indirectă în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctele (iv) și (iii) din regulamentul antisubvenție de bază, interpretat și aplicat în conformitate cu standardul OMC relevant în temeiul articolului 1.1 litera (a) punctele (iv) și (iii) din Acordul SMC.

3.3.4.2.   Continuarea sistemului de subvenționare

| (148) | Atât Tata Metaliks Limited, cât și GI, au susținut că una dintre cele două restricții specifice la export identificate de Comisie în cadrul anchetei inițiale, și anume DFP, a încetat să fie aplicată la 10 mai 2016. Acestea au susținut că, de la acea dată, transportul minereului de fier atât pentru consumul intern, cât și pentru export, face obiectul acelorași condiții și costuri. |
| --- | --- |

(148)

Atât Tata Metaliks Limited, cât și GI, au susținut că una dintre cele două restricții specifice la export identificate de Comisie în cadrul anchetei inițiale, și anume DFP, a încetat să fie aplicată la 10 mai 2016. Acestea au susținut că, de la acea dată, transportul minereului de fier atât pentru consumul intern, cât și pentru export, face obiectul acelorași condiții și costuri.

| (149) | Comisia a evaluat toate elementele de probă conținute în cererea de reexaminare și în anexele corespunzătoare privind continuarea măsurii, precum și elementele de probă colectate în cursul anchetei. Ancheta a arătat că, în pofida întreruperii DFP în mai 2016, prin însărcinarea societăților de exploatare minieră a minereului de fier, în perioada anchetei de reexaminare, GI a continuat să furnizeze minereu de fier producătorilor indieni ai produsului în cauză contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. |
| --- | --- |

(149)

Comisia a evaluat toate elementele de probă conținute în cererea de reexaminare și în anexele corespunzătoare privind continuarea măsurii, precum și elementele de probă colectate în cursul anchetei. Ancheta a arătat că, în pofida întreruperii DFP în mai 2016, prin însărcinarea societăților de exploatare minieră a minereului de fier, în perioada anchetei de reexaminare, GI a continuat să furnizeze minereu de fier producătorilor indieni ai produsului în cauză contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

| (150) | În primul rând, în perioada anchetei de reexaminare, taxa de export de 30 % pentru minereul de fier de calitate superioară era încă în vigoare. GI a confirmat că ultima modificare a taxelor de export a fost efectuată prin notificarea nr. 15/2016-Customs din data de 1 martie 2016, prin care minereurile de fier de calitate inferioară (cu un conținut de fier sub 58 %) au fost scutite de taxa la export (minereul de fier de calitate inferioară nu este utilizat de societățile producătoare de țevi din fontă ductilă). |
| --- | --- |

(150)

În primul rând, în perioada anchetei de reexaminare, taxa de export de 30 % pentru minereul de fier de calitate superioară era încă în vigoare. GI a confirmat că ultima modificare a taxelor de export a fost efectuată prin notificarea nr. 15/2016-Customs din data de 1 martie 2016, prin care minereurile de fier de calitate inferioară (cu un conținut de fier sub 58 %) au fost scutite de taxa la export (minereul de fier de calitate inferioară nu este utilizat de societățile producătoare de țevi din fontă ductilă).

| (151) | În al doilea rând, Comisia a observat că, la 15 ianuarie 2021, GI a adoptat o nouă politică privind traficul de minereu de fier (22). Politica (denumită „Politica privind minereul de fier, 2021”) stabilește prioritățile legate de încărcarea și descărcarea minereului de fier pe baza diferitelor categorii de clienți, transportul intern al minereului de fier având prioritate față de transportul în vederea exportului. După cum s-a menționat în mod explicit, scopul noii politici este de a „promova producția internă de oțel”. Prin urmare, la fel ca în cazul DFP anterior, această nouă politică constituie, de asemenea, în mod clar, o măsură suplimentară în favoarea industriei siderurgice interne, pusă în aplicare de GI, care demonstrează obiectivul deliberat al acestuia de a obține un preț mai mic al minereului de fier în beneficiul său. |
| --- | --- |

(151)

În al doilea rând, Comisia a observat că, la 15 ianuarie 2021, GI a adoptat o nouă politică privind traficul de minereu de fier (22). Politica (denumită „Politica privind minereul de fier, 2021”) stabilește prioritățile legate de încărcarea și descărcarea minereului de fier pe baza diferitelor categorii de clienți, transportul intern al minereului de fier având prioritate față de transportul în vederea exportului. După cum s-a menționat în mod explicit, scopul noii politici este de a „promova producția internă de oțel”. Prin urmare, la fel ca în cazul DFP anterior, această nouă politică constituie, de asemenea, în mod clar, o măsură suplimentară în favoarea industriei siderurgice interne, pusă în aplicare de GI, care demonstrează obiectivul deliberat al acestuia de a obține un preț mai mic al minereului de fier în beneficiul său.

22

promova producția internă de oțel

| (152) | În al treilea rând, pe lângă această nouă politică 2021 privind minereul de fier, o serie de alte documente de politică au demonstrat, în opinia Comisiei, că GI a continuat eforturile de a furniza industriei interne materii prime mai ieftine de la ancheta inițială și în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(152)

În al treilea rând, pe lângă această nouă politică 2021 privind minereul de fier, o serie de alte documente de politică au demonstrat, în opinia Comisiei, că GI a continuat eforturile de a furniza industriei interne materii prime mai ieftine de la ancheta inițială și în perioada anchetei de reexaminare.

| (153) | De exemplu, obiectivul de politică de sprijinire a industriei siderurgice interne a fost confirmat de politica națională siderurgică din 2017, care se aplică în continuare în prezent (23). Această politică subliniază importanța minereului de fier disponibil pe piața internă la prețuri competitive: | „Disponibilitatea materiilor prime la prețuri competitive este imperativă pentru creșterea industriei siderurgice”
   (24). |
| --- | --- | --- |

(153)

De exemplu, obiectivul de politică de sprijinire a industriei siderurgice interne a fost confirmat de politica națională siderurgică din 2017, care se aplică în continuare în prezent (23). Această politică subliniază importanța minereului de fier disponibil pe piața internă la prețuri competitive:

23

„Disponibilitatea materiilor prime la prețuri competitive este imperativă pentru creșterea industriei siderurgice”
   (24).

24

| | „
  Avantajul competitiv al Indiei în producția de oțel este determinat, în mare măsură, de disponibilitatea pe plan intern a minereului de fier de calitate superioară și a cărbunelui necocsificabil – cele două mijloace esențiale de producție a oțelului
  ”
   (25). |
| --- | --- |

„
  Avantajul competitiv al Indiei în producția de oțel este determinat, în mare măsură, de disponibilitatea pe plan intern a minereului de fier de calitate superioară și a cărbunelui necocsificabil – cele două mijloace esențiale de producție a oțelului
  ”
   (25).

Avantajul competitiv al Indiei în producția de oțel este determinat, în mare măsură, de disponibilitatea pe plan intern a minereului de fier de calitate superioară și a cărbunelui necocsificabil – cele două mijloace esențiale de producție a oțelului

25

| | „Misiune: (...) Producția rentabilă și disponibilitatea internă a minereului de fier, a cărbunelui cocsificabil și a gazelor naturale
  ”
   (26). |
| --- | --- |

„Misiune: (...) Producția rentabilă și disponibilitatea internă a minereului de fier, a cărbunelui cocsificabil și a gazelor naturale
  ”
   (26).

(...) Producția rentabilă și disponibilitatea internă a minereului de fier, a cărbunelui cocsificabil și a gazelor naturale

26

| | „(...) Disponibilitatea materiilor prime va fi asigurată prin facilitarea licitării cărbunelui care nu este cocsificabil exclusiv pentru sectorul oțelului/fierului spongios și prin creșterea disponibilității minereului de fier pe piața internă
  ”
   (27). |
| --- | --- |

„(...) Disponibilitatea materiilor prime va fi asigurată prin facilitarea licitării cărbunelui care nu este cocsificabil exclusiv pentru sectorul oțelului/fierului spongios și prin creșterea disponibilității minereului de fier pe piața internă
  ”
   (27).

„(...) Disponibilitatea materiilor prime va fi asigurată prin facilitarea licitării cărbunelui care nu este cocsificabil exclusiv pentru sectorul oțelului/fierului spongios și prin creșterea disponibilității minereului de fier pe piața internă

27

| (154) | Declarația privind politica de comerț exterior pentru perioada 2015-2020 confirmă politica Indiei de a asigura, pe plan intern, minereu de fier ieftin în aval pentru a exporta produse ieftine în amonte:

  „
  Recenta eliminare a interdicției de exploatare minieră a minereului de fier în unele state va debloca activitatea de extracție a minereului de fier. În același timp, India se angajează într-un program de producție pentru care ar fi necesar minereu de fier la nivel național
  ”
   (28). |
| --- | --- |

(154)

Declarația privind politica de comerț exterior pentru perioada 2015-2020 confirmă politica Indiei de a asigura, pe plan intern, minereu de fier ieftin în aval pentru a exporta produse ieftine în amonte:

„
  Recenta eliminare a interdicției de exploatare minieră a minereului de fier în unele state va debloca activitatea de extracție a minereului de fier. În același timp, India se angajează într-un program de producție pentru care ar fi necesar minereu de fier la nivel național
  ”
   (28).

Recenta eliminare a interdicției de exploatare minieră a minereului de fier în unele state va debloca activitatea de extracție a minereului de fier. În același timp, India se angajează într-un program de producție pentru care ar fi necesar minereu de fier la nivel național

28

| (155) | Politica națională privind mineralele din 2019 recunoaște, de asemenea, importanța disponibilității de minerale ieftine pentru industriile din aval: „Asigurarea accesului la o aprovizionare suficientă, fiabilă, la prețuri accesibile și durabilă cu minerale devine din ce în ce mai mult un factor important pentru funcționarea industriilor din aval și a economiei în ansamblu” (29). |
| --- | --- |

(155)

Politica națională privind mineralele din 2019 recunoaște, de asemenea, importanța disponibilității de minerale ieftine pentru industriile din aval: „Asigurarea accesului la o aprovizionare suficientă, fiabilă, la prețuri accesibile și durabilă cu minerale devine din ce în ce mai mult un factor important pentru funcționarea industriilor din aval și a economiei în ansamblu” (29).

Asigurarea accesului la o aprovizionare suficientă, fiabilă, la prețuri accesibile și durabilă cu minerale devine din ce în ce mai mult un factor important pentru funcționarea industriilor din aval și a economiei în ansamblu

29

| (156) | Prin urmare, datele de care dispune Comisia și noile elemente din dosar au arătat că constatările anchetei inițiale sunt încă valabile și că, printr-un set de măsuri, printre care un sistem de restricții la export, GI a continuat să însărcineze, în perioada anchetei de reexaminare, societățile de exploatare minieră a minereului de fier să furnizeze minereu de fier pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată. Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în perioada anchetei de reexaminare, GI a continuat să ofere o contribuție financiară indirectă în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctele (iv) și (iii) din regulamentul de bază, interpretat și aplicat în conformitate cu standardul OMC relevant în temeiul articolului 1.1 litera (a) punctele (iv) și (iii) din Acordul SMC. |
| --- | --- |

(156)

Prin urmare, datele de care dispune Comisia și noile elemente din dosar au arătat că constatările anchetei inițiale sunt încă valabile și că, printr-un set de măsuri, printre care un sistem de restricții la export, GI a continuat să însărcineze, în perioada anchetei de reexaminare, societățile de exploatare minieră a minereului de fier să furnizeze minereu de fier pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată. Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în perioada anchetei de reexaminare, GI a continuat să ofere o contribuție financiară indirectă în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctele (iv) și (iii) din regulamentul de bază, interpretat și aplicat în conformitate cu standardul OMC relevant în temeiul articolului 1.1 litera (a) punctele (iv) și (iii) din Acordul SMC.

| (157) | Din cauza lipsei de cooperare, nu a fost posibil să se calculeze nivelul exact de subvenționare a acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare, iar Comisia a recurs la datele disponibile în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază și, în special, la cererea de reexaminare care conține elemente de probă conform cărora prețurile minereului de fier din India au rămas în perioada anchetei de reexaminare sub nivelul prețurilor internaționale. |
| --- | --- |

(157)

Din cauza lipsei de cooperare, nu a fost posibil să se calculeze nivelul exact de subvenționare a acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare, iar Comisia a recurs la datele disponibile în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază și, în special, la cererea de reexaminare care conține elemente de probă conform cărora prețurile minereului de fier din India au rămas în perioada anchetei de reexaminare sub nivelul prețurilor internaționale.

| (158) | Pe această bază, Comisia a concluzionat că nivelul de subvenționare conferit de acest sistem în perioada anchetei de reexaminare nu a fost neglijabil și, în orice caz, nu a fost mai mic decât nivelurile constatate în ancheta inițială. |
| --- | --- |

(158)

Pe această bază, Comisia a concluzionat că nivelul de subvenționare conferit de acest sistem în perioada anchetei de reexaminare nu a fost neglijabil și, în orice caz, nu a fost mai mic decât nivelurile constatate în ancheta inițială.

| (159) | După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că, în conformitate cu legislația OMC, taxele de export nu pot face obiectul unor măsuri compensatorii. În plus, societatea a considerat că obiectivul noii Politici privind minereul de fier 2020 a fost doar de a facilita transportul rapid și eficient al minereului de fier în întreaga țară și că această politică nu prevede niciun avantaj financiar. Prin urmare, ea a considerat că concluziile Comisiei cu privire la sistem erau eronate. |
| --- | --- |

(159)

După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că, în conformitate cu legislația OMC, taxele de export nu pot face obiectul unor măsuri compensatorii. În plus, societatea a considerat că obiectivul noii Politici privind minereul de fier 2020 a fost doar de a facilita transportul rapid și eficient al minereului de fier în întreaga țară și că această politică nu prevede niciun avantaj financiar. Prin urmare, ea a considerat că concluziile Comisiei cu privire la sistem erau eronate.

| (160) | Comisia a reiterat faptul că, astfel cum se menționează în considerentul 151, noua politică privind minereul de fier are ca obiectiv promovarea producției interne de oțel. În opinia sa, noua politică a constituit în mod clar o măsură suplimentară în favoarea industriei siderurgice interne, pusă în aplicare de GI. Deși măsura nu a prevăzut o subvenție financiară directă, faptul că transportul intern al minereului de fier are prioritate față de transportul pentru export a arătat în mod clar că a existat un obiectiv deliberat de a aduce avantaje industriei țevilor din fontă ductilă din India. |
| --- | --- |

(160)

Comisia a reiterat faptul că, astfel cum se menționează în considerentul 151, noua politică privind minereul de fier are ca obiectiv promovarea producției interne de oțel. În opinia sa, noua politică a constituit în mod clar o măsură suplimentară în favoarea industriei siderurgice interne, pusă în aplicare de GI. Deși măsura nu a prevăzut o subvenție financiară directă, faptul că transportul intern al minereului de fier are prioritate față de transportul pentru export a arătat în mod clar că a existat un obiectiv deliberat de a aduce avantaje industriei țevilor din fontă ductilă din India.

| (161) | Având în vedere constatările detaliate mai sus în considerentele 148-158, Comisia a susținut că, în pofida întreruperii DFP în mai 2016, taxele la export împreună cu noua politică privind minereul de fier au constituit un sistem de „restricții specifice la export”, prin care GI a continuat să furnizeze o contribuție financiară indirectă în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctele (iv) și (iii) din regulamentul de bază, astfel cum a fost interpretat și aplicat în conformitate cu standardul OMC relevant în conformitate cu articolul 1.1 litera (a) punctele (iv) și (iii) din Acordul SMC. |
| --- | --- |

(161)

Având în vedere constatările detaliate mai sus în considerentele 148-158, Comisia a susținut că, în pofida întreruperii DFP în mai 2016, taxele la export împreună cu noua politică privind minereul de fier au constituit un sistem de „restricții specifice la export”, prin care GI a continuat să furnizeze o contribuție financiară indirectă în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctele (iv) și (iii) din regulamentul de bază, astfel cum a fost interpretat și aplicat în conformitate cu standardul OMC relevant în conformitate cu articolul 1.1 litera (a) punctele (iv) și (iii) din Acordul SMC.

3.4.   Concluzie privind continuarea subvenționării

Concluzie privind continuarea subvenționării

| (162) | Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a concluzionat că industria țevilor și tuburilor din fontă ductilă din India a continuat să beneficieze de subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În pofida scăderii ratelor MEIS și DDS, ancheta nu a evidențiat niciun indiciu care să ateste faptul că nivelul de subvenționare a scăzut substanțial în comparație cu ancheta inițială. Elementele de probă din cererea de reexaminare și furnizate de producătorul indian cooperant au confirmat mai degrabă că avantajele obținute în temeiul subvențiilor respective ar fi în continuare semnificative, în orice caz mult peste nivelul de minimis. |
| --- | --- |

(162)

Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a concluzionat că industria țevilor și tuburilor din fontă ductilă din India a continuat să beneficieze de subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În pofida scăderii ratelor MEIS și DDS, ancheta nu a evidențiat niciun indiciu care să ateste faptul că nivelul de subvenționare a scăzut substanțial în comparație cu ancheta inițială. Elementele de probă din cererea de reexaminare și furnizate de producătorul indian cooperant au confirmat mai degrabă că avantajele obținute în temeiul subvențiilor respective ar fi în continuare semnificative, în orice caz mult peste nivelul de minimis.

de minimis

| (163) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, producătorii-exportatori indieni au continuat să exporte către Uniune produsul în cauză la prețuri subvenționate. |
| --- | --- |

(163)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, producătorii-exportatori indieni au continuat să exporte către Uniune produsul în cauză la prețuri subvenționate.

3.5.   Probabilitatea continuării subvenționării în eventualitatea expirării măsurilor

Probabilitatea continuării subvenționării în eventualitatea expirării măsurilor

| (164) | Ca urmare a constatării existenței unei subvenționări continue în perioada anchetei de reexaminare, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, Comisia a examinat probabilitatea continuării subvenționării, în eventualitatea expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(164)

Ca urmare a constatării existenței unei subvenționări continue în perioada anchetei de reexaminare, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, Comisia a examinat probabilitatea continuării subvenționării, în eventualitatea expirării măsurilor.

| (165) | Astfel cum se precizează în considerentul 162, s-a constatat că, în perioada anchetei de reexaminare, exportatorii indieni ai produsului în cauză au beneficiat în continuare de subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii, acordate de autoritățile publice. |
| --- | --- |

(165)

Astfel cum se precizează în considerentul 162, s-a constatat că, în perioada anchetei de reexaminare, exportatorii indieni ai produsului în cauză au beneficiat în continuare de subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii, acordate de autoritățile publice.

| (166) | Programele de subvenții conferă beneficii recurente și nu există niciun indiciu că acestea urmează să fie eliminate într-un viitor previzibil, chiar dacă sistemele sunt ușor modificate. De asemenea, orice exportator este eligibil pentru mai multe subvenții. |
| --- | --- |

(166)

Programele de subvenții conferă beneficii recurente și nu există niciun indiciu că acestea urmează să fie eliminate într-un viitor previzibil, chiar dacă sistemele sunt ușor modificate. De asemenea, orice exportator este eligibil pentru mai multe subvenții.

| (167) | S-a examinat, de asemenea, dacă retragerea măsurilor ar determina un volum important de exporturi către Uniune. Comisia a analizat în special următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din India, prețurile practicate de India față de țări terțe și atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește dimensiunea pieței și prețurile. |
| --- | --- |

(167)

S-a examinat, de asemenea, dacă retragerea măsurilor ar determina un volum important de exporturi către Uniune. Comisia a analizat în special următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din India, prețurile practicate de India față de țări terțe și atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește dimensiunea pieței și prețurile.

3.5.1.   Capacitatea de producție, capacitatea neutilizată din India și prețurile practicate de India față de țări terțe

Capacitatea de producție, capacitatea neutilizată din India și prețurile practicate de India față de țări terțe

| (168) | În perioada anchetei de reexaminare, producția totală estimată a producătorilor indieni de produs în cauză a fost de aproximativ 2 milioane de tone pe an. Capacitatea de producție estimată s-a ridicat la aproximativ 2,5 milioane de tone. Prin urmare, capacitatea neutilizată a reprezentat aproximativ 500 000 de tone pe an, ceea ce depășește consumul produsului în cauză pe piața Uniunii în perioada anchetei de reexaminare, care s-a ridicat la [388 000-454 000] de tone. |
| --- | --- |

(168)

În perioada anchetei de reexaminare, producția totală estimată a producătorilor indieni de produs în cauză a fost de aproximativ 2 milioane de tone pe an. Capacitatea de producție estimată s-a ridicat la aproximativ 2,5 milioane de tone. Prin urmare, capacitatea neutilizată a reprezentat aproximativ 500 000 de tone pe an, ceea ce depășește consumul produsului în cauză pe piața Uniunii în perioada anchetei de reexaminare, care s-a ridicat la [388 000-454 000] de tone.

| (169) | Pe baza elementelor de probă prezentate de solicitant și confirmate de informațiile furnizate de producătorul cooperant, Tata Metaliks Limited, o serie de producători indieni, printre care Tata Metaliks Limited (30), intenționează să investească în creșteri suplimentare ale capacității (31). Capacitățile suplimentare totale care urmează să fie instalate în următorii ani sunt estimate la aproximativ 1,5 milioane de tone. |
| --- | --- |

(169)

Pe baza elementelor de probă prezentate de solicitant și confirmate de informațiile furnizate de producătorul cooperant, Tata Metaliks Limited, o serie de producători indieni, printre care Tata Metaliks Limited (30), intenționează să investească în creșteri suplimentare ale capacității (31). Capacitățile suplimentare totale care urmează să fie instalate în următorii ani sunt estimate la aproximativ 1,5 milioane de tone.

30

31

| (170) | Creșterea preconizată a capacităților corespunde creșterii estimate a cererii pe piața indiană. Cu toate acestea, principalii producători cunoscuți intenționează, de asemenea, să se concentreze pe piețele de export (32). De exemplu, societatea ESL Steel Limited (care face parte din grupul Vedanta) a menționat în mod explicit, într-un studiu de fezabilitate, că noua sa instalație se află în apropierea unui port, ceea ce îi sporește șansele de export. Raportul menționa în special un mare potențial al exporturilor către Europa de Est (33). Planurile de extindere viitoare pe piața Uniunii au fost, de asemenea, menționate de societatea cooperantă, Tata Metaliks Limited, în timpul verificării încrucișate de la distanță a răspunsului său la chestionar. |
| --- | --- |

(170)

Creșterea preconizată a capacităților corespunde creșterii estimate a cererii pe piața indiană. Cu toate acestea, principalii producători cunoscuți intenționează, de asemenea, să se concentreze pe piețele de export (32). De exemplu, societatea ESL Steel Limited (care face parte din grupul Vedanta) a menționat în mod explicit, într-un studiu de fezabilitate, că noua sa instalație se află în apropierea unui port, ceea ce îi sporește șansele de export. Raportul menționa în special un mare potențial al exporturilor către Europa de Est (33). Planurile de extindere viitoare pe piața Uniunii au fost, de asemenea, menționate de societatea cooperantă, Tata Metaliks Limited, în timpul verificării încrucișate de la distanță a răspunsului său la chestionar.

32

33

| (171) | În plus, potrivit unuia dintre principalii actori, societatea Srikalahasthi Pipes Limited, pe termen mediu și lung (7-10 ani), deoarece proiectele privind apele reziduale și apa vor fi finalizate, va exista un excedent al ofertei în raport cu cererea pe piața indiană. În consecință, acest lucru va reprezenta un stimulent suplimentar pentru producătorii indieni de a se concentra din ce în ce mai mult pe piețele de export. |
| --- | --- |

(171)

În plus, potrivit unuia dintre principalii actori, societatea Srikalahasthi Pipes Limited, pe termen mediu și lung (7-10 ani), deoarece proiectele privind apele reziduale și apa vor fi finalizate, va exista un excedent al ofertei în raport cu cererea pe piața indiană. În consecință, acest lucru va reprezenta un stimulent suplimentar pentru producătorii indieni de a se concentra din ce în ce mai mult pe piețele de export.

| (172) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că producătorii-exportatori indieni dispun de o capacitate neutilizată semnificativă, pe care aceștia ar putea să o utilizeze pentru a fabrica produsul în cauză în vederea exportului către piața Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, și că se preconizează că această capacitate neutilizată va crește în continuare. |
| --- | --- |

(172)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că producătorii-exportatori indieni dispun de o capacitate neutilizată semnificativă, pe care aceștia ar putea să o utilizeze pentru a fabrica produsul în cauză în vederea exportului către piața Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, și că se preconizează că această capacitate neutilizată va crește în continuare.

| (173) | În ceea ce privește prețurile practicate de India față de țări terțe, Comisia le-a examinat pe baza statisticilor de export din Global Trade Atlas („GTA”) la nivelul codului NC, și anume 7303 00 30. Pe baza acestor statistici, Comisia a stabilit că piața Uniunii rămâne atractivă în ceea ce privește dimensiunea și prețurile sale, deoarece este de departe cea mai importantă piață de export pentru producătorii indieni de țevi din fontă ductilă, reprezentând 40 % din exporturile lor totale. În plus, exporturile către Uniune sunt de 25 de ori mai mari decât exporturile către a doua piață de export din India, Qatar. Aceasta din urmă reprezintă doar 2 % din totalul exporturilor indiene. În cele din urmă, prețurile de import ale producătorilor-exportatori indieni pe piața Uniunii au fost ușor mai ridicate decât cele practicate față de alte țări în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În consecință, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, producătorii-exportatori ar fi stimulați să își sporească și mai mult exporturile către Uniune. |
| --- | --- |

(173)

În ceea ce privește prețurile practicate de India față de țări terțe, Comisia le-a examinat pe baza statisticilor de export din Global Trade Atlas („GTA”) la nivelul codului NC, și anume 7303 00 30. Pe baza acestor statistici, Comisia a stabilit că piața Uniunii rămâne atractivă în ceea ce privește dimensiunea și prețurile sale, deoarece este de departe cea mai importantă piață de export pentru producătorii indieni de țevi din fontă ductilă, reprezentând 40 % din exporturile lor totale. În plus, exporturile către Uniune sunt de 25 de ori mai mari decât exporturile către a doua piață de export din India, Qatar. Aceasta din urmă reprezintă doar 2 % din totalul exporturilor indiene. În cele din urmă, prețurile de import ale producătorilor-exportatori indieni pe piața Uniunii au fost ușor mai ridicate decât cele practicate față de alte țări în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În consecință, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, producătorii-exportatori ar fi stimulați să își sporească și mai mult exporturile către Uniune.

3.5.2.   Atractivitatea pieței Uniunii și prețurile de pe piața Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii și prețurile de pe piața Uniunii

| (174) | Piața țevilor din fontă ductilă din Uniune este importantă: [388 000-454 000] de tone, a se vedea considerentul 168. Solicitanții se așteaptă ca piața să crească în continuare în următorii cinci ani (34). |
| --- | --- |

(174)

Piața țevilor din fontă ductilă din Uniune este importantă: [388 000-454 000] de tone, a se vedea considerentul 168. Solicitanții se așteaptă ca piața să crească în continuare în următorii cinci ani (34).

34

| (175) | În perioada anchetei de reexaminare, prețul mediu pe tonă pe piața Uniunii a fost de [1 020-1 200] EUR. În aceeași perioadă, prețul de pe piața internă indiană a fost de 595 EUR pe tonă (franco fabrică). Prin urmare, prețurile de pe piața Uniunii au fost de aproximativ două ori mai mari decât prețurile importurilor din India. |
| --- | --- |

(175)

În perioada anchetei de reexaminare, prețul mediu pe tonă pe piața Uniunii a fost de [1 020-1 200] EUR. În aceeași perioadă, prețul de pe piața internă indiană a fost de 595 EUR pe tonă (franco fabrică). Prin urmare, prețurile de pe piața Uniunii au fost de aproximativ două ori mai mari decât prețurile importurilor din India.

| (176) | Prin urmare, în ceea ce privește dimensiunea și prețurile, piața Uniunii a rămas o piață atractivă pentru producătorii-exportatori indieni. Acest lucru este susținut, de asemenea, de faptul că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, cota de piață a producătorilor-exportatori indieni în perioada anchetei de reexaminare a rămas importantă (a se vedea tabelul 2) și că, astfel cum s-a explicat în considerentul 173 de mai sus, piața Uniunii a reprezentat 40 % din totalul exporturilor din India ale produsului în cauză. |
| --- | --- |

(176)

Prin urmare, în ceea ce privește dimensiunea și prețurile, piața Uniunii a rămas o piață atractivă pentru producătorii-exportatori indieni. Acest lucru este susținut, de asemenea, de faptul că, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, cota de piață a producătorilor-exportatori indieni în perioada anchetei de reexaminare a rămas importantă (a se vedea tabelul 2) și că, astfel cum s-a explicat în considerentul 173 de mai sus, piața Uniunii a reprezentat 40 % din totalul exporturilor din India ale produsului în cauză.

3.6.   Concluzie generală privind probabilitatea continuării subvenționării

Concluzie generală privind probabilitatea continuării subvenționării

| (177) | Ancheta a indicat că importurile din India au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri subvenționate în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(177)

Ancheta a indicat că importurile din India au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri subvenționate în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (178) | De asemenea, Comisia a identificat probe potrivit cărora subvenționarea este susceptibilă să continue în cazul expirării măsurilor. Capacitatea neutilizată din India a fost considerabilă în comparație cu consumul la nivelul Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În plus, atractivitatea pieței Uniunii din perspectiva prețurilor și a dimensiunii a susținut probabilitatea ca exporturile din India și capacitatea neutilizată să fie direcționate către piața Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În consecință, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate ca expirarea măsurilor compensatorii să conducă la o redirecționare către piața Uniunii a importurilor subvenționate de produs în cauză. În lumina celor de mai sus, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor compensatorii ar putea determina continuarea subvenționării. |
| --- | --- |

(178)

De asemenea, Comisia a identificat probe potrivit cărora subvenționarea este susceptibilă să continue în cazul expirării măsurilor. Capacitatea neutilizată din India a fost considerabilă în comparație cu consumul la nivelul Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În plus, atractivitatea pieței Uniunii din perspectiva prețurilor și a dimensiunii a susținut probabilitatea ca exporturile din India și capacitatea neutilizată să fie direcționate către piața Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În consecință, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate ca expirarea măsurilor compensatorii să conducă la o redirecționare către piața Uniunii a importurilor subvenționate de produs în cauză. În lumina celor de mai sus, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor compensatorii ar putea determina continuarea subvenționării.

4.   PREJUDICIUL

PREJUDICIUL

4.1.   Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

| (179) | În cadrul Uniunii, cinci societăți fabrică produsul în cauză. Trei dintre aceste societăți fac parte din același grup. Pe baza informațiilor disponibile în cerere, în Uniune nu există alți producători de produs în cauză. Prin urmare, aceștia constituie „industria Uniunii”, în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(179)

În cadrul Uniunii, cinci societăți fabrică produsul în cauză. Trei dintre aceste societăți fac parte din același grup. Pe baza informațiilor disponibile în cerere, în Uniune nu există alți producători de produs în cauză. Prin urmare, aceștia constituie „industria Uniunii”, în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (180) | Întrucât datele referitoare la evaluarea prejudiciului au fost obținute în principal de la același grup de producători, astfel cum se menționează în considerentul 15, cifrele pentru analiza prejudiciului sunt prezentate sub formă de intervale sau sub formă de indici, din motive de confidențialitate. |
| --- | --- |

(180)

Întrucât datele referitoare la evaluarea prejudiciului au fost obținute în principal de la același grup de producători, astfel cum se menționează în considerentul 15, cifrele pentru analiza prejudiciului sunt prezentate sub formă de intervale sau sub formă de indici, din motive de confidențialitate.

| (181) | Producția totală din Uniune pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare a fost stabilită la [372 000-436 000] de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor informațiilor disponibile privind industria Uniunii, cum ar fi macrodatele furnizate de solicitanți și datele colectate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion, în cursul anchetei. |
| --- | --- |

(181)

Producția totală din Uniune pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare a fost stabilită la [372 000-436 000] de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor informațiilor disponibile privind industria Uniunii, cum ar fi macrodatele furnizate de solicitanți și datele colectate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion, în cursul anchetei.

4.2.   Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

| (182) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului vânzărilor totale ale industriei Uniunii în Uniune, a producției captive pe baza datelor colectate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion și a estimărilor pentru ceilalți producători din Uniune furnizate de solicitanți, plus totalul importurilor din toate țările în Uniune, astfel cum au fost raportate de Eurostat (baza de date Comext). |
| --- | --- |

(182)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului vânzărilor totale ale industriei Uniunii în Uniune, a producției captive pe baza datelor colectate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion și a estimărilor pentru ceilalți producători din Uniune furnizate de solicitanți, plus totalul importurilor din toate țările în Uniune, astfel cum au fost raportate de Eurostat (baza de date Comext).

| (183) | Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 1


  Consumul la nivelul Uniunii (în 1 000 de tone) | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consum total Uniune | [376 -440 ] | [389 -455 ] | [420 -492 ] | [388 -454 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 103 | 111 | 103 |
| Piața captivă | [15 -17 ] | [13 -16 ] | [10 -12 ] | [2 -3 ] |
| Indice | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Piața liberă | [361 -423 ] | [375 -439 ] | [410 -479 ] | [385 -450 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 103 | 113 | 106 |
| Sursă: | baza de date Comext a Eurostat. |

(183)

Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 1

Tabelul 1

Consumul la nivelul Uniunii (în 1 000 de tone)

Consumul la nivelul Uniunii (în 1 000 de tone)

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Consum total Uniune

[376 -440 ]

[389 -455 ]

[420 -492 ]

[388 -454 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

103

103

111

111

103

103

Piața captivă

[15 -17 ]

[13 -16 ]

[10 -12 ]

[2 -3 ]

Indice

Indice

100

100

91

91

68

68

18

18

Piața liberă

[361 -423 ]

[375 -439 ]

[410 -479 ]

[385 -450 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

103

103

113

113

106

106

Sursă:

Sursă:

baza de date Comext a Eurostat.

| (184) | Consumul la nivelul Uniunii a fluctuat pe parcursul perioadei examinate. În ansamblu, acesta a crescut ușor cu 3 % în 2018, a crescut cu 8 % în 2019 și a scăzut cu 8 % în 2020. Prin urmare, consumul a crescut cu 3 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(184)

Consumul la nivelul Uniunii a fluctuat pe parcursul perioadei examinate. În ansamblu, acesta a crescut ușor cu 3 % în 2018, a crescut cu 8 % în 2019 și a scăzut cu 8 % în 2020. Prin urmare, consumul a crescut cu 3 % în cursul perioadei examinate.

| (185) | Utilizarea țevilor din fontă ductilă este, prin natura sa, legată de investiții în infrastructură în ceea ce privește tratarea apei, iar întreprinderile de aprovizionare cu apă și de tratare a apei, publice sau private, reprezintă cea mai mare parte a cererii de țevi din fontă ductilă din Uniune. Țevile din fontă ductilă sunt utilizate în principal în proiecte mari de infrastructură. În plus, evoluția consumului la nivelul Uniunii nu a arătat un impact major din cauza pandemiei de COVID-19, întrucât îmbunătățirea rețelelor de apă are o prioritate constantă pentru autoritățile publice. Prin urmare, evoluția consumului la nivelul Uniunii reflectă evoluția investițiilor în infrastructură. |
| --- | --- |

(185)

Utilizarea țevilor din fontă ductilă este, prin natura sa, legată de investiții în infrastructură în ceea ce privește tratarea apei, iar întreprinderile de aprovizionare cu apă și de tratare a apei, publice sau private, reprezintă cea mai mare parte a cererii de țevi din fontă ductilă din Uniune. Țevile din fontă ductilă sunt utilizate în principal în proiecte mari de infrastructură. În plus, evoluția consumului la nivelul Uniunii nu a arătat un impact major din cauza pandemiei de COVID-19, întrucât îmbunătățirea rețelelor de apă are o prioritate constantă pentru autoritățile publice. Prin urmare, evoluția consumului la nivelul Uniunii reflectă evoluția investițiilor în infrastructură.

| (186) | Industria Uniunii a raportat o utilizare captivă a produsului în cauză care a reprezentat mai puțin de 5 % din consumul total al Uniunii în 2017 și a scăzut în cursul perioadei examinate, reprezentând mai puțin de 1 % în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, Comisia a considerat că utilizarea captivă nu a avut niciun impact semnificativ asupra analizei prejudiciului. |
| --- | --- |

(186)

Industria Uniunii a raportat o utilizare captivă a produsului în cauză care a reprezentat mai puțin de 5 % din consumul total al Uniunii în 2017 și a scăzut în cursul perioadei examinate, reprezentând mai puțin de 1 % în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, Comisia a considerat că utilizarea captivă nu a avut niciun impact semnificativ asupra analizei prejudiciului.

4.3.   Importurile din India

Importurile din India

4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din India

Volumul și cota de piață a importurilor din India

| (187) | Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat (baza de date Comext). Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza consumului de la nivelul Uniunii, astfel cum a fost indicat în considerentul 182. |
| --- | --- |

(187)

Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat (baza de date Comext). Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza consumului de la nivelul Uniunii, astfel cum a fost indicat în considerentul 182.

| (188) | Importurile de produs în cauză către Uniune provenite din India au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Volumul importurilor (în 1 000 de tone) și cota de piață | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din India | [45 -52 ] | [38 -45 ] | [64 -75 ] | [44 -52 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 86 | 143 | 98 |
| Cota de piață (%) | [11 -15 ] | [9 -13 ] | [14 -18 ] | [10 -14 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 83 | 128 | 95 |
| Sursă: | baza de date Comext a Eurostat. |

(188)

Importurile de produs în cauză către Uniune provenite din India au evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Tabelul 2

Volumul importurilor (în 1 000 de tone) și cota de piață

Volumul importurilor (în 1 000 de tone) și cota de piață

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Volumul importurilor din India

[45 -52 ]

[38 -45 ]

[64 -75 ]

[44 -52 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

86

86

143

143

98

98

Cota de piață (%)

[11 -15 ]

[9 -13 ]

[14 -18 ]

[10 -14 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

83

83

128

128

95

95

Sursă:

Sursă:

baza de date Comext a Eurostat.

| (189) | În cursul perioadei examinate, volumul importurilor din India și cota de piață au fluctuat semnificativ: în 2018, volumul importurilor a scăzut cu 14 %, în 2019 a crescut cu 68 % și, în cele din urmă, în cursul perioadei anchetei de reexaminare a scăzut cu 31 %. |
| --- | --- |

(189)

În cursul perioadei examinate, volumul importurilor din India și cota de piață au fluctuat semnificativ: în 2018, volumul importurilor a scăzut cu 14 %, în 2019 a crescut cu 68 % și, în cele din urmă, în cursul perioadei anchetei de reexaminare a scăzut cu 31 %.

4.3.2.   Prețurile importurilor din India

Prețurile importurilor din India

| (190) | Comisia a stabilit prețurile medii ponderate ale importurilor pe baza statisticilor din baza de date Comext a Eurostat. |
| --- | --- |

(190)

Comisia a stabilit prețurile medii ponderate ale importurilor pe baza statisticilor din baza de date Comext a Eurostat.

| (191) | Prețul mediu ponderat al importurilor din India către Uniune a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Prețuri la import (EUR/tonă) | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 553 | 562 | 586 | 585 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Sursă: | baza de date Comext a Eurostat. |

(191)

Prețul mediu ponderat al importurilor din India către Uniune a evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Prețuri la import (EUR/tonă)

Prețuri la import (EUR/tonă)

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

India

553

562

586

585

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Sursă:

Sursă:

baza de date Comext a Eurostat.

| (192) | În perioada 2017-2018, prețurile de import au fost destul de stabile. Începând din 2019, prețurile de import au crescut cu 5 % și au rămas stabile în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(192)

În perioada 2017-2018, prețurile de import au fost destul de stabile. Începând din 2019, prețurile de import au crescut cu 5 % și au rămas stabile în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

4.3.3.   Subcotarea prețurilor

Subcotarea prețurilor

| (193) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 55, un singur producător indian a cooperat la anchetă. Acest producător a declarat o cantitate neglijabilă exportată către Uniune, care a reprezentat mai puțin de 1 % din volumul total al importurilor în Uniune de produs în cauză provenit din India. Prin urmare, Comisia a considerat că acest volum al exporturilor nu a fost reprezentativ pentru exporturile produsului în cauză către Uniune și a decis să stabilească subcotarea prețurilor pe baza datelor disponibile. |
| --- | --- |

(193)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 55, un singur producător indian a cooperat la anchetă. Acest producător a declarat o cantitate neglijabilă exportată către Uniune, care a reprezentat mai puțin de 1 % din volumul total al importurilor în Uniune de produs în cauză provenit din India. Prin urmare, Comisia a considerat că acest volum al exporturilor nu a fost reprezentativ pentru exporturile produsului în cauză către Uniune și a decis să stabilească subcotarea prețurilor pe baza datelor disponibile.

| (194) | Comisia a comparat prețurile de import CIF medii ponderate din India, ajustate pentru a ține seama de costurile ulterioare importului, cu prețul mediu ponderat practicat de industria Uniunii. Prețurile importurilor din India au subcotat prețurile industriei Uniunii cu aproximativ [30-45] % în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(194)

Comisia a comparat prețurile de import CIF medii ponderate din India, ajustate pentru a ține seama de costurile ulterioare importului, cu prețul mediu ponderat practicat de industria Uniunii. Prețurile importurilor din India au subcotat prețurile industriei Uniunii cu aproximativ [30-45] % în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

4.3.4.   Importurile din țările terțe, altele decât India

Importurile din țările terțe, altele decât India

| (195) | În cursul perioadei anchetei de reexaminare, volumul și cota de piață a importurilor din alte țări terțe decât India s-au ridicat la [8 700-20 200] de tone și, respectiv, la [2-4] % din consumul Uniunii. În cursul perioadei examinate, prețul mediu ponderat al importurilor din țări terțe a fost la niveluri comparabile cu prețurile practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în perioada 2017-2018 și cu aproximativ 25 % mai mic pentru perioada 2019-2020 (a se vedea tabelul 8). În timp ce volumul importurilor din țări terțe a crescut ușor, și anume cu 2 %, originea țevilor din fontă ductilă importate nu a fost stabilă în cursul perioadei examinate. De exemplu, în 2017, principalele importuri din țări terțe au provenit din China, Rusia și Elveția, în timp ce în perioada anchetei de reexaminare, principalii importatori au fost Turcia și Emiratele Arabe Unite. |
| --- | --- |

(195)

În cursul perioadei anchetei de reexaminare, volumul și cota de piață a importurilor din alte țări terțe decât India s-au ridicat la [8 700-20 200] de tone și, respectiv, la [2-4] % din consumul Uniunii. În cursul perioadei examinate, prețul mediu ponderat al importurilor din țări terțe a fost la niveluri comparabile cu prețurile practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în perioada 2017-2018 și cu aproximativ 25 % mai mic pentru perioada 2019-2020 (a se vedea tabelul 8). În timp ce volumul importurilor din țări terțe a crescut ușor, și anume cu 2 %, originea țevilor din fontă ductilă importate nu a fost stabilă în cursul perioadei examinate. De exemplu, în 2017, principalele importuri din țări terțe au provenit din China, Rusia și Elveția, în timp ce în perioada anchetei de reexaminare, principalii importatori au fost Turcia și Emiratele Arabe Unite.

| (196) | Volumul agregat al importurilor în Uniune, precum și cota de piață și tendințele prețurilor pentru importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă din alte țări terțe au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 4


  Volumul și cota de piață a importurilor din alte țări terțe











  Țara | | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| China | Volum (tone) | [2 900 -3 400 ] | [1 400 -1 700 ] | [3 900 -4 600 ] | [200 -400 ] |
| Indice | 100 | 50 | 133 | 10 |
| Cota de piață (%) | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [0 -2 ] | [0 -1 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 48 | 119 | 9 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 701 | 933 | 738 | 833 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 133 | 105 | 118 |
| Rusia | Volum (tone) | [2 000 -2 500 ] | [1 400 -1 600 ] | [2 900 -3 600 ] | [1 200 -1 600 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 67 | 147 | 63 |
| Cota de piață (%) | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [0 -1 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 65 | 132 | 61 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 568 | 697 | 735 | 698 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 122 | 129 | 122 |
| Elveția | Volum (tone) | [3 400 -4 400 ] | [1 800 -2 200 ] | [1 600 -2 000 ] | [800 -1 000 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 52 | 47 | 23 |
| Cota de piață (%) | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [0 -1 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 51 | 42 | 23 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 1 604 | 1 656 | 1 714 | 1 817 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 103 | 106 | 113 |
| Turcia | Volum (tone) | [10 -20 ] | [10 -20 ] | [3 100 -3 650 ] | [4 200 -5 000 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 115 | 25 750 | 35 070 |
| Cota de piață (%) | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [1 -2 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 111 | 23 065 | 34 035 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 1 136 | 1 750 | 838 | 1 007 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 153 | 73 | 88 |
| EAU | Volum (tone) | [460 -590 ] | [3 700 -4 400 ] | [4 800 -5 600 ] | [6 400 -7 600 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 766 | 988 | 1 322 |
| Cota de piață (%) | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [1 -2 ] | [1 -2 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 741 | 884 | 1 282 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 712 | 786 | 722 | 705 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 110 | 101 | 99 |
| Alte țări terțe | Volum (tone) | [10 -20 ] | [150 -200 ] | [10 -50 ] | [150 -300 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 994 | 200 | 1 457 |
| Cota de piață (%) | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [0 -1 ] | [0 -1 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 962 | 179 | 1 414 |
| Preț mediu | 508 | 1 422 | 1 980 | 897 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 279 | 389 | 176 |
| Total pentru toate țările terțe cu excepția Indiei | Volum (tone) | [8 700 -11 200 ] | [8 800 -10 500 ] | [16 000 -19 600 ] | [13 500 -15 800 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 94 | 180 | 145 |
| Cota de piață (%) | [1 -3 ] | [1 -3 ] | [3 -5 ] | [3 -5 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 91 | 161 | 141 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 1 033 | 1 004 | 856 | 879 |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 97 | 82 | 85 |
| Sursă: | baza de date Comext a Eurostat |

(196)

Volumul agregat al importurilor în Uniune, precum și cota de piață și tendințele prețurilor pentru importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă din alte țări terțe au evoluat după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Volumul și cota de piață a importurilor din alte țări terțe

Volumul și cota de piață a importurilor din alte țări terțe

Țara

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

China

Volum (tone)

[2 900 -3 400 ]

[1 400 -1 700 ]

[3 900 -4 600 ]

[200 -400 ]

Indice

Indice

100

100

50

50

133

133

10

10

Cota de piață (%)

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[0 -2 ]

[0 -1 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

48

48

119

119

9

9

Preț mediu (EUR/tonă)

701

933

738

833

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

133

133

105

105

118

118

Rusia

Volum (tone)

[2 000 -2 500 ]

[1 400 -1 600 ]

[2 900 -3 600 ]

[1 200 -1 600 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

67

67

147

147

63

63

Cota de piață (%)

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[0 -1 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

65

65

132

132

61

61

Preț mediu (EUR/tonă)

568

697

735

698

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

122

122

129

129

122

122

Elveția

Volum (tone)

[3 400 -4 400 ]

[1 800 -2 200 ]

[1 600 -2 000 ]

[800 -1 000 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

52

52

47

47

23

23

Cota de piață (%)

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[0 -1 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

51

51

42

42

23

23

Preț mediu (EUR/tonă)

1 604

1 656

1 714

1 817

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

103

103

106

106

113

113

Turcia

Volum (tone)

[10 -20 ]

[10 -20 ]

[3 100 -3 650 ]

[4 200 -5 000 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

115

115

25 750

25 750

35 070

35 070

Cota de piață (%)

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[1 -2 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

111

111

23 065

23 065

34 035

34 035

Preț mediu (EUR/tonă)

1 136

1 750

838

1 007

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

153

153

73

73

88

88

EAU

Volum (tone)

[460 -590 ]

[3 700 -4 400 ]

[4 800 -5 600 ]

[6 400 -7 600 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

766

766

988

988

1 322

1 322

Cota de piață (%)

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[1 -2 ]

[1 -2 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

741

741

884

884

1 282

1 282

Preț mediu (EUR/tonă)

712

786

722

705

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

110

110

101

101

99

99

Alte țări terțe

Volum (tone)

[10 -20 ]

[150 -200 ]

[10 -50 ]

[150 -300 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

994

994

200

200

1 457

1 457

Cota de piață (%)

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[0 -1 ]

[0 -1 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

962

962

179

179

1 414

1 414

Preț mediu

508

1 422

1 980

897

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

279

279

389

389

176

176

Total pentru toate țările terțe cu excepția Indiei

Volum (tone)

[8 700 -11 200 ]

[8 800 -10 500 ]

[16 000 -19 600 ]

[13 500 -15 800 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

94

94

180

180

145

145

Cota de piață (%)

[1 -3 ]

[1 -3 ]

[3 -5 ]

[3 -5 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

91

91

161

161

141

141

Preț mediu (EUR/tonă)

1 033

1 004

856

879

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

97

97

82

82

85

85

Sursă:

Sursă:

baza de date Comext a Eurostat

4.4.   Situația economică a industriei Uniunii

Situația economică a industriei Uniunii

4.4.1.   Observații cu caracter general

Observații cu caracter general

| (197) | Evaluarea situației economice a industriei Uniunii a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(197)

Evaluarea situației economice a industriei Uniunii a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate.

| (198) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 15, pentru evaluarea situației economice a industriei Uniunii s-a recurs la eșantionare. |
| --- | --- |

(198)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 15, pentru evaluarea situației economice a industriei Uniunii s-a recurs la eșantionare.

| (199) | Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor referitoare la toți producătorii din Uniune din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Datele priveau producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(199)

Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor referitoare la toți producătorii din Uniune din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Datele priveau producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii.

| (200) | Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, magnitudinea valorii subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii și redresarea în urma practicilor de dumping și de subvenționare anterioare. |
| --- | --- |

(200)

Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, magnitudinea valorii subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii și redresarea în urma practicilor de dumping și de subvenționare anterioare.

| (201) | Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri. |
| --- | --- |

(201)

Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.

4.4.2.   Indicatorii macroeconomici

Indicatorii macroeconomici

4.4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

| (202) | Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 5


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (în 1 000 de tone) | [408 -478 ] | [452 -530 ] | [436 -510 ] | [372 -436 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 91 |
| Capacitatea de producție (în 1 000 de tone) | [824 -965 ] | [824 -965 ] | [824 -965 ] | [743 -870 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 100 | 100 | 90 |
| Gradul de utilizare a capacității de producție (%) | [47 -51 ] | [52 -56 ] | [50 -54 ] | [48 -51 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 101 |
| Sursă: | datele furnizate de industria Uniunii și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion |

(202)

Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Volumul producției (în 1 000 de tone)

[408 -478 ]

[452 -530 ]

[436 -510 ]

[372 -436 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

91

91

Capacitatea de producție (în 1 000 de tone)

[824 -965 ]

[824 -965 ]

[824 -965 ]

[743 -870 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

100

100

100

100

90

90

Gradul de utilizare a capacității de producție (%)

[47 -51 ]

[52 -56 ]

[50 -54 ]

[48 -51 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

101

101

Sursă:

Sursă:

datele furnizate de industria Uniunii și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion

| (203) | Producția din Uniune a scăzut cu 9 % în cursul perioadei examinate, după o creștere de 10 % în 2018. |
| --- | --- |

(203)

Producția din Uniune a scăzut cu 9 % în cursul perioadei examinate, după o creștere de 10 % în 2018.

| (204) | Capacitatea de producție a urmat o tendință similară, întrucât a scăzut cu 10 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(204)

Capacitatea de producție a urmat o tendință similară, întrucât a scăzut cu 10 % în cursul perioadei examinate.

| (205) | Gradul de utilizare a capacității a rămas stabil, întrucât scăderea capacității de producție a urmat scăderea producției din Uniune. |
| --- | --- |

(205)

Gradul de utilizare a capacității a rămas stabil, întrucât scăderea capacității de producție a urmat scăderea producției din Uniune.

| (206) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că importurile din India nu ar fi putut fi un motiv pentru ca industria Uniunii să își reducă capacitatea de producție, ci mai degrabă scăderea cererii în comparație cu 2019. |
| --- | --- |

(206)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că importurile din India nu ar fi putut fi un motiv pentru ca industria Uniunii să își reducă capacitatea de producție, ci mai degrabă scăderea cererii în comparație cu 2019.

| (207) | Decizia industriei Uniunii de a-și reduce capacitatea de producție a fost luată înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19 și, prin urmare, decizia nu a avut nicio legătură cu scăderea consumului între 2019 și perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(207)

Decizia industriei Uniunii de a-și reduce capacitatea de producție a fost luată înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19 și, prin urmare, decizia nu a avut nicio legătură cu scăderea consumului între 2019 și perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

4.4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (208) | Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 6


  Volumul vânzărilor și cota de piață ale producătorilor din Uniune | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (în 1 000 de tone) | [321 -376 ] | [341 -399 ] | [338 -396 ] | [329 -386 ] |
| Indice | 100 | 106 | 105 | 102 |
| Cota de piață (%) | [82 -88 ] | [84 -90 ] | [77 -83 ] | [81 -87 ] |
| Indice | 100 | 102 | 94 | 99 |
| Vânzări efectuate pe piața captivă (în 1 000 de tone) | [15 -17 ] | [13 -16 ] | [10 -12 ] | [2 -3 ] |
| Indice | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Cota de piață a vânzărilor pe piața captivă (%) | [3 -4 ] | [3 -4 ] | [2 -3 ] | [0 -1 ] |
| Indice | 100 | 88 | 61 | 18 |
| Sursă: | datele furnizate de industria Uniunii și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(208)

Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Volumul vânzărilor și cota de piață ale producătorilor din Uniune

Volumul vânzărilor și cota de piață ale producătorilor din Uniune

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (în 1 000 de tone)

[321 -376 ]

[341 -399 ]

[338 -396 ]

[329 -386 ]

Indice

Indice

100

100

106

106

105

105

102

102

Cota de piață (%)

[82 -88 ]

[84 -90 ]

[77 -83 ]

[81 -87 ]

Indice

Indice

100

100

102

102

94

94

99

99

Vânzări efectuate pe piața captivă (în 1 000 de tone)

[15 -17 ]

[13 -16 ]

[10 -12 ]

[2 -3 ]

Indice

Indice

100

100

91

91

68

68

18

18

Cota de piață a vânzărilor pe piața captivă (%)

[3 -4 ]

[3 -4 ]

[2 -3 ]

[0 -1 ]

Indice

Indice

100

100

88

88

61

61

18

18

Sursă:

Sursă:

datele furnizate de industria Uniunii și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (209) | Volumul vânzărilor produsului similar de către industria Uniunii în cursul perioadei examinate și cota de piață nu au urmat creșterea consumului la nivelul Uniunii. În special, în 2019, industria Uniunii nu a beneficiat de creșterea consumului, spre deosebire de importurile din India. |
| --- | --- |

(209)

Volumul vânzărilor produsului similar de către industria Uniunii în cursul perioadei examinate și cota de piață nu au urmat creșterea consumului la nivelul Uniunii. În special, în 2019, industria Uniunii nu a beneficiat de creșterea consumului, spre deosebire de importurile din India.

| (210) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că cota de piață a industriei Uniunii a rămas ridicată, la aproximativ 85 %, și a crescut în perioada anchetei de reexaminare în comparație cu anii precedenți. Volumul vânzărilor în Uniune a fost, de asemenea, în mod constant mai mare decât cel din anul 2017. Volumul din perioada anchetei de reexaminare ar fi putut fi mai mare, în absența impactului crizei provocate de pandemia de COVID-19. Partea a considerat că concluzia Comisiei nu reflectă situația de fapt. |
| --- | --- |

(210)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că cota de piață a industriei Uniunii a rămas ridicată, la aproximativ 85 %, și a crescut în perioada anchetei de reexaminare în comparație cu anii precedenți. Volumul vânzărilor în Uniune a fost, de asemenea, în mod constant mai mare decât cel din anul 2017. Volumul din perioada anchetei de reexaminare ar fi putut fi mai mare, în absența impactului crizei provocate de pandemia de COVID-19. Partea a considerat că concluzia Comisiei nu reflectă situația de fapt.

| (211) | Comisia a concluzionat că industria Uniunii nu a beneficiat de o cotă de piață ridicată. Astfel cum se explică în considerentul 234, producătorii din Uniune incluși în eșantion au înregistrat pierderi pe parcursul întregii perioade examinate, din cauza presiunii substanțiale asupra prețurilor exercitate de importurile din India (a se vedea considerentul 245). De asemenea, astfel cum se explică în considerentul 209, cota de piață a Uniunii nu a urmat creșterea consumului din Uniune și, spre deosebire de importurile din India, vânzările din Uniune nu au beneficiat de creșterea consumului în 2019. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(211)

Comisia a concluzionat că industria Uniunii nu a beneficiat de o cotă de piață ridicată. Astfel cum se explică în considerentul 234, producătorii din Uniune incluși în eșantion au înregistrat pierderi pe parcursul întregii perioade examinate, din cauza presiunii substanțiale asupra prețurilor exercitate de importurile din India (a se vedea considerentul 245). De asemenea, astfel cum se explică în considerentul 209, cota de piață a Uniunii nu a urmat creșterea consumului din Uniune și, spre deosebire de importurile din India, vânzările din Uniune nu au beneficiat de creșterea consumului în 2019. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

4.4.2.3.   Creșterea

| (212) | În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 3 %, în timp ce volumul vânzărilor către clienții neafiliați din Uniune a crescut cu 2 %. În consecință, în pofida creșterii consumului, cota de piață a industriei Uniunii a scăzut ușor în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(212)

În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 3 %, în timp ce volumul vânzărilor către clienții neafiliați din Uniune a crescut cu 2 %. În consecință, în pofida creșterii consumului, cota de piață a industriei Uniunii a scăzut ușor în cursul perioadei examinate.

4.4.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (213) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 7


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați | [1 820 -2 540 ] | [1 820 -2 540 ] | [1 810 -2 530 ] | [1 700 -2 390 ] |
| Indice | 100 | 100 | 99 | 93 |
| Productivitatea (tone/angajat) | [162 -226 ] | [179 -250 ] | [173 -242 ] | [157 -220 ] |
| Indice | 100 | 110 | 107 | 97 |
| Sursă: | datele furnizate de industria Uniunii și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(213)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Numărul de angajați

[1 820 -2 540 ]

[1 820 -2 540 ]

[1 810 -2 530 ]

[1 700 -2 390 ]

Indice

Indice

100

100

100

100

99

99

93

93

Productivitatea (tone/angajat)

[162 -226 ]

[179 -250 ]

[173 -242 ]

[157 -220 ]

Indice

Indice

100

100

110

110

107

107

97

97

Sursă:

Sursă:

datele furnizate de industria Uniunii și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (214) | Numărul de salariați ai industriei Uniunii implicați în fabricarea produsului în cauză a rămas stabil în perioada 2017-2018 și a scăzut cu aproximativ 6 % în perioada 2019-2020. |
| --- | --- |

(214)

Numărul de salariați ai industriei Uniunii implicați în fabricarea produsului în cauză a rămas stabil în perioada 2017-2018 și a scăzut cu aproximativ 6 % în perioada 2019-2020.

| (215) | Productivitatea forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată ca producție (tone) per angajat, a crescut cu 10 % în perioada 2017-2018 și a scăzut cu 13 % în perioada 2018-2020. Acest lucru poate fi explicat prin efectul combinat produs de:






  — | o oprire a producției la locul de producție al unui producător principal din Uniune, care a condus la scăderea producției în perioada cuprinsă între decembrie 2019 și februarie 2020 și |
| --- | --- | --- |

(215)

Productivitatea forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată ca producție (tone) per angajat, a crescut cu 10 % în perioada 2017-2018 și a scăzut cu 13 % în perioada 2018-2020. Acest lucru poate fi explicat prin efectul combinat produs de:

—

o oprire a producției la locul de producție al unui producător principal din Uniune, care a condus la scăderea producției în perioada cuprinsă între decembrie 2019 și februarie 2020 și

| — | scăderea producției producătorilor din Uniune în al doilea trimestru al anului 2020, ca urmare a pandemiei de COVID-19, care nu a fost corelată cu numărul de angajați disponibilizați. |
| --- | --- |

—

scăderea producției producătorilor din Uniune în al doilea trimestru al anului 2020, ca urmare a pandemiei de COVID-19, care nu a fost corelată cu numărul de angajați disponibilizați.

4.4.2.5.   Amploarea cuantumului subvenției și redresarea în urma practicilor de subvenționare anterioare

| (216) | Astfel cum se explică în considerentul 193, a existat o cooperare limitată din partea producătorilor-exportatori din India. |
| --- | --- |

(216)

Astfel cum se explică în considerentul 193, a existat o cooperare limitată din partea producătorilor-exportatori din India.

| (217) | Indicatorii de prejudiciu arată că, în pofida măsurilor antisubvenție în vigoare din 2016, care au condus inițial la o oarecare relaxare și la îmbunătățirea performanței, situația economică a industriei Uniunii a rămas prejudiciată. Prin urmare, nu s-a putut stabili nicio redresare în urma practicilor de subvenționare anterioare. |
| --- | --- |

(217)

Indicatorii de prejudiciu arată că, în pofida măsurilor antisubvenție în vigoare din 2016, care au condus inițial la o oarecare relaxare și la îmbunătățirea performanței, situația economică a industriei Uniunii a rămas prejudiciată. Prin urmare, nu s-a putut stabili nicio redresare în urma practicilor de subvenționare anterioare.

| (218) | Valoarea subvenționării a fost semnificativ mai mare decât nivelul de minimis. Impactul amplorii cuantumului subvenției efective asupra industriei Uniunii a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din India. |
| --- | --- |

(218)

Valoarea subvenționării a fost semnificativ mai mare decât nivelul de minimis. Impactul amplorii cuantumului subvenției efective asupra industriei Uniunii a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din India.

de minimis

| (219) | Persistența practicilor tarifare neloiale ale exportatorilor din India a împiedicat, de asemenea, industria Uniunii să se redreseze în urma practicilor de subvenționare anterioare. |
| --- | --- |

(219)

Persistența practicilor tarifare neloiale ale exportatorilor din India a împiedicat, de asemenea, industria Uniunii să se redreseze în urma practicilor de subvenționare anterioare.

| (220) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că nu există o creștere absolută a volumului importurilor indiene și că aceste importuri au avut doar o cotă de piață de aproximativ 15 %. În plus, partea interesată a subliniat că performanța economică a industriei Uniunii s-a îmbunătățit după instituirea măsurilor inițiale și a scăzut ulterior. Prin urmare, importurile din India nu au adus prejudiciu industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(220)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că nu există o creștere absolută a volumului importurilor indiene și că aceste importuri au avut doar o cotă de piață de aproximativ 15 %. În plus, partea interesată a subliniat că performanța economică a industriei Uniunii s-a îmbunătățit după instituirea măsurilor inițiale și a scăzut ulterior. Prin urmare, importurile din India nu au adus prejudiciu industriei Uniunii.

| (221) | Comisia a observat că partea interesată nu și-a justificat afirmația potrivit căreia performanța economică a industriei Uniunii s-a îmbunătățit după instituirea măsurilor inițiale. Astfel cum s-a menționat în considerentul 234, profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost negativă pe parcursul întregii perioade examinate. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(221)

Comisia a observat că partea interesată nu și-a justificat afirmația potrivit căreia performanța economică a industriei Uniunii s-a îmbunătățit după instituirea măsurilor inițiale. Astfel cum s-a menționat în considerentul 234, profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost negativă pe parcursul întregii perioade examinate. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

4.4.3.   Indicatorii microeconomici

Indicatorii microeconomici

4.4.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (222) | În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 8


  Prețurile de vânzare în Uniune și costul unitar | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preț de vânzare unitar mediu în Uniune pe piața totală (EUR/tonă) | [950 -1 110 ] | [960 -1 130 ] | [1 020 -1 190 ] | [1 020 -1 200 ] |
| Indice | 100 | 101 | 107 | 107 |
| Costul de producție unitar (EUR/tonă) | [1 000 -1 100 ] | [900 -1 100 ] | [1 000 -1 100 ] | [1 000 -1 200 ] |
| Indice | 100 | 97 | 101 | 105 |
| Sursă: | răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(222)

În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Prețurile de vânzare în Uniune și costul unitar

Prețurile de vânzare în Uniune și costul unitar

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Preț de vânzare unitar mediu în Uniune pe piața totală (EUR/tonă)

[950 -1 110 ]

[960 -1 130 ]

[1 020 -1 190 ]

[1 020 -1 200 ]

Indice

Indice

100

100

101

101

107

107

107

107

Costul de producție unitar (EUR/tonă)

[1 000 -1 100 ]

[900 -1 100 ]

[1 000 -1 100 ]

[1 000 -1 200 ]

Indice

Indice

100

100

97

97

101

101

105

105

Sursă:

Sursă:

răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (223) | Prețul de vânzare unitar mediu practicat de industria Uniunii față de clienți neafiliați din Uniune a crescut cu 7 % în cursul perioadei examinate, reflectând creșterea costului unitar de producție (5 %). |
| --- | --- |

(223)

Prețul de vânzare unitar mediu practicat de industria Uniunii față de clienți neafiliați din Uniune a crescut cu 7 % în cursul perioadei examinate, reflectând creșterea costului unitar de producție (5 %).

| (224) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că presupusa scădere a prețurilor vămuite a arătat că importurile nu cauzează nicio blocare a prețurilor. |
| --- | --- |

(224)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că presupusa scădere a prețurilor vămuite a arătat că importurile nu cauzează nicio blocare a prețurilor.

| (225) | Comisia a observat că partea interesată nu și-a justificat afirmația conform căreia prețurile vămuite, care au subcotat prețurile din Uniune cu aproximativ 40 % în cursul perioadei examinate, nu au cauzat nicio blocare a prețurilor pentru producătorii din Uniune. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(225)

Comisia a observat că partea interesată nu și-a justificat afirmația conform căreia prețurile vămuite, care au subcotat prețurile din Uniune cu aproximativ 40 % în cursul perioadei examinate, nu au cauzat nicio blocare a prețurilor pentru producătorii din Uniune. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

4.4.3.2.   Costurile cu forța de muncă

| (226) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 9


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR/angajat) | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă per angajat | [56 000 -66 000 ] | [57 000 -66 000 ] | [57 000 -67 000 ] | [53 000 -62 000 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 100 | 101 | 94 |
| Sursă: | răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(226)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR/angajat)

Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR/angajat)

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

[56 000 -66 000 ]

[57 000 -66 000 ]

[57 000 -67 000 ]

[53 000 -62 000 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

100

100

101

101

94

94

Sursă:

Sursă:

răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (227) | Costurile medii cu forța de muncă per angajat au rămas stabile până în 2019 și au scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate. În cursul perioadei anchetei de reexaminare, costurile medii cu forța de muncă per angajat au scăzut, întrucât statul francez a finanțat șomajul datorat crizei provocate de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

(227)

Costurile medii cu forța de muncă per angajat au rămas stabile până în 2019 și au scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate. În cursul perioadei anchetei de reexaminare, costurile medii cu forța de muncă per angajat au scăzut, întrucât statul francez a finanțat șomajul datorat crizei provocate de pandemia de COVID-19.

| (228) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a observat că nu există niciun prejudiciu pentru industria Uniunii în temeiul acestui parametru. |
| --- | --- |

(228)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a observat că nu există niciun prejudiciu pentru industria Uniunii în temeiul acestui parametru.

| (229) | Comisia a reamintit că, astfel cum s-a explicat în considerentul 227 de mai sus, scăderea costurilor medii cu forța de muncă per angajat s-a datorat finanțării extraordinare primite de la statul francez în perioada anchetei de reexaminare. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(229)

Comisia a reamintit că, astfel cum s-a explicat în considerentul 227 de mai sus, scăderea costurilor medii cu forța de muncă per angajat s-a datorat finanțării extraordinare primite de la statul francez în perioada anchetei de reexaminare. În consecință, afirmația a fost respinsă.

4.4.3.3.   Stocurile

| (230) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Stocurile | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (în 1 000 de tone) | [87 -102 ] | [77 -90 ] | [84 -98 ] | [68 -79 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 88 | 95 | 77 |
| Stocurile finale ca procent din producție (%) | [20 -25 ] | [15 -17 ] | [18 -20 ] | [18 -20 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 79 | 89 | 85 |

(230)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Stocurile

Stocurile

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Stocuri finale (în 1 000 de tone)

[87 -102 ]

[77 -90 ]

[84 -98 ]

[68 -79 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

88

88

95

95

77

77

Stocurile finale ca procent din producție (%)

[20 -25 ]

[15 -17 ]

[18 -20 ]

[18 -20 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

79

79

89

89

85

85

| (231) | Nivelul stocurilor finale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion a rămas stabil în raport cu producția. |
| --- | --- |

(231)

Nivelul stocurilor finale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion a rămas stabil în raport cu producția.

| (232) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că stocurile au scăzut semnificativ în cursul perioadei anchetei de reexaminare, arătând că industria Uniunii s-a concentrat pe reducerea producției sale. Partea interesată a susținut că, în schimb, stocurile ar fi trebuit să crească, în cazul în care ar fi existat un impact al importurilor din India. |
| --- | --- |

(232)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că stocurile au scăzut semnificativ în cursul perioadei anchetei de reexaminare, arătând că industria Uniunii s-a concentrat pe reducerea producției sale. Partea interesată a susținut că, în schimb, stocurile ar fi trebuit să crească, în cazul în care ar fi existat un impact al importurilor din India.

| (233) | Astfel cum se arată în considerentul 203, scăderea stocurilor observată de către parte în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost însoțită de scăderea producției în Uniune. În plus, Comisia nu a găsit nicio corelație între scăderea stocurilor observată în principal în cursul perioadei anchetei de reexaminare și importurile din India, întrucât impactul importurilor din India a fost observat nu numai în cursul perioadei anchetei de reexaminare, ci și pe parcursul întregii perioade examinate. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(233)

Astfel cum se arată în considerentul 203, scăderea stocurilor observată de către parte în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost însoțită de scăderea producției în Uniune. În plus, Comisia nu a găsit nicio corelație între scăderea stocurilor observată în principal în cursul perioadei anchetei de reexaminare și importurile din India, întrucât impactul importurilor din India a fost observat nu numai în cursul perioadei anchetei de reexaminare, ci și pe parcursul întregii perioade examinate. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

4.4.3.4.   Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, rentabilitatea investițiilor și capacitatea de a atrage capital

| (234) | Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 11


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din vânzări) | [-5 - -9 ] | [-1 - -5 ] | [-1 - -5 ] | [-3 - -7 ] |
| Indice (2017 = 100) | - 100 | -33 | -36 | -69 |
| Fluxul de lichidități (milioane EUR) | [-31 - -37 ] | [-46 - -54 ] | [-73 - -85 ] | [-43 - -51 ] |
| Indice (2017 = 100) | - 100 | - 145 | - 231 | - 138 |
| Investițiile (milioane EUR) | [20 -24 ] | [30 -36 ] | [33 -39 ] | [15 -18 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 149 | 161 | 73 |
| Randamentul investițiilor (%) | [-6 - -8 ] | [-7 - -9 ] | [-10 - -12 ] | [-5 - -7 ] |
| Indice (2017 = 100) | - 100 | - 131 | - 194 | - 106 |
| Sursă: | răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(234)

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din vânzări)

[-5 - -9 ]

[-1 - -5 ]

[-1 - -5 ]

[-3 - -7 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

- 100

- 100

-33

-33

-36

-36

-69

-69

Fluxul de lichidități (milioane EUR)

[-31 - -37 ]

[-46 - -54 ]

[-73 - -85 ]

[-43 - -51 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

- 100

- 100

- 145

- 145

- 231

- 231

- 138

- 138

Investițiile (milioane EUR)

[20 -24 ]

[30 -36 ]

[33 -39 ]

[15 -18 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

149

149

161

161

73

73

Randamentul investițiilor (%)

[-6 - -8 ]

[-7 - -9 ]

[-10 - -12 ]

[-5 - -7 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

- 100

- 100

- 131

- 131

- 194

- 194

- 106

- 106

Sursă:

Sursă:

răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (235) | Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri obținută din vânzările respective. Profitabilitatea producătorilor incluși în eșantion a fost negativă în cursul perioadei examinate, trecând de la aproximativ [-5 - -9] % în 2017 la [-3 - -7] % în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(235)

Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri obținută din vânzările respective. Profitabilitatea producătorilor incluși în eșantion a fost negativă în cursul perioadei examinate, trecând de la aproximativ [-5 - -9] % în 2017 la [-3 - -7] % în perioada anchetei de reexaminare.

| (236) | Fluxul de lichidități net reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului de lichidități net a rămas negativă pe parcursul întregii perioade examinate, cu excepția anului 2018. |
| --- | --- |

(236)

Fluxul de lichidități net reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului de lichidități net a rămas negativă pe parcursul întregii perioade examinate, cu excepția anului 2018.

| (237) | Investițiile (axate în principal pe modernizarea echipamentelor de producție, pe creșterea calității, a productivității și a flexibilității în procesul de producție) au crescut în perioada 2017-2019 și au scăzut la cel mai scăzut nivel în 2020. |
| --- | --- |

(237)

Investițiile (axate în principal pe modernizarea echipamentelor de producție, pe creșterea calității, a productivității și a flexibilității în procesul de producție) au crescut în perioada 2017-2019 și au scăzut la cel mai scăzut nivel în 2020.

| (238) | Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a înregistrat o tendință similară cu cea a profitabilității, scăzând brusc în 2019 și apoi îmbunătățindu-se ușor în 2020. Acesta a rămas negativ și s-a deteriorat cu 53 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(238)

Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a înregistrat o tendință similară cu cea a profitabilității, scăzând brusc în 2019 și apoi îmbunătățindu-se ușor în 2020. Acesta a rămas negativ și s-a deteriorat cu 53 % în cursul perioadei examinate.

4.5.   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (239) | În pofida măsurilor compensatorii în vigoare, importurile de țevi ductile din India au rămas substanțiale, cu cote de piață stabile, cuprinse între aproximativ [9-18] % în cursul perioadei examinate. În cursul perioadei anchetei de reexaminare, cota de piață a fost de [10-14] %. În același timp, prețurile de import au arătat o tendință descrescătoare și au subcotat prețurile din Uniune în medie cu [30-45] % în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în pofida existenței măsurilor compensatorii și antidumping. |
| --- | --- |

(239)

În pofida măsurilor compensatorii în vigoare, importurile de țevi ductile din India au rămas substanțiale, cu cote de piață stabile, cuprinse între aproximativ [9-18] % în cursul perioadei examinate. În cursul perioadei anchetei de reexaminare, cota de piață a fost de [10-14] %. În același timp, prețurile de import au arătat o tendință descrescătoare și au subcotat prețurile din Uniune în medie cu [30-45] % în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în pofida existenței măsurilor compensatorii și antidumping.

| (240) | Evoluția indicatorilor macroeconomici, în special a producției și a volumului vânzărilor, a ocupării forței de muncă și a productivității, a arătat tendințe stabile sau ușor descrescătoare. Cota de piață a industriei Uniunii a scăzut în perioada anchetei de reexaminare, atingând un nivel similar cu cel din 2017. Creșterea cotei de piață din 2018, în pofida volumelor relativ stabile ale vânzărilor, s-a datorat scăderii consumului în aceeași perioadă. Deși industria Uniunii a reușit în mare măsură să își mențină volumul vânzărilor și cota de piață, acest lucru a fost în detrimentul profitabilității sale și al altor indicatori financiari, astfel cum se explică în considerentul următor. |
| --- | --- |

(240)

Evoluția indicatorilor macroeconomici, în special a producției și a volumului vânzărilor, a ocupării forței de muncă și a productivității, a arătat tendințe stabile sau ușor descrescătoare. Cota de piață a industriei Uniunii a scăzut în perioada anchetei de reexaminare, atingând un nivel similar cu cel din 2017. Creșterea cotei de piață din 2018, în pofida volumelor relativ stabile ale vânzărilor, s-a datorat scăderii consumului în aceeași perioadă. Deși industria Uniunii a reușit în mare măsură să își mențină volumul vânzărilor și cota de piață, acest lucru a fost în detrimentul profitabilității sale și al altor indicatori financiari, astfel cum se explică în considerentul următor.

| (241) | Chiar dacă prețul de vânzare unitar mediu al producătorilor din Uniune a crescut cu 7 % în cursul perioadei examinate, creștere care a fost mai mare decât creșterea cu 5 % a costului de producție, industria Uniunii nu a reușit încă să obțină marje de profit sustenabile. Din cauza presiunii asupra prețurilor exercitate de importurile din India, industria Uniunii nu și-a putut majora prețurile de vânzare pentru a acoperi costul mediu de producție și, prin urmare, a înregistrat pierderi pe parcursul întregii perioade examinate (cu excepția anului 2018, în care s-a situat aproape de nivelul pragului de rentabilitate). Astfel, importurile din India au exercitat, de asemenea, o blocare semnificativă a prețurilor vânzărilor producătorilor din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Alți indicatori financiari (fluxul de lichidități, randamentul investițiilor) au urmat o tendință similară cu profitabilitatea și au prezentat valori negative sau scăzute pe parcursul perioadei examinate. Deși au înregistrat o oarecare creștere în 2017 și 2018, investițiile s-au situat, de asemenea, la niveluri scăzute, în general. |
| --- | --- |

(241)

Chiar dacă prețul de vânzare unitar mediu al producătorilor din Uniune a crescut cu 7 % în cursul perioadei examinate, creștere care a fost mai mare decât creșterea cu 5 % a costului de producție, industria Uniunii nu a reușit încă să obțină marje de profit sustenabile. Din cauza presiunii asupra prețurilor exercitate de importurile din India, industria Uniunii nu și-a putut majora prețurile de vânzare pentru a acoperi costul mediu de producție și, prin urmare, a înregistrat pierderi pe parcursul întregii perioade examinate (cu excepția anului 2018, în care s-a situat aproape de nivelul pragului de rentabilitate). Astfel, importurile din India au exercitat, de asemenea, o blocare semnificativă a prețurilor vânzărilor producătorilor din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Alți indicatori financiari (fluxul de lichidități, randamentul investițiilor) au urmat o tendință similară cu profitabilitatea și au prezentat valori negative sau scăzute pe parcursul perioadei examinate. Deși au înregistrat o oarecare creștere în 2017 și 2018, investițiile s-au situat, de asemenea, la niveluri scăzute, în general.

| (242) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important. |
| --- | --- |

(242)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important.

5.   CAUZALITATEA

CAUZALITATEA

| (243) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile subvenționate de produs în cauză din India au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. În conformitate cu articolul 8 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut să aducă, în același timp, un prejudiciu industriei Uniunii. Comisia s-a asigurat de faptul că importurilor subvenționate nu li s-a atribuit niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile subvenționate de produs în cauză din India. |
| --- | --- |

(243)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile subvenționate de produs în cauză din India au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. În conformitate cu articolul 8 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut să aducă, în același timp, un prejudiciu industriei Uniunii. Comisia s-a asigurat de faptul că importurilor subvenționate nu li s-a atribuit niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile subvenționate de produs în cauză din India.

5.1.   Efectele importurilor subvenționate

Efectele importurilor subvenționate

| (244) | În primul rând, Comisia a examinat dacă există o legătură de cauzalitate între importurile subvenționate și prejudiciul suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(244)

În primul rând, Comisia a examinat dacă există o legătură de cauzalitate între importurile subvenționate și prejudiciul suferit de industria Uniunii.

| (245) | Importurile de țevi din fontă ductilă din India au rămas substanțiale, cu cote de piață de peste 10 % pe parcursul întregii perioade examinate și la niveluri scăzute ale prețurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în pofida măsurilor antisubvenție și antidumping în vigoare. Din cauza presiunii substanțiale exercitate asupra prețurilor de importurile din India, industria Uniunii nu a putut transfera clienților săi costurile de fabricație, ceea ce a dus la înregistrarea de pierderi pe parcursul perioadei examinate. Prin urmare, Comisia a concluzionat că volumul și nivelul prețurilor importurilor care fac obiectul anchetei au cauzat un prejudiciu important. |
| --- | --- |

(245)

Importurile de țevi din fontă ductilă din India au rămas substanțiale, cu cote de piață de peste 10 % pe parcursul întregii perioade examinate și la niveluri scăzute ale prețurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în pofida măsurilor antisubvenție și antidumping în vigoare. Din cauza presiunii substanțiale exercitate asupra prețurilor de importurile din India, industria Uniunii nu a putut transfera clienților săi costurile de fabricație, ceea ce a dus la înregistrarea de pierderi pe parcursul perioadei examinate. Prin urmare, Comisia a concluzionat că volumul și nivelul prețurilor importurilor care fac obiectul anchetei au cauzat un prejudiciu important.

| (246) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că scăderea performanței financiare a industriei Uniunii s-a datorat altor factori decât presupusele importuri subvenționate. |
| --- | --- |

(246)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că scăderea performanței financiare a industriei Uniunii s-a datorat altor factori decât presupusele importuri subvenționate.

| (247) | Comisia a observat că partea nu a prezentat elemente noi care să poată schimba concluzia sa. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(247)

Comisia a observat că partea nu a prezentat elemente noi care să poată schimba concluzia sa. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (248) | Tata Metaliks Limited a susținut, de asemenea, că nu există nicio corelație între evoluția importurilor și nivelul pierderilor raportate de industria Uniunii și, prin urmare, nu a existat nicio legătură de cauzalitate între importuri și performanța financiară a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(248)

Tata Metaliks Limited a susținut, de asemenea, că nu există nicio corelație între evoluția importurilor și nivelul pierderilor raportate de industria Uniunii și, prin urmare, nu a existat nicio legătură de cauzalitate între importuri și performanța financiară a industriei Uniunii.

| (249) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 194, Comisia a constatat că prețurile de import din India au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei Uniunii. În plus, Comisia a observat că partea nu a prezentat niciun element de probă care să demonstreze că alți factori au afectat industria Uniunii. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(249)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 194, Comisia a constatat că prețurile de import din India au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei Uniunii. În plus, Comisia a observat că partea nu a prezentat niciun element de probă care să demonstreze că alți factori au afectat industria Uniunii. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (250) | În plus, Tata Metaliks Limited a susținut că nu a fost în măsură să examineze corelația dintre subcotarea prețurilor și performanța economică a industriei Uniunii, întrucât Comisia nu a dezvăluit calculele subcotării prețurilor pentru perioada examinată. |
| --- | --- |

(250)

În plus, Tata Metaliks Limited a susținut că nu a fost în măsură să examineze corelația dintre subcotarea prețurilor și performanța economică a industriei Uniunii, întrucât Comisia nu a dezvăluit calculele subcotării prețurilor pentru perioada examinată.

| (251) | Comisia a precizat că informațiile necesare pentru a stabili existența unei subcotări a prețurilor au fost furnizate părții. În ceea ce privește perioada anchetei de reexaminare, constatările referitoare la subcotarea prețurilor au fost stabilite în considerentele 193-194 de mai sus. Pentru anii 2017, 2018 și 2019, la considerentul 191 s-au menționat prețurile unitare pentru importurile din India, iar la considerentul 222 – prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați. Prin urmare, partea a dispus de toate informațiile pe care Comisia și-a întemeiat concluzia privind existența subcotării. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(251)

Comisia a precizat că informațiile necesare pentru a stabili existența unei subcotări a prețurilor au fost furnizate părții. În ceea ce privește perioada anchetei de reexaminare, constatările referitoare la subcotarea prețurilor au fost stabilite în considerentele 193-194 de mai sus. Pentru anii 2017, 2018 și 2019, la considerentul 191 s-au menționat prețurile unitare pentru importurile din India, iar la considerentul 222 – prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați. Prin urmare, partea a dispus de toate informațiile pe care Comisia și-a întemeiat concluzia privind existența subcotării. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (252) | În cele din urmă, partea a susținut că volumele importurilor au scăzut între 2019 și perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, partea a concluzionat că nu a existat niciun efect din punctul de vedere al volumului. |
| --- | --- |

(252)

În cele din urmă, partea a susținut că volumele importurilor au scăzut între 2019 și perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, partea a concluzionat că nu a existat niciun efect din punctul de vedere al volumului.

| (253) | Comisia a observat că importurile din India efectuate în perioada anchetei de reexaminare au revenit la nivelurile din 2017. În plus, impactul principal al importurilor din India a fost constatat la nivelul prețurilor scăzute, care au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor de pe piața Uniunii. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(253)

Comisia a observat că importurile din India efectuate în perioada anchetei de reexaminare au revenit la nivelurile din 2017. În plus, impactul principal al importurilor din India a fost constatat la nivelul prețurilor scăzute, care au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor de pe piața Uniunii. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

5.2.   Efectele altor factori

Efectele altor factori

| (254) | Volumele importate din alte țări terțe au reprezentat doar între 2 % și 4 % din cota de piață în perioada anchetei de reexaminare. Astfel cum se arată în tabelul 4, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, prețul mediu de import din țări terțe a fost cu 50 % mai mare decât prețul mediu de import din India. |
| --- | --- |

(254)

Volumele importate din alte țări terțe au reprezentat doar între 2 % și 4 % din cota de piață în perioada anchetei de reexaminare. Astfel cum se arată în tabelul 4, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, prețul mediu de import din țări terțe a fost cu 50 % mai mare decât prețul mediu de import din India.

| (255) | Astfel cum se indică în considerentul 42, una dintre părți a susținut că problemele generale în materie de competitivitate ar trebui să justifice constatarea încetării sau ne-reapariției prejudiciului. Partea a enumerat diverși factori, cum ar fi scăderea consumului de țevi din fontă ductilă la nivelul Uniunii în urma crizei monedei euro, care a condus la o scădere a cheltuielilor publice, dificultăți în atragerea personalului, menținerea poziției dominante, presiunea exercitată de importurile mai ieftine din China asupra procedurii de ofertare pentru achizițiile publice. În plus, partea a susținut că țevile din plastic sunt primul concurent al industriei Uniunii, deoarece sunt mai puțin costisitoare și, prin urmare, atrag o parte semnificativă a licitațiilor publice. |
| --- | --- |

(255)

Astfel cum se indică în considerentul 42, una dintre părți a susținut că problemele generale în materie de competitivitate ar trebui să justifice constatarea încetării sau ne-reapariției prejudiciului. Partea a enumerat diverși factori, cum ar fi scăderea consumului de țevi din fontă ductilă la nivelul Uniunii în urma crizei monedei euro, care a condus la o scădere a cheltuielilor publice, dificultăți în atragerea personalului, menținerea poziției dominante, presiunea exercitată de importurile mai ieftine din China asupra procedurii de ofertare pentru achizițiile publice. În plus, partea a susținut că țevile din plastic sunt primul concurent al industriei Uniunii, deoarece sunt mai puțin costisitoare și, prin urmare, atrag o parte semnificativă a licitațiilor publice.

| (256) | Contrar afirmației părții, consumul la nivelul Uniunii și cota de piață a industriei Uniunii au crescut, în timp ce ocuparea forței de muncă a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. În plus, nu există niciun element de probă care să ateste faptul că țevile din plastic au câștigat cote de piață în cursul perioadei examinate în detrimentul țevilor din fontă ductilă. De asemenea, ar trebui remarcat faptul că țevile din plastic nu sunt în concurență în categoria țevilor cu diametre mari. În consecință, acești factori nu au contribuit la prejudiciul constatat. În plus, importurile din China au fost efectuate la prețuri semnificativ mai mari decât importurile din India și în volume mult mai scăzute. În cele din urmă, partea nu a precizat modul în care poziția dominantă, dacă aceasta a existat, ar fi putut cauza un prejudiciu. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse. |
| --- | --- |

(256)

Contrar afirmației părții, consumul la nivelul Uniunii și cota de piață a industriei Uniunii au crescut, în timp ce ocuparea forței de muncă a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. În plus, nu există niciun element de probă care să ateste faptul că țevile din plastic au câștigat cote de piață în cursul perioadei examinate în detrimentul țevilor din fontă ductilă. De asemenea, ar trebui remarcat faptul că țevile din plastic nu sunt în concurență în categoria țevilor cu diametre mari. În consecință, acești factori nu au contribuit la prejudiciul constatat. În plus, importurile din China au fost efectuate la prețuri semnificativ mai mari decât importurile din India și în volume mult mai scăzute. În cele din urmă, partea nu a precizat modul în care poziția dominantă, dacă aceasta a existat, ar fi putut cauza un prejudiciu. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.

| (257) | În ceea ce privește performanța la export a industriei Uniunii, volumele exporturilor au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 12


  Performanța la export a industriei Uniunii | 2017 | 2018 | 2019 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul exporturilor (în 1 000 de tone) | [119 -140 ] | [147 -172 ] | [102 -119 ] | [66 -77 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 122 | 85 | 55 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | [760 -890 ] | [750 -880 ] | [840 -980 ] | [890 -1 040 ] |
| Indice (2017 = 100) | 100 | 99 | 110 | 117 |
| Sursă: | solicitantul – pentru volum și răspunsurile verificate la chestionar – pentru valori. |

(257)

În ceea ce privește performanța la export a industriei Uniunii, volumele exporturilor au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 12

Tabelul 12

Performanța la export a industriei Uniunii

Performanța la export a industriei Uniunii

2017

2018

2019

Perioada anchetei de reexaminare

Volumul exporturilor (în 1 000 de tone)

[119 -140 ]

[147 -172 ]

[102 -119 ]

[66 -77 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

122

122

85

85

55

55

Preț mediu (EUR/tonă)

[760 -890 ]

[750 -880 ]

[840 -980 ]

[890 -1 040 ]

Indice (2017 = 100)

Indice (2017 = 100)

100

100

99

99

110

110

117

117

Sursă:

Sursă:

solicitantul – pentru volum și răspunsurile verificate la chestionar – pentru valori.

| (258) | În cursul perioadei examinate, volumele au scăzut la jumătate. Cu toate că prețurile exporturilor au crescut cu 17 %, această creștere nu a fost suficientă pentru a acoperi costurile de producție pe parcursul întregii perioade examinate, astfel cum se arată în tabelul 8 de mai sus. Prin urmare, exporturile nu au atenuat legătura de cauzalitate dintre exporturile subvenționate din India și prejudiciul constatat. |
| --- | --- |

(258)

În cursul perioadei examinate, volumele au scăzut la jumătate. Cu toate că prețurile exporturilor au crescut cu 17 %, această creștere nu a fost suficientă pentru a acoperi costurile de producție pe parcursul întregii perioade examinate, astfel cum se arată în tabelul 8 de mai sus. Prin urmare, exporturile nu au atenuat legătura de cauzalitate dintre exporturile subvenționate din India și prejudiciul constatat.

| (259) | Au fost analizați și alți factori posibili, precum criza COVID-19, dar niciunul dintre aceștia nu a putut atenua legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate și prejudiciul important suferit de industria Uniunii. Comisia a distins și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei Uniunii de efectele prejudiciabile ale importurilor subvenționate. |
| --- | --- |

(259)

Au fost analizați și alți factori posibili, precum criza COVID-19, dar niciunul dintre aceștia nu a putut atenua legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate și prejudiciul important suferit de industria Uniunii. Comisia a distins și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei Uniunii de efectele prejudiciabile ale importurilor subvenționate.

| (260) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că criza provocată de pandemia de COVID-19 a avut un impact negativ asupra situației economice a industriei Uniunii în primul semestru al anului 2020. Partea a afirmat că restricțiile de deplasare a persoanelor instituite inițial în contextul măsurilor de sănătate publică au impus stoparea multor proiecte de construcții. |
| --- | --- |

(260)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că criza provocată de pandemia de COVID-19 a avut un impact negativ asupra situației economice a industriei Uniunii în primul semestru al anului 2020. Partea a afirmat că restricțiile de deplasare a persoanelor instituite inițial în contextul măsurilor de sănătate publică au impus stoparea multor proiecte de construcții.

| (261) | Astfel cum s-a descris mai sus, piața țevilor din fontă ductilă din Uniune nu a fost afectată în mod semnificativ în cursul perioadei anchetei de reexaminare de restricțiile de deplasare a persoanelor în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19. Consumul total la nivelul Uniunii din anul respectiv a fost similar cu cel din anul 2018. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(261)

Astfel cum s-a descris mai sus, piața țevilor din fontă ductilă din Uniune nu a fost afectată în mod semnificativ în cursul perioadei anchetei de reexaminare de restricțiile de deplasare a persoanelor în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19. Consumul total la nivelul Uniunii din anul respectiv a fost similar cu cel din anul 2018. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (262) | Pe baza considerațiilor de mai sus, Comisia a concluzionat că importurile subvenționate din India au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii și că ceilalți factori, luați individual sau colectiv, nu au atenuat legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate și prejudiciul important suferit. Prejudiciul este clar în special în evoluția producției, a gradului de utilizare a capacității de producție, a volumului vânzărilor pe piața Uniunii, a cotei de piață, a productivității, a profitabilității și a randamentului investițiilor. |
| --- | --- |

(262)

Pe baza considerațiilor de mai sus, Comisia a concluzionat că importurile subvenționate din India au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii și că ceilalți factori, luați individual sau colectiv, nu au atenuat legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate și prejudiciul important suferit. Prejudiciul este clar în special în evoluția producției, a gradului de utilizare a capacității de producție, a volumului vânzărilor pe piața Uniunii, a cotei de piață, a productivității, a profitabilității și a randamentului investițiilor.

6.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI ÎN CAZUL ÎN CARE MĂSURILE AR FI ABROGATE

PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI ÎN CAZUL ÎN CARE MĂSURILE AR FI ABROGATE

| (263) | Comisia a concluzionat, în considerentul 242, că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă ar exista probabilitatea continuării prejudiciului cauzat de importurile subvenționate din India, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(263)

Comisia a concluzionat, în considerentul 242, că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă ar exista probabilitatea continuării prejudiciului cauzat de importurile subvenționate din India, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

| (264) | În acest sens, Comisia a analizat următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din India, relația dintre prețurile din Uniune și prețurile din India; atractivitatea pieței Uniunii și impactul potențialelor importuri din India asupra situației industriei Uniunii, în eventualitatea expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(264)

În acest sens, Comisia a analizat următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din India, relația dintre prețurile din Uniune și prețurile din India; atractivitatea pieței Uniunii și impactul potențialelor importuri din India asupra situației industriei Uniunii, în eventualitatea expirării măsurilor.

6.1.   Capacitatea de producție, capacitatea neutilizată din India și atractivitatea pieței Uniunii

Capacitatea de producție, capacitatea neutilizată din India și atractivitatea pieței Uniunii

| (265) | Astfel cum s-a descris deja în considerentele 168-172, capacitatea neutilizată disponibilă în India a reprezentat aproximativ 500 000 de tone pe an, ceea ce depășește consumul produsului în cauză pe piața Uniunii, care s-a ridicat, în perioada anchetei de reexaminare, la [388 000-454 000] de tone. În plus, producătorii indieni au planificat să investească în noi capacități de producție. Prin urmare, în următorii ani va exista un excedent al ofertei față de cerere pe piața indiană. În consecință, acest lucru va reprezenta un stimulent suplimentar pentru producătorii indieni de a se concentra din ce în ce mai mult pe piețele de export. |
| --- | --- |

(265)

Astfel cum s-a descris deja în considerentele 168-172, capacitatea neutilizată disponibilă în India a reprezentat aproximativ 500 000 de tone pe an, ceea ce depășește consumul produsului în cauză pe piața Uniunii, care s-a ridicat, în perioada anchetei de reexaminare, la [388 000-454 000] de tone. În plus, producătorii indieni au planificat să investească în noi capacități de producție. Prin urmare, în următorii ani va exista un excedent al ofertei față de cerere pe piața indiană. În consecință, acest lucru va reprezenta un stimulent suplimentar pentru producătorii indieni de a se concentra din ce în ce mai mult pe piețele de export.

| (266) | Capacitatea neutilizată disponibilă și viitoare a producătorilor-exportatori indieni ar putea fi utilizată pentru a fabrica produsul în cauză în vederea exportului către piața Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(266)

Capacitatea neutilizată disponibilă și viitoare a producătorilor-exportatori indieni ar putea fi utilizată pentru a fabrica produsul în cauză în vederea exportului către piața Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

| (267) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că nu există nicio dovadă că presupusa capacitate de producție neutilizată din India va fi utilizată neapărat pentru producția de țevi din fontă ductilă și va fi exportată ca urmare a ofertei excedentare față de cererea din India. În plus, Comisia nu a examinat atractivitatea altor piețe de export și nu a analizat niciun fel de date ulterioare perioadei anchetei de reexaminare. În cele din urmă, partea a susținut că orice determinare privind probabilitatea continuării subvenției și a prejudiciului trebuie să se bazeze pe elemente de probă pozitive (35). Prin urmare, partea a concluzionat că concluzia privind probabilitatea a fost incorectă. |
| --- | --- |

(267)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că nu există nicio dovadă că presupusa capacitate de producție neutilizată din India va fi utilizată neapărat pentru producția de țevi din fontă ductilă și va fi exportată ca urmare a ofertei excedentare față de cererea din India. În plus, Comisia nu a examinat atractivitatea altor piețe de export și nu a analizat niciun fel de date ulterioare perioadei anchetei de reexaminare. În cele din urmă, partea a susținut că orice determinare privind probabilitatea continuării subvenției și a prejudiciului trebuie să se bazeze pe elemente de probă pozitive (35). Prin urmare, partea a concluzionat că concluzia privind probabilitatea a fost incorectă.

35

| (268) | Comisia a observat că partea a confirmat existența unei capacități neutilizate în India. În plus, astfel cum s-a explicat în considerentele 168-172, Comisia a stabilit capacitatea neutilizată în cauză în mod special pentru produsul în cauză. De asemenea, astfel cum s-a explicat în aceleași considerente, Comisia a stabilit că, pe termen lung, cererea de pe piața indiană va scădea, în timp ce partea însăși a recunoscut că intenționează să își extindă vânzările pe piața Uniunii. În plus, astfel cum se descrie în secțiunea 6.2 de mai jos, piața Uniunii a fost considerată atractivă pentru producătorii indieni și, prin urmare, s-a putut concluziona că, cel puțin parțial, capacitățile neutilizate disponibile în India ar fi utilizate pentru a crește exporturile către piața Uniunii. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(268)

Comisia a observat că partea a confirmat existența unei capacități neutilizate în India. În plus, astfel cum s-a explicat în considerentele 168-172, Comisia a stabilit capacitatea neutilizată în cauză în mod special pentru produsul în cauză. De asemenea, astfel cum s-a explicat în aceleași considerente, Comisia a stabilit că, pe termen lung, cererea de pe piața indiană va scădea, în timp ce partea însăși a recunoscut că intenționează să își extindă vânzările pe piața Uniunii. În plus, astfel cum se descrie în secțiunea 6.2 de mai jos, piața Uniunii a fost considerată atractivă pentru producătorii indieni și, prin urmare, s-a putut concluziona că, cel puțin parțial, capacitățile neutilizate disponibile în India ar fi utilizate pentru a crește exporturile către piața Uniunii. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (269) | În ceea ce privește elementele de probă pozitive necesare în temeiul jurisprudenței menționate, Comisia a considerat că ele respectă toate cerințele jurisprudenței existente, iar evaluarea și concluzia sa cu privire la probabilitatea continuării subvenționării și a prejudiciului s-au bazat pe elemente de probă pozitive, colectate în cursul anchetei. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(269)

În ceea ce privește elementele de probă pozitive necesare în temeiul jurisprudenței menționate, Comisia a considerat că ele respectă toate cerințele jurisprudenței existente, iar evaluarea și concluzia sa cu privire la probabilitatea continuării subvenționării și a prejudiciului s-au bazat pe elemente de probă pozitive, colectate în cursul anchetei. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (270) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor ar duce, cel mai probabil, la o creștere semnificativă a importurilor subvenționate din India la prețuri care ar subcota prețurile industriei Uniunii și, prin urmare, la agravarea prejudiciului suferit de industria Uniunii. Prin urmare, viabilitatea industriei Uniunii ar fi expusă unui risc grav. |
| --- | --- |

(270)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor ar duce, cel mai probabil, la o creștere semnificativă a importurilor subvenționate din India la prețuri care ar subcota prețurile industriei Uniunii și, prin urmare, la agravarea prejudiciului suferit de industria Uniunii. Prin urmare, viabilitatea industriei Uniunii ar fi expusă unui risc grav.

6.2.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (271) | Piața Uniunii este atractivă datorită dimensiunii și prețurilor sale. Astfel cum s-a menționat în considerentul 176, aceasta este de departe cea mai importantă piață de export pentru producătorii indieni de țevi din fontă ductilă, reprezentând 40 % din exporturile lor totale. Exporturile către Uniune sunt de 25 de ori mai mari decât exporturile către a doua piață de export ca mărime, Qatar, care reprezintă 2 % din exporturile de țevi din fontă ductilă din India. De asemenea, prețurile importurilor din India pe piața Uniunii au fost ușor mai mari decât cele din alte țări în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(271)

Piața Uniunii este atractivă datorită dimensiunii și prețurilor sale. Astfel cum s-a menționat în considerentul 176, aceasta este de departe cea mai importantă piață de export pentru producătorii indieni de țevi din fontă ductilă, reprezentând 40 % din exporturile lor totale. Exporturile către Uniune sunt de 25 de ori mai mari decât exporturile către a doua piață de export ca mărime, Qatar, care reprezintă 2 % din exporturile de țevi din fontă ductilă din India. De asemenea, prețurile importurilor din India pe piața Uniunii au fost ușor mai mari decât cele din alte țări în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (272) | În pofida măsurilor existente, producătorii-exportatori indieni au vândut către Uniune un volum substanțial de țevi din fontă ductilă în cursul perioadei examinate și au deținut în continuare o cotă de piață considerabilă în cursul perioadei anchetei de reexaminare ([10-14] %). Volumul respectiv a fost vândut la un preț care, chiar incluzând taxele compensatorii, a subcotat în mod semnificativ prețurile de vânzare ale industriei Uniunii pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(272)

În pofida măsurilor existente, producătorii-exportatori indieni au vândut către Uniune un volum substanțial de țevi din fontă ductilă în cursul perioadei examinate și au deținut în continuare o cotă de piață considerabilă în cursul perioadei anchetei de reexaminare ([10-14] %). Volumul respectiv a fost vândut la un preț care, chiar incluzând taxele compensatorii, a subcotat în mod semnificativ prețurile de vânzare ale industriei Uniunii pe piața Uniunii.

| (273) | Prin urmare, piața Uniunii este considerată atractivă pentru producătorii indieni și se poate concluziona că, cel puțin parțial, capacitățile neutilizate disponibile în India ar fi utilizate pentru a crește exporturile către piața Uniunii. În acest sens, se reamintește faptul că, în perioada anchetei inițiale, și anume înainte de instituirea taxelor compensatorii, cota de piață a importurilor din India a fost la niveluri ridicate [17-19] %. |
| --- | --- |

(273)

Prin urmare, piața Uniunii este considerată atractivă pentru producătorii indieni și se poate concluziona că, cel puțin parțial, capacitățile neutilizate disponibile în India ar fi utilizate pentru a crește exporturile către piața Uniunii. În acest sens, se reamintește faptul că, în perioada anchetei inițiale, și anume înainte de instituirea taxelor compensatorii, cota de piață a importurilor din India a fost la niveluri ridicate [17-19] %.

6.3.   Concluzie privind probabilitatea continuării și/sau a reapariției prejudiciului

Concluzie privind probabilitatea continuării și/sau a reapariției prejudiciului

| (274) | Pe această bază și luând act de situația prejudiciabilă din trecut și din prezent a industriei Uniunii, absența măsurilor ar conduce, după toate probabilitățile, la o creștere semnificativă a importurilor subvenționate de produs în cauză din India la prețuri prejudiciabile, ceea ce ar însemna pierderi și mai mari pentru producătorii din Uniune. Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, absența lor ar conduce, cel mai probabil, la o creștere semnificativă a importurilor subvenționate din India la prețuri prejudiciabile și la o posibilă continuare a prejudiciului important. |
| --- | --- |

(274)

Pe această bază și luând act de situația prejudiciabilă din trecut și din prezent a industriei Uniunii, absența măsurilor ar conduce, după toate probabilitățile, la o creștere semnificativă a importurilor subvenționate de produs în cauză din India la prețuri prejudiciabile, ceea ce ar însemna pierderi și mai mari pentru producătorii din Uniune. Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, absența lor ar conduce, cel mai probabil, la o creștere semnificativă a importurilor subvenționate din India la prețuri prejudiciabile și la o posibilă continuare a prejudiciului important.

7.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

| (275) | În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă menținerea măsurilor antisubvenție existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe o apreciere a tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv a celor ale industriei Uniunii, ale importatorilor, ale utilizatorilor, precum și a intereselor politicilor publice în ceea ce privește produsul în cauză, astfel cum este prevăzut în Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului (36) („Directiva privind proiectarea ecologică”) și în regulamentele specifice produselor prin care este aceasta este pusă în aplicare. În conformitate cu articolul 31 alineatul (1) a treia teză din regulamentul de bază, s-a acordat o atenție specială necesității de a proteja industria de efectele negative ale subvenționării prejudiciabile. |
| --- | --- |

(275)

În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă menținerea măsurilor antisubvenție existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe o apreciere a tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv a celor ale industriei Uniunii, ale importatorilor, ale utilizatorilor, precum și a intereselor politicilor publice în ceea ce privește produsul în cauză, astfel cum este prevăzut în Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului (36) („Directiva privind proiectarea ecologică”) și în regulamentele specifice produselor prin care este aceasta este pusă în aplicare. În conformitate cu articolul 31 alineatul (1) a treia teză din regulamentul de bază, s-a acordat o atenție specială necesității de a proteja industria de efectele negative ale subvenționării prejudiciabile.

36

| (276) | Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 31 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(276)

Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 31 alineatul (2) din regulamentul de bază.

7.1.   Interesul industriei Uniunii

Interesul industriei Uniunii

| (277) | Industria Uniunii este situată în trei state membre (Franța, Germania și Spania) și angajează direct peste 2 200 de angajați în legătură cu produsul în cauză. |
| --- | --- |

(277)

Industria Uniunii este situată în trei state membre (Franța, Germania și Spania) și angajează direct peste 2 200 de angajați în legătură cu produsul în cauză.

| (278) | Măsurile antisubvenție în vigoare nu au împiedicat importurile subvenționate din India să intre pe piața Uniunii, iar industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(278)

Măsurile antisubvenție în vigoare nu au împiedicat importurile subvenționate din India să intre pe piața Uniunii, iar industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (279) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit că există o mare probabilitate de continuare a prejudiciului cauzat de importurile din India, în cazul în care ar expira măsurile. Intrarea unor volume substanțiale de importuri subvenționate din India ar cauza un prejudiciu suplimentar industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(279)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit că există o mare probabilitate de continuare a prejudiciului cauzat de importurile din India, în cazul în care ar expira măsurile. Intrarea unor volume substanțiale de importuri subvenționate din India ar cauza un prejudiciu suplimentar industriei Uniunii.

| (280) | În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că industria Uniunii este protejată de peste șase ani, deținând o cotă de piață de 85 %. Prin urmare, este puțin probabil ca industria Uniunii să fie afectată dacă măsurile existente sunt abrogate. În cazul în care Uniunea este afectată, aceasta poate solicita Comisiei să deschidă o nouă anchetă. |
| --- | --- |

(280)

În urma comunicării constatărilor finale, Tata Metaliks Limited a susținut că industria Uniunii este protejată de peste șase ani, deținând o cotă de piață de 85 %. Prin urmare, este puțin probabil ca industria Uniunii să fie afectată dacă măsurile existente sunt abrogate. În cazul în care Uniunea este afectată, aceasta poate solicita Comisiei să deschidă o nouă anchetă.

| (281) | Contrar afirmației părții interesate, Comisia a stabilit că industria Uniunii suferă în continuare un prejudiciu important cauzat de importurile subvenționate din India, pe baza analizei tuturor indicatorilor de prejudiciu relevanți, inclusiv a evoluției cotei de piață a industriei Uniunii. Comisia a concluzionat că este probabil ca prejudiciul să continue și să se agraveze în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(281)

Contrar afirmației părții interesate, Comisia a stabilit că industria Uniunii suferă în continuare un prejudiciu important cauzat de importurile subvenționate din India, pe baza analizei tuturor indicatorilor de prejudiciu relevanți, inclusiv a evoluției cotei de piață a industriei Uniunii. Comisia a concluzionat că este probabil ca prejudiciul să continue și să se agraveze în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (282) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor antisubvenție împotriva Indiei este în interesul industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(282)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor antisubvenție împotriva Indiei este în interesul industriei Uniunii.

7.2.   Interesul importatorilor neafiliați, al comercianților și al utilizatorilor

Interesul importatorilor neafiliați, al comercianților și al utilizatorilor

| (283) | Comisia a contactat toți importatorii neafiliați, comercianții și utilizatorii cunoscuți. Niciunul dintre aceștia nu a răspuns la chestionarul Comisiei. |
| --- | --- |

(283)

Comisia a contactat toți importatorii neafiliați, comercianții și utilizatorii cunoscuți. Niciunul dintre aceștia nu a răspuns la chestionarul Comisiei.

| (284) | Comisia nu a primit nicio observație care să indice faptul că menținerea măsurilor ar avea un impact negativ semnificativ asupra importatorilor și a utilizatorilor, care ar depăși impactul pozitiv al măsurilor asupra industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(284)

Comisia nu a primit nicio observație care să indice faptul că menținerea măsurilor ar avea un impact negativ semnificativ asupra importatorilor și a utilizatorilor, care ar depăși impactul pozitiv al măsurilor asupra industriei Uniunii.

7.3.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (285) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor existente asupra importurilor de produs în cauză originar din India. |
| --- | --- |

(285)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor existente asupra importurilor de produs în cauză originar din India.

8.   MĂSURI ANTISUBVENȚIE

MĂSURI ANTISUBVENȚIE

| (286) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la continuarea subvenționării, la continuarea prejudiciului și la interesul Uniunii, măsurile antisubvenție privind importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) din India trebuie să fie menținute. |
| --- | --- |

(286)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la continuarea subvenționării, la continuarea prejudiciului și la interesul Uniunii, măsurile antisubvenție privind importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) din India trebuie să fie menținute.

| (287) | După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că o continuare a măsurilor ar trebui considerată o excepție, și nu o regulă. Societatea a făcut trimitere în special la articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază și la articolul 21.3 din Acordul SMC, care prevăd că o măsură rămâne în vigoare numai atât timp cât este necesar și expiră la cinci ani de la instituirea sa. Întrucât taxele au fost prelungite în așteptarea acestei reexaminări, societatea a susținut că, până la momentul încheierii acestei reexaminări, taxele vor fi fost deja în vigoare de mai mult de șapte ani. Din acest motiv, aceasta a solicitat Comisiei să încheie ancheta. |
| --- | --- |

(287)

După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a susținut că o continuare a măsurilor ar trebui considerată o excepție, și nu o regulă. Societatea a făcut trimitere în special la articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază și la articolul 21.3 din Acordul SMC, care prevăd că o măsură rămâne în vigoare numai atât timp cât este necesar și expiră la cinci ani de la instituirea sa. Întrucât taxele au fost prelungite în așteptarea acestei reexaminări, societatea a susținut că, până la momentul încheierii acestei reexaminări, taxele vor fi fost deja în vigoare de mai mult de șapte ani. Din acest motiv, aceasta a solicitat Comisiei să încheie ancheta.

| (288) | Comisia a reamintit că decizia de a continua măsurile s-a bazat pe o evaluare aprofundată a tuturor faptelor constatate în cursul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, continuarea măsurilor nu a fost nici automată, nici nu a constituit o „regulă”. Prin urmare, Comisia a respins afirmația conform căreia măsurile ar trebui să fie abrogate. |
| --- | --- |

(288)

Comisia a reamintit că decizia de a continua măsurile s-a bazat pe o evaluare aprofundată a tuturor faptelor constatate în cursul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, continuarea măsurilor nu a fost nici automată, nici nu a constituit o „regulă”. Prin urmare, Comisia a respins afirmația conform căreia măsurile ar trebui să fie abrogate.

| (289) | Pentru a reduce la minimum riscurile de circumvenție ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale vizând asigurarea aplicării taxelor compensatorii individuale. Societățile care beneficiază de taxe compensatorii individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurilor care nu sunt însoțite de factura respectivă trebuie să li se aplice taxa compensatorie stabilită pentru „toate celelalte societăți”. |
| --- | --- |

(289)

Pentru a reduce la minimum riscurile de circumvenție ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale vizând asigurarea aplicării taxelor compensatorii individuale. Societățile care beneficiază de taxe compensatorii individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurilor care nu sunt însoțite de factura respectivă trebuie să li se aplice taxa compensatorie stabilită pentru „toate celelalte societăți”.

| (290) | Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice nivelurile individuale ale taxei compensatorii la importuri, ea nu trebuie să fie singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările obișnuite și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a se asigura că aplicarea ulterioară a taxei reduse este justificată, în conformitate cu legislația vamală. |
| --- | --- |

(290)

Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice nivelurile individuale ale taxei compensatorii la importuri, ea nu trebuie să fie singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările obișnuite și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a se asigura că aplicarea ulterioară a taxei reduse este justificată, în conformitate cu legislația vamală.

| (291) | În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum, după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare a configurației schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 23 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate deschide o anchetă anticircumvenție. Ancheta poate, printre altele, să examineze necesitatea de a elimina nivelurile individuale ale taxelor și de a institui ulterior o taxă la scară națională. |
| --- | --- |

(291)

În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum, după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare a configurației schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 23 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate deschide o anchetă anticircumvenție. Ancheta poate, printre altele, să examineze necesitatea de a elimina nivelurile individuale ale taxelor și de a institui ulterior o taxă la scară națională.

| (292) | Nivelurile taxelor compensatorii prevăzute în prezentul regulament în mod individual pentru întreprinderi se aplică exclusiv importurilor produsului în cauză originar din India și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestora nu ar trebui să li se aplice niciuna dintre taxele compensatorii individuale. |
| --- | --- |

(292)

Nivelurile taxelor compensatorii prevăzute în prezentul regulament în mod individual pentru întreprinderi se aplică exclusiv importurilor produsului în cauză originar din India și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestora nu ar trebui să li se aplice niciuna dintre taxele compensatorii individuale.

| (293) | După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a solicitat Comisiei să îi atribuie o marjă compensatorie individuală. Ca alternativă, Tata Metaliks Limited a considerat că Comisia ar trebui cel puțin să aibă în vedere aplicarea în cazul său a ratelor compensatorii individuale atribuite celorlalți producători ai produsului în cauză din India care au cooperat în cadrul anchetei inițiale, având în vedere cooperarea sa cu Comisia în cadrul prezentei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(293)

După comunicarea constatărilor, Tata Metaliks Limited a solicitat Comisiei să îi atribuie o marjă compensatorie individuală. Ca alternativă, Tata Metaliks Limited a considerat că Comisia ar trebui cel puțin să aibă în vedere aplicarea în cazul său a ratelor compensatorii individuale atribuite celorlalți producători ai produsului în cauză din India care au cooperat în cadrul anchetei inițiale, având în vedere cooperarea sa cu Comisia în cadrul prezentei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

| (294) | Comisia a reamintit că obiectivul unei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor realizate în temeiul articolului 18 alineatul (2) din regulamentul de bază este exclusiv de a stabili dacă măsurile existente sunt încă necesare și nu permite stabilirea unor niveluri individuale ale taxei pentru societățile care nu au cooperat la ancheta inițială. Astfel de solicitări pot fi abordate numai în cadrul anchetelor de reexaminare realizate în temeiul articolului 19 alineatul (3) sau alineatul (4) din regulamentul de bază. Prin urmare, cererea a fost respinsă. |
| --- | --- |

(294)

Comisia a reamintit că obiectivul unei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor realizate în temeiul articolului 18 alineatul (2) din regulamentul de bază este exclusiv de a stabili dacă măsurile existente sunt încă necesare și nu permite stabilirea unor niveluri individuale ale taxei pentru societățile care nu au cooperat la ancheta inițială. Astfel de solicitări pot fi abordate numai în cadrul anchetelor de reexaminare realizate în temeiul articolului 19 alineatul (3) sau alineatul (4) din regulamentul de bază. Prin urmare, cererea a fost respinsă.

| (295) | O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei compensatorii în cazul în care își schimbă denumirea ulterior. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (37). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicat un regulament cu privire la schimbarea denumirii. |
| --- | --- |

(295)

O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei compensatorii în cazul în care își schimbă denumirea ulterior. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (37). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicat un regulament cu privire la schimbarea denumirii.

37

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (296) | În conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (38), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni. |
| --- | --- |

(296)

În conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (38), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni.

38

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

| (297) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, |
| --- | --- |

(297)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antisubvenție definitivă la importurile de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal), excluzând tuburile și țevile din fontă ductilă care nu sunt căptușite nici la interior și nici la exterior (denumite în continuare „țevi necăptușite”), încadrate în prezent la codurile NC ex 7303 00 10 (codul TARIC 7303001010) și ex 7303 00 90 (codul TARIC 7303009010) și originare din India.

(2)   Nivelurile taxei compensatorii definitive aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate mai jos se stabilesc după cum urmează:

| Societatea | Taxa compensatorie | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 6,0  % | C054 |
| Electrosteel Castings Ltd | 9,0  % | C055 |
| Toate celelalte societăți | 9,0  % | C999 |

Societatea

Taxa compensatorie

Codul adițional TARIC

Jindal Saw Limited

6,0  %

C054

Electrosteel Castings Ltd

9,0  %

C055

Toate celelalte societăți

9,0  %

C999

(3)   Aplicarea nivelului individual al taxei compensatorii stabilit pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant al entității care a emis factura în cauză, identificat prin numele și funcția sa, redactată după cum urmează: „Subsemnatul (Subsemnata) certific faptul că (volumul) de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) vândute la export în Uniunea Europeană, vizate de prezenta factură, au fost produse de către (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) în India. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”.

(4)   Dacă nu se precizează altfel, se aplică dispozițiile în vigoare referitoare la taxele vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 iunie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 55.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/387 al Comisiei din 17 martie 2016 de instituire a unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India (JO L 73, 18.3.2016, p. 1).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/388 al Comisiei din 17 martie 2016 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India (JO L 73, 18.3.2016, p. 53).

3

(4)  Hotărârea Tribunalului din 10 aprilie 2019, Jindal Saw Ltd și Jindal Saw Italia SpA/Comisia Europeană, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234 și T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/526 al Comisiei din 15 aprilie 2020 de reinstituire a unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India în ceea ce privește Jindal Saw Limited, ca urmare a hotărârii Tribunalului în cauza T-300/16 (JO L 118, 16.4.2020, p. 1).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/527 al Comisiei din 15 aprilie 2020 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India în ceea ce privește Jindal Saw Limited ca urmare a hotărârii Tribunalului în cauza T-301/16 (JO L 118, 16.4.2020, p. 14).

6

(7)  Aviz privind expirarea iminentă a anumitor măsuri antisubvenții (JO C 210, 24.6.2020, p. 28).

7

(8)  Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 176, 30.6.2016, p. 21).

8

(9)  Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antisubvenție aplicabile importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă originare din India (JO C 90, 17.3.2021, p. 8).

9

(10)  Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă originare din India (JO C 90, 17.3.2021, p. 19).

10

(11)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down

11

(12)  Aviz privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (JO C 86, 16.3.2020, p. 6).

12

(13)  
  JO C 210, 24.6.2020, p. 28.

13

(14)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1336 al Comisiei din 25 septembrie 2020 de instituire a unor taxe antidumping definitive pentru importurile de anumiți alcooli polivinilici originari din Republica Populară Chineză (JO L 315, 29.9.2020, p. 1), considerentele 442 și 460-471.

14

(15)  
  1 octombrie 2013-30 septembrie 2014.

15

(16)  Cifrele din ancheta inițială au fost prezentate sub formă de intervale sau indici din motive de confidențialitate.

16

(17)  Cantitățile exportate au reprezentat în perioada anchetei de reexaminare mai puțin de 0,1 % în ceea ce privește cifra de afaceri aferentă produsului în cauză.

17

(18)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/433 al Comisiei din 15 martie 2022 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de produse plate din oțeluri inoxidabile laminate la rece originare din India și din Indonezia și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite asupra importurilor de produse plate din oțeluri inoxidabile laminate la rece originare din India și Indonezia (JO L 88, 16.3.2022, p. 24), considerentele 190-205.

18

(19)  Orientările sistemului RoDtep: https://fieo.org/uploads/files/file/Notification%20No_%2019%20English.pdf și https://commerce.gov.in/press-releases/centre-notifies-rodtep-scheme-guidelines-and-rates/

19

(20)  https://www.livemint.com/industry/govt-should-include-iron-and-steel-in-rodtep-to-make-exports-competitive-eepc-11640938763351.html

20

(21)  Regulamentul inițial, considerentele 131-278.

21

(22)  Site-ul internet al Căilor ferate indiene, https://indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_tran/downloads/2021/Policy-Iron-Ore-Traffic-220121.pdf

22

(23)  A se vedea Politica națională siderurgică 2017, anexa 9 la cererea de reexaminare.

23

(24)  A se vedea Politica națională siderurgică 2017, anexa 9 la cererea de reexaminare, p. 24.

24

(25)  A se vedea Politica națională siderurgică 2017, anexa 9 la cererea de reexaminare, p. 20.

25

(26)  A se vedea Politica națională siderurgică 2017, anexa 9 la cererea de reexaminare, p. 22.

26

(27)  A se vedea Politica națională siderurgică 2017, anexa 9 la cererea de reexaminare, p. 29.

27

(28)  A se vedea Politica privind comerțul exterior 2015-2020, p. 43-44, anexa 9 la cererea de reexaminare.

28

(29)  A se vedea Politica națională minerală 2019, p. 9, anexa 9 la cererea de reexaminare.

29

(30)  Circulara relevantă este publicată pe site-ul internet al Căilor ferate indiene, https://indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2016/RC_16_16.pdf

30

https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text=Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1%20FY%202022%2D23

(31)  Intenția de a investi în creșterea capacității a fost făcută publică de către principalii producători ai produsului în cauză din India, cum ar fi Vedanda.

31

(32)  Cererea de reexaminare, anexa 17.

32

(33)  Cererea de reexaminare, anexa 17.

33

(34)  Cererea de reexaminare, secțiunea 5.1.6.

34

(35)  
  United States – Sunset reviews of Anti-dumping Measures on Oil Country Tubular Goods From Argentina (SUA – reexaminările la expirarea măsurilor antidumping privind produsele tubulare pentru câmpurile petrolifere provenind din Argentina) (WT/DS/268/AB/R).

35

United States – Sunset reviews of Anti-dumping Measures on Oil Country Tubular Goods From Argentina

(36)  Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (JO L 285, 31.10.2009, p. 10). Directiva privind proiectarea ecologică este pusă în aplicare prin regulamente specifice produselor, care se aplică direct în toate țările Uniunii. Regulamentul privind proiectarea ecologică cuprinde noi cerințe de proiectare ecologică în ceea ce privește transformatoarele de putere mică, medie și mare. Prima etapă a Regulamentului privind proiectarea ecologică a intrat în vigoare la 1 iulie 2015, iar a doua etapă la 1 iulie 2021. Cerințele pentru a doua etapă sunt mai stricte decât cele pentru prima etapă. Deși efectele totale nu pot fi încă evaluate după o perioadă atât de scurtă de la intrarea în vigoare a celei de a doua etape, se consideră, în general, că aceste cerințe pentru a doua etapă vor impune utilizarea tipurilor de GOES de cea mai înaltă calitate pentru proiectarea și fabricarea transformatoarelor într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și cu limitările necesare în ceea ce privește spațiul.

36

(37)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgia.

37

(38)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

38

---

| 16.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 161/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 161/67

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/928 AL COMISIEI

din 15 iunie 2022

de modificare a anexelor V și XIV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 în ceea ce privește rubricile referitoare la Canada, Regatul Unit și Statele Unite din listele conținând țările terțe autorizate pentru introducerea în Uniune a transporturilor de păsări de curte, de materiale germinative provenite de la păsări de curte și de carne proaspătă provenită de la păsări de curte și de la vânat cu pene

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (1), în special articolul 230 alineatul (1) și articolul 232 alineatele (1) și (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2016/429 prevede că transporturile de animale, de materiale germinative și de produse de origine animală trebuie să provină dintr-o țară terță, dintr-un teritoriu terț, dintr-o zonă sau dintr-un compartiment al acestora care sunt listate în conformitate cu articolul 230 alineatul (1) din regulamentul respectiv pentru a intra în Uniune. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2016/429 prevede că transporturile de animale, de materiale germinative și de produse de origine animală trebuie să provină dintr-o țară terță, dintr-un teritoriu terț, dintr-o zonă sau dintr-un compartiment al acestora care sunt listate în conformitate cu articolul 230 alineatul (1) din regulamentul respectiv pentru a intra în Uniune.

| (2) | Regulamentul delegat (UE) 2020/692 al Comisiei (2) stabilește cerințele de sănătate animală pe care trebuie să le îndeplinească transporturile de animale anumite specii și categorii, de materiale germinative și de produse de origine animală provenite din țări terțe, din teritorii terțe sau din zone ori compartimente ale acestora, în cazul animalelor de acvacultură, pentru a intra în Uniune. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul delegat (UE) 2020/692 al Comisiei (2) stabilește cerințele de sănătate animală pe care trebuie să le îndeplinească transporturile de animale anumite specii și categorii, de materiale germinative și de produse de origine animală provenite din țări terțe, din teritorii terțe sau din zone ori compartimente ale acestora, în cazul animalelor de acvacultură, pentru a intra în Uniune.

| (3) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 al Comisiei (3) stabilește listele cu țările terțe, teritoriile terțe sau zonele ori compartimentele acestora din care este permisă introducerea în Uniune a animalelor din speciile și categoriile de animale, a materialelor germinative și a produselor de origine animală care intră sub incidența Regulamentului delegat (UE) 2020/692. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 al Comisiei (3) stabilește listele cu țările terțe, teritoriile terțe sau zonele ori compartimentele acestora din care este permisă introducerea în Uniune a animalelor din speciile și categoriile de animale, a materialelor germinative și a produselor de origine animală care intră sub incidența Regulamentului delegat (UE) 2020/692.

| (4) | Mai precis, anexele V și XIV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 conțin listele cu țările sau teritoriile terțe ori zonele acestora autorizate pentru introducerea în Uniune a transporturilor de păsări de curte, de materiale germinative provenite de la păsări de curte și, respectiv, de carne proaspătă provenită de la păsări de curte și de la vânat cu pene. |
| --- | --- |

(4)

Mai precis, anexele V și XIV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 conțin listele cu țările sau teritoriile terțe ori zonele acestora autorizate pentru introducerea în Uniune a transporturilor de păsări de curte, de materiale germinative provenite de la păsări de curte și, respectiv, de carne proaspătă provenită de la păsări de curte și de la vânat cu pene.

| (5) | Canada a notificat Comisiei apariția a două focare de gripă aviară înalt patogenă la păsări de curte: un focar este situat în provincia British Columbia, Canada, iar celălalt în provincia Ontario, Canada, acestea fiind confirmate la 18 mai 2022 prin analize de laborator (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Canada a notificat Comisiei apariția a două focare de gripă aviară înalt patogenă la păsări de curte: un focar este situat în provincia British Columbia, Canada, iar celălalt în provincia Ontario, Canada, acestea fiind confirmate la 18 mai 2022 prin analize de laborator (RT-PCR).

| (6) | În plus, Canada a notificat Comisiei apariția unui focar de gripă aviară înalt patogenă la păsări de curte din provincia British Columbia, Canada, confirmat la 22 mai 2022 prin analize de laborator (RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

În plus, Canada a notificat Comisiei apariția unui focar de gripă aviară înalt patogenă la păsări de curte din provincia British Columbia, Canada, confirmat la 22 mai 2022 prin analize de laborator (RT-PCR).

| (7) | De asemenea, Canada a notificat Comisiei apariția unui focar de gripă aviară înalt patogenă la păsări de curte din provincia Saskatchewan, Canada, confirmat la 26 mai 2022 prin analize de laborator (RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

De asemenea, Canada a notificat Comisiei apariția unui focar de gripă aviară înalt patogenă la păsări de curte din provincia Saskatchewan, Canada, confirmat la 26 mai 2022 prin analize de laborator (RT-PCR).

| (8) | Regatul Unit a notificat Comisiei apariția unui focar de gripă aviară înalt patogenă lângă Ludlow, Ludlow, Shropshire, Regatul Unit, confirmat la 1 iunie 2022 prin analize de laborator (RT-PCR). |
| --- | --- |

(8)

Regatul Unit a notificat Comisiei apariția unui focar de gripă aviară înalt patogenă lângă Ludlow, Ludlow, Shropshire, Regatul Unit, confirmat la 1 iunie 2022 prin analize de laborator (RT-PCR).

| (9) | Regatul Unit a notificat Comisiei apariția încă unui focar de gripă aviară înalt patogenă lângă Ludlow, Ludlow, Shropshire, Regatul Unit, confirmat la 7 iunie 2022 prin analize de laborator (RT-PCR). |
| --- | --- |

(9)

Regatul Unit a notificat Comisiei apariția încă unui focar de gripă aviară înalt patogenă lângă Ludlow, Ludlow, Shropshire, Regatul Unit, confirmat la 7 iunie 2022 prin analize de laborator (RT-PCR).

| (10) | Statele Unite au notificat Comisiei apariția unui focar de gripă aviară înalt patogenă la păsări de curte în statul Pennsylvania, Statele Unite, confirmat la 2 iunie 2022 prin analize de laborator (RT-PCR). |
| --- | --- |

(10)

Statele Unite au notificat Comisiei apariția unui focar de gripă aviară înalt patogenă la păsări de curte în statul Pennsylvania, Statele Unite, confirmat la 2 iunie 2022 prin analize de laborator (RT-PCR).

| (11) | Ca urmare a descoperirii acestor focare de gripă aviară înalt patogenă, autoritățile veterinare din Canada, Regatul Unit și din Statele Unite au stabilit o zonă de control de 10 km în jurul exploatațiilor afectate și au pus în aplicare o politică de depopulare totală pentru a menține sub control prezența gripei aviare înalt patogene și pentru a limita răspândirea ei. |
| --- | --- |

(11)

Ca urmare a descoperirii acestor focare de gripă aviară înalt patogenă, autoritățile veterinare din Canada, Regatul Unit și din Statele Unite au stabilit o zonă de control de 10 km în jurul exploatațiilor afectate și au pus în aplicare o politică de depopulare totală pentru a menține sub control prezența gripei aviare înalt patogene și pentru a limita răspândirea ei.

| (12) | Canada, Regatul Unit și Statele Unite au transmis Comisiei informații cu privire la situația epidemiologică de pe teritoriul lor și la măsurile pe care le-au luat pentru a preveni răspândirea în continuare a gripei aviare înalt patogene. Aceste informații au fost evaluate de Comisie. Pe baza acestei evaluări și pentru a proteja situația sanitar-veterinară din Uniune, este necesar să nu mai fie autorizată introducerea în Uniune a transporturilor de păsări de curte, de materiale germinative provenite de la păsări de curte și de carne proaspătă de păsări de curte și de vânat cu pene din zonele care fac obiectul restricțiilor stabilite de autoritățile veterinare din Canada, Regatul Unit și Statele Unite din cauza focarelor recente de gripă aviară înalt patogenă. |
| --- | --- |

(12)

Canada, Regatul Unit și Statele Unite au transmis Comisiei informații cu privire la situația epidemiologică de pe teritoriul lor și la măsurile pe care le-au luat pentru a preveni răspândirea în continuare a gripei aviare înalt patogene. Aceste informații au fost evaluate de Comisie. Pe baza acestei evaluări și pentru a proteja situația sanitar-veterinară din Uniune, este necesar să nu mai fie autorizată introducerea în Uniune a transporturilor de păsări de curte, de materiale germinative provenite de la păsări de curte și de carne proaspătă de păsări de curte și de vânat cu pene din zonele care fac obiectul restricțiilor stabilite de autoritățile veterinare din Canada, Regatul Unit și Statele Unite din cauza focarelor recente de gripă aviară înalt patogenă.

| (13) | În plus, Regatul Unit a transmis informații actualizate cu privire la situația epidemiologică de pe teritoriul său în ceea ce privește cinci focare de gripă aviară înalt patogenă în exploatații avicole: două focare lângă North Somercotes, East Lindsey, Lincolnshire Anglia, Regatul Unit, confirmate la 28 decembrie 2021 și la 5 ianuarie 2022, două focare lângă Louth, East Lindsey, Lincolnshire, Anglia, Regatul Unit, confirmate la 31 decembrie 2021 și la 10 ianuarie 2022 și un focar lângă Lazonby, Eden, Cumbria, Anglia, Regatul Unit, confirmat la 4 ianuarie 2022. Regatul Unit a transmis și informații privind măsurile pe care le-a luat pentru a preveni răspândirea în continuare a bolii respective. În particular, ca urmare a apariției respectivelor focare de gripă aviară înalt patogenă, Regatul Unit a pus în aplicare o politică de depopulare totală pentru a menține sub control și a limita răspândirea bolii respective. În plus, Regatul Unit a finalizat măsurile necesare de curățare și dezinfectare în urma punerii în aplicare a politicii de depopulare totală a exploatațiilor avicole de pe teritoriul său în care au fost constatate cazuri de infecții. |
| --- | --- |

(13)

În plus, Regatul Unit a transmis informații actualizate cu privire la situația epidemiologică de pe teritoriul său în ceea ce privește cinci focare de gripă aviară înalt patogenă în exploatații avicole: două focare lângă North Somercotes, East Lindsey, Lincolnshire Anglia, Regatul Unit, confirmate la 28 decembrie 2021 și la 5 ianuarie 2022, două focare lângă Louth, East Lindsey, Lincolnshire, Anglia, Regatul Unit, confirmate la 31 decembrie 2021 și la 10 ianuarie 2022 și un focar lângă Lazonby, Eden, Cumbria, Anglia, Regatul Unit, confirmat la 4 ianuarie 2022. Regatul Unit a transmis și informații privind măsurile pe care le-a luat pentru a preveni răspândirea în continuare a bolii respective. În particular, ca urmare a apariției respectivelor focare de gripă aviară înalt patogenă, Regatul Unit a pus în aplicare o politică de depopulare totală pentru a menține sub control și a limita răspândirea bolii respective. În plus, Regatul Unit a finalizat măsurile necesare de curățare și dezinfectare în urma punerii în aplicare a politicii de depopulare totală a exploatațiilor avicole de pe teritoriul său în care au fost constatate cazuri de infecții.

| (14) | Comisia a evaluat informațiile transmise de Regatul Unit și a concluzionat că focarele de gripă aviară înalt patogenă din exploatații avicole situate în apropiere de North Somercotes, East Lindsey, Lincolnshire, Anglia, Regatul Unit, de Louth, East Lindsey, Lincolnshire, Anglia, Regatul Unit și de Lazonby, Eden, Cumbria, Regatul Unit, au fost eliminate și că nu mai există niciun risc asociat introducerii în Uniune a produselor obținute de la păsări de curte din zonele Regatului Unit din care a fost suspendată intrarea în Uniune a produselor obținute de la păsări de curte din cauza respectivelor focare. |
| --- | --- |

(14)

Comisia a evaluat informațiile transmise de Regatul Unit și a concluzionat că focarele de gripă aviară înalt patogenă din exploatații avicole situate în apropiere de North Somercotes, East Lindsey, Lincolnshire, Anglia, Regatul Unit, de Louth, East Lindsey, Lincolnshire, Anglia, Regatul Unit și de Lazonby, Eden, Cumbria, Regatul Unit, au fost eliminate și că nu mai există niciun risc asociat introducerii în Uniune a produselor obținute de la păsări de curte din zonele Regatului Unit din care a fost suspendată intrarea în Uniune a produselor obținute de la păsări de curte din cauza respectivelor focare.

| (15) | Prin urmare, anexele V și XIV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 trebuie modificate pentru a se ține seama de situația epidemiologică actuală în ceea ce privește gripa aviară înalt patogenă din Canada, Regatul Unit și Statele Unite. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2021/404 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, anexele V și XIV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 trebuie modificate pentru a se ține seama de situația epidemiologică actuală în ceea ce privește gripa aviară înalt patogenă din Canada, Regatul Unit și Statele Unite. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2021/404 trebuie modificat în consecință.

| (16) | Având în vedere situația epidemiologică actuală din Canada, Regatul Unit și Statele Unite în ceea ce privește gripa aviară înalt patogenă și riscul mare de introducere a acesteia în Uniune, este necesar ca modificările Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/404 efectuate prin prezentul regulament să intre în vigoare în regim de urgență. |
| --- | --- |

(16)

Având în vedere situația epidemiologică actuală din Canada, Regatul Unit și Statele Unite în ceea ce privește gripa aviară înalt patogenă și riscul mare de introducere a acesteia în Uniune, este necesar ca modificările Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/404 efectuate prin prezentul regulament să intre în vigoare în regim de urgență.

| (17) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(17)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexele V și XIV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 iunie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 84, 31.3.2016, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2020/692 al Comisiei din 30 ianuarie 2020 de completare a Regulamentului (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele privind intrarea în Uniune, precum și circulația și manipularea după intrare, a transporturilor de anumite animale, de materiale germinative și de produse de origine animală (JO L 174, 3.6.2020, p. 379).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 al Comisiei din 24 martie 2021 de stabilire a listelor cu țările terțe, teritoriile sau zonele din acestea din care introducerea în Uniune de animale, material germinativ și produse de origine animală este autorizată în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 114, 31.3.2021, p. 1).

3

---

ANEXĂ

Anexele V și XIV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa V se modifică după cum urmează:






  (a) | partea 1 se modifică după cum urmează:






  (i) | în rubrica pentru Canada, următoarele rânduri corespunzătoare zonelor CA-2.64-CA-2.67 se adaugă după rândurile corespunzătoare zonei CA-2.63:












  „CA

  Canada | CA-2.64 | Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele | BPP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ratite de reproducție și ratite pentru producție | RPB | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele | SP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Ratite destinate sacrificării | SR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Pui de o zi, alții decât de ratite | D.O.C. | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Pui de o zi de ratite | DOR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele | POU-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HEP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Ouă de incubație de ratite | HER | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HE-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.65 | Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele | BPP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Ratite de reproducție și ratite pentru producție | RPB | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele | SP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Ratite destinate sacrificării | SR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Pui de o zi, alții decât de ratite | D.O.C. | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Pui de o zi de ratite | DOR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele | POU-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HEP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Ouă de incubație de ratite | HER | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HE-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.66 | Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele | BPP | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Ratite de reproducție și ratite pentru producție | RPB | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele | SP | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Ratite destinate sacrificării | SR | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Pui de o zi, alții decât de ratite | D.O.C. | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Pui de o zi de ratite | DOR | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele | POU-LT20 | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HEP | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Ouă de incubație de ratite | HER | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HE-LT20 | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| CA-2.67 | Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele | BPP | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Ratite de reproducție și ratite pentru producție | RPB | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele | SP | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Ratite destinate sacrificării | SR | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Pui de o zi, alții decât de ratite | D.O.C. | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Pui de o zi de ratite | DOR | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele | POU-LT20 | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HEP | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Ouă de incubație de ratite | HER | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HE-LT20 | N, P1 | | 26.5.2022”; | |

1.

Anexa V se modifică după cum urmează:

(a)

partea 1 se modifică după cum urmează:

(i)

în rubrica pentru Canada, următoarele rânduri corespunzătoare zonelor CA-2.64-CA-2.67 se adaugă după rândurile corespunzătoare zonei CA-2.63:

„CA

Canada

CA-2.64

Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele

BPP

N, P1

18.5.2022

Ratite de reproducție și ratite pentru producție

RPB

N, P1

18.5.2022

Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele

SP

N, P1

18.5.2022

Ratite destinate sacrificării

SR

N, P1

18.5.2022

Pui de o zi, alții decât de ratite

D.O.C.

N, P1

18.5.2022

Pui de o zi de ratite

DOR

N, P1

18.5.2022

Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele

POU-LT20

N, P1

18.5.2022

Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HEP

N, P1

18.5.2022

Ouă de incubație de ratite

HER

N, P1

18.5.2022

Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HE-LT20

N, P1

18.5.2022

CA-2.65

Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele

BPP

N, P1

18.5.2022

Ratite de reproducție și ratite pentru producție

RPB

N, P1

18.5.2022

Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele

SP

N, P1

18.5.2022

Ratite destinate sacrificării

SR

N, P1

18.5.2022

Pui de o zi, alții decât de ratite

D.O.C.

N, P1

18.5.2022

Pui de o zi de ratite

DOR

N, P1

18.5.2022

Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele

POU-LT20

N, P1

18.5.2022

Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HEP

N, P1

18.5.2022

Ouă de incubație de ratite

HER

N, P1

18.5.2022

Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HE-LT20

N, P1

18.5.2022

CA-2.66

Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele

BPP

N, P1

22.5.2022

Ratite de reproducție și ratite pentru producție

RPB

N, P1

22.5.2022

Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele

SP

N, P1

22.5.2022

Ratite destinate sacrificării

SR

N, P1

22.5.2022

Pui de o zi, alții decât de ratite

D.O.C.

N, P1

22.5.2022

Pui de o zi de ratite

DOR

N, P1

22.5.2022

Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele

POU-LT20

N, P1

22.5.2022

Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HEP

N, P1

22.5.2022

Ouă de incubație de ratite

HER

N, P1

22.5.2022

Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HE-LT20

N, P1

22.5.2022

CA-2.67

Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele

BPP

N, P1

26.5.2022

Ratite de reproducție și ratite pentru producție

RPB

N, P1

26.5.2022

Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele

SP

N, P1

26.5.2022

Ratite destinate sacrificării

SR

N, P1

26.5.2022

Pui de o zi, alții decât de ratite

D.O.C.

N, P1

26.5.2022

Pui de o zi de ratite

DOR

N, P1

26.5.2022

Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele

POU-LT20

N, P1

26.5.2022

Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HEP

N, P1

26.5.2022

Ouă de incubație de ratite

HER

N, P1

26.5.2022

Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HE-LT20

N, P1

26.5.2022”;

| (ii) | în rubrica pentru Regatul Unit, rândurile corespunzătoare zonei GB-2.79 se înlocuiesc cu următorul text:












  „GB

  Regatul Unit | GB-2.79 | Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele | BPP | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ratite de reproducție și ratite pentru producție | RPB | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele | SP | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Ratite destinate sacrificării | SR | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Pui de o zi, alții decât de ratite | D.O.C. | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Pui de o zi de ratite | DOR | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele | POU-LT20 | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HEP | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Ouă de incubație de ratite | HER | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HE-LT20 | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022”; |

(ii)

în rubrica pentru Regatul Unit, rândurile corespunzătoare zonei GB-2.79 se înlocuiesc cu următorul text:

„GB

Regatul Unit

GB-2.79

Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele

BPP

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Ratite de reproducție și ratite pentru producție

RPB

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele

SP

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Ratite destinate sacrificării

SR

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Pui de o zi, alții decât de ratite

D.O.C.

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Pui de o zi de ratite

DOR

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele

POU-LT20

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HEP

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Ouă de incubație de ratite

HER

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HE-LT20

N, P1

28.12.2021

8.6.2022”;

| (iii) | în rubrica pentru Regatul Unit, rândurile corespunzătoare zonei GB-2.82 se înlocuiesc cu următorul text:












  „GB

  Regatul Unit | GB-2.82 | Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele | BPP | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ratite de reproducție și ratite pentru producție | RPB | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele | SP | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Ratite destinate sacrificării | SR | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Pui de o zi, alții decât de ratite | D.O.C. | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Pui de o zi de ratite | DOR | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele | POU-LT20 | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HEP | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Ouă de incubație de ratite | HER | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HE-LT20 | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022”; |

(iii)

în rubrica pentru Regatul Unit, rândurile corespunzătoare zonei GB-2.82 se înlocuiesc cu următorul text:

„GB

Regatul Unit

GB-2.82

Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele

BPP

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Ratite de reproducție și ratite pentru producție

RPB

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele

SP

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Ratite destinate sacrificării

SR

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Pui de o zi, alții decât de ratite

D.O.C.

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Pui de o zi de ratite

DOR

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele

POU-LT20

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HEP

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Ouă de incubație de ratite

HER

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HE-LT20

N, P1

31.12.2021

8.6.2022”;

| (iv) | în rubrica pentru Regatul Unit, rândurile corespunzătoare zonelor GB-2.85 și GB-2.86 se înlocuiesc cu următorul text:












  „GB

  Regatul Unit | GB-2.85 | Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele | BPP | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ratite de reproducție și ratite pentru producție | RPB | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele | SP | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Ratite destinate sacrificării | SR | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Pui de o zi, alții decât de ratite | DOC | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Pui de o zi de ratite | DOR | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele | POU-LT20 | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HEP | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Ouă de incubație de ratite | HER | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HE-LT20 | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| GB-2.86 | Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele | BPP | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Ratite de reproducție și ratite pentru producție | RPB | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele | SP | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Ratite destinate sacrificării | SR | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Pui de o zi, alții decât de ratite | DOC | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Pui de o zi de ratite | DOR | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele | POU-LT20 | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HEP | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Ouă de incubație de ratite | HER | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HE-LT20 | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022”; |

(iv)

în rubrica pentru Regatul Unit, rândurile corespunzătoare zonelor GB-2.85 și GB-2.86 se înlocuiesc cu următorul text:

„GB

Regatul Unit

GB-2.85

Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele

BPP

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Ratite de reproducție și ratite pentru producție

RPB

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele

SP

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Ratite destinate sacrificării

SR

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Pui de o zi, alții decât de ratite

DOC

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Pui de o zi de ratite

DOR

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele

POU-LT20

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HEP

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Ouă de incubație de ratite

HER

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HE-LT20

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

GB-2.86

Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele

BPP

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Ratite de reproducție și ratite pentru producție

RPB

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele

SP

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Ratite destinate sacrificării

SR

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Pui de o zi, alții decât de ratite

DOC

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Pui de o zi de ratite

DOR

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele

POU-LT20

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HEP

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Ouă de incubație de ratite

HER

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HE-LT20

N, P1

5.1.2022

8.6.2022”;

| (v) | în rubrica pentru Regatul Unit, rândurile corespunzătoare zonei GB-2.88 se înlocuiesc cu următorul text:












  „GB

  Regatul Unit | GB-2.88 | Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele | BPP | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ratite de reproducție și ratite pentru producție | RPB | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele | SP | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Ratite destinate sacrificării | SR | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Pui de o zi, alții decât de ratite | DOC | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Pui de o zi de ratite | DOR | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele | POU-LT20 | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HEP | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Ouă de incubație de ratite | HER | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HE-LT20 | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022”; |

(v)

în rubrica pentru Regatul Unit, rândurile corespunzătoare zonei GB-2.88 se înlocuiesc cu următorul text:

„GB

Regatul Unit

GB-2.88

Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele

BPP

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Ratite de reproducție și ratite pentru producție

RPB

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele

SP

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Ratite destinate sacrificării

SR

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Pui de o zi, alții decât de ratite

DOC

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Pui de o zi de ratite

DOR

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele

POU-LT20

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HEP

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Ouă de incubație de ratite

HER

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HE-LT20

N, P1

10.1.2022

8.6.2022”;

| (vi) | în rubrica referitoare la Regatul Unit, următoarele rânduri corespunzătoare zonelor GB-2.123 și GB-2.124 se adaugă după rândul corespunzător zonei GB-2.122:












  „GB

  Regatul Unit | GB-2.123 | Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele | BPP | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ratite de reproducție și ratite pentru producție | RPB | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele | SP | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Ratite destinate sacrificării | SR | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Pui de o zi, alții decât de ratite | DOC | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Pui de o zi de ratite | DOR | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele | POU-LT20 | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HEP | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Ouă de incubație de ratite | HER | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HE-LT20 | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| GB-2.124 | Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele | BPP | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Ratite de reproducție și ratite pentru producție | RPB | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele | SP | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Ratite destinate sacrificării | SR | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Pui de o zi, alții decât de ratite | DOC | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Pui de o zi de ratite | DOR | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele | POU-LT20 | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HEP | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Ouă de incubație de ratite | HER | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HE-LT20 | N, P1 | | 7.6.2022”; | |

(vi)

în rubrica referitoare la Regatul Unit, următoarele rânduri corespunzătoare zonelor GB-2.123 și GB-2.124 se adaugă după rândul corespunzător zonei GB-2.122:

„GB

Regatul Unit

GB-2.123

Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele

BPP

N, P1

1.6.2022

Ratite de reproducție și ratite pentru producție

RPB

N, P1

1.6.2022

Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele

SP

N, P1

1.6.2022

Ratite destinate sacrificării

SR

N, P1

1.6.2022

Pui de o zi, alții decât de ratite

DOC

N, P1

1.6.2022

Pui de o zi de ratite

DOR

N, P1

1.6.2022

Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele

POU-LT20

N, P1

1.6.2022

Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HEP

N, P1

1.6.2022

Ouă de incubație de ratite

HER

N, P1

1.6.2022

Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HE-LT20

N, P1

1.6.2022

GB-2.124

Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele

BPP

N, P1

7.6.2022

Ratite de reproducție și ratite pentru producție

RPB

N, P1

7.6.2022

Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele

SP

N, P1

7.6.2022

Ratite destinate sacrificării

SR

N, P1

7.6.2022

Pui de o zi, alții decât de ratite

DOC

N, P1

7.6.2022

Pui de o zi de ratite

DOR

N, P1

7.6.2022

Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele

POU-LT20

N, P1

7.6.2022

Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HEP

N, P1

7.6.2022

Ouă de incubație de ratite

HER

N, P1

7.6.2022

Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HE-LT20

N, P1

7.6.2022”;

| (vii) | în rubrica pentru Statele Unite, următoarele rânduri corespunzătoare zonei US-2.224 se adaugă după rândurile corespunzătoare zonei US-2.223:












  „SUA

  Statele Unite ale Americii | US-2.224 | Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele | BPP | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ratite de reproducție și ratite pentru producție | RPB | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele | SP | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Ratite destinate sacrificării | SR | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Pui de o zi, alții decât de ratite | DOC | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Pui de o zi de ratite | DOR | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele | POU-LT20 | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HEP | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Ouă de incubație de ratite | HER | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele | HE-LT20 | N, P1 | | 2.6.2022”; | |

(vii)

în rubrica pentru Statele Unite, următoarele rânduri corespunzătoare zonei US-2.224 se adaugă după rândurile corespunzătoare zonei US-2.223:

„SUA

Statele Unite ale Americii

US-2.224

Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele

BPP

N, P1

2.6.2022

Ratite de reproducție și ratite pentru producție

RPB

N, P1

2.6.2022

Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele

SP

N, P1

2.6.2022

Ratite destinate sacrificării

SR

N, P1

2.6.2022

Pui de o zi, alții decât de ratite

DOC

N, P1

2.6.2022

Pui de o zi de ratite

DOR

N, P1

2.6.2022

Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele

POU-LT20

N, P1

2.6.2022

Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HEP

N, P1

2.6.2022

Ouă de incubație de ratite

HER

N, P1

2.6.2022

Mai puțin de 20 de ouă de incubație de păsări de curte, altele decât ratitele

HE-LT20

N, P1

2.6.2022”;

| (b) | partea 2 se modifică după cum urmează:






  (i) | în rubrica Canada, următoarele descrieri ale zonelor CA-2.64-CA-2.67 se adaugă după descrierea zonei CA-2.63:







  „Canada | CA-2.64 | British Columbia:
  BC-IP9: latitudine 49.04 longitudine -122.38
  BC-IP11: latitudine 49.04 longitudine -122.39
  Municipalitățile implicate sunt următoarele:
  3 km PZ: Aldergrove, Aberdeen și West Abbotsford
  10 km SZ: Langley Township, Bradner, Townline Hill, Abbotsford și South Poplar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.65 | Ontario - latitudine 44.3 longitudine -79.25
  Municipalitățile implicate sunt următoarele:
  3 km PZ: Brighton Beach, Balfour Beach și Orchard Grove
  10 km SZ: Stroud, Innisfil, Nantyr, Alcona, Georgina, Filey Beach, Baldwin, Keswick, Brown Hill, Ravenshoe, Beverley Isles, Deerhurst, Fennell și Gilford Beach |
| CA-2.66 | British Columbia: – latitudine 49.65 longitudine -120.41
  Municipalitățile implicate sunt următoarele:
  3 km PZ: Bankeir
  10 km SZ: Jellicoe |
| CA-2.67 | Saskatchewan: latitudine 50.51, longitudine -103.71
  Municipalitățile implicate sunt următoarele:
  3 km PZ: Dingley
  10 km SZ: Indian Head și Sintaluta”; |

(b)

partea 2 se modifică după cum urmează:

(i)

în rubrica Canada, următoarele descrieri ale zonelor CA-2.64-CA-2.67 se adaugă după descrierea zonei CA-2.63:

„Canada

CA-2.64

British Columbia:

BC-IP9: latitudine 49.04 longitudine -122.38

BC-IP11: latitudine 49.04 longitudine -122.39

Municipalitățile implicate sunt următoarele:

3 km PZ: Aldergrove, Aberdeen și West Abbotsford

10 km SZ: Langley Township, Bradner, Townline Hill, Abbotsford și South Poplar

CA-2.65

Ontario - latitudine 44.3 longitudine -79.25

Municipalitățile implicate sunt următoarele:

3 km PZ: Brighton Beach, Balfour Beach și Orchard Grove

10 km SZ: Stroud, Innisfil, Nantyr, Alcona, Georgina, Filey Beach, Baldwin, Keswick, Brown Hill, Ravenshoe, Beverley Isles, Deerhurst, Fennell și Gilford Beach

CA-2.66

British Columbia: – latitudine 49.65 longitudine -120.41

Municipalitățile implicate sunt următoarele:

3 km PZ: Bankeir

10 km SZ: Jellicoe

CA-2.67

Saskatchewan: latitudine 50.51, longitudine -103.71

Municipalitățile implicate sunt următoarele:

3 km PZ: Dingley

10 km SZ: Indian Head și Sintaluta”;

| (ii) | în rubrica referitoare la Regatul Unit, următoarele descrieri ale zonelor GB-2.123 și GB-2.124 se adaugă după descrierea zonei GB-2.122:







  „Regatul Unit | GB-2.123 | Lângă Ludlow, Ludlow, Shropshire, Anglia, Regatul Unit:
  Zona cuprinsă într-un cerc cu raza de 10 km, cu centrul la intersecția coordonatelor zecimale N52.32 și W2.72 în sistemul WGS84. |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.124 | Lângă Ludlow, Ludlow, Shropshire, Anglia, Regatul Unit:
  Zona cuprinsă într-un cerc cu raza de 10 km, cu centrul la intersecția coordonatelor zecimale N52.35 și W2.63 în sistemul WGS84.”; |

(ii)

în rubrica referitoare la Regatul Unit, următoarele descrieri ale zonelor GB-2.123 și GB-2.124 se adaugă după descrierea zonei GB-2.122:

„Regatul Unit

GB-2.123

Lângă Ludlow, Ludlow, Shropshire, Anglia, Regatul Unit:

Zona cuprinsă într-un cerc cu raza de 10 km, cu centrul la intersecția coordonatelor zecimale N52.32 și W2.72 în sistemul WGS84.

GB-2.124

Lângă Ludlow, Ludlow, Shropshire, Anglia, Regatul Unit:

Zona cuprinsă într-un cerc cu raza de 10 km, cu centrul la intersecția coordonatelor zecimale N52.35 și W2.63 în sistemul WGS84.”;

| (iii) | în rubrica pentru Statele Unite, următoarea descriere a zonei US-2.224 se adaugă după descrierea zonei US-2.223:







  „Statele Unite ale Americii | US-2.224 | State of Pennsylvania - Berks 10
  Berks County: O zonă circulară cu raza de 10 km începând cu punctul Nord (coordonate GPS: 76.1349705°W 40.5745889°N).” |
| --- | --- | --- | --- |

(iii)

în rubrica pentru Statele Unite, următoarea descriere a zonei US-2.224 se adaugă după descrierea zonei US-2.223:

„Statele Unite ale Americii

US-2.224

State of Pennsylvania - Berks 10

Berks County: O zonă circulară cu raza de 10 km începând cu punctul Nord (coordonate GPS: 76.1349705°W 40.5745889°N).”

| 2. | În anexa XIV, partea 1 se modifică după cum urmează:






  (i) | în rubrica pentru Canada, următoarele rânduri corespunzătoare zonelor CA-2.64-CA-2.67 se adaugă după rândurile corespunzătoare zonei CA-2.63:












  „CA

  Canada | CA-2.64 | Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele | POU | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Carne proaspătă de ratite | RAT | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Carne proaspătă de vânat cu pene | GBM | P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.65 | Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele | POU | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Carne proaspătă de ratite | RAT | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Carne proaspătă de vânat cu pene | GBM | P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.66 | Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele | POU | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Carne proaspătă de ratite | RAT | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Carne proaspătă de vânat cu pene | GBM | P1 | | 22.5.2022 | |
| CA-2.67 | Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele | POU | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Carne proaspătă de ratite | RAT | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Carne proaspătă de vânat cu pene | GBM | P1 | | 26.5.2022”; | |

2.

În anexa XIV, partea 1 se modifică după cum urmează:

(i)

în rubrica pentru Canada, următoarele rânduri corespunzătoare zonelor CA-2.64-CA-2.67 se adaugă după rândurile corespunzătoare zonei CA-2.63:

„CA

Canada

CA-2.64

Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele

POU

N, P1

18.5.2022

Carne proaspătă de ratite

RAT

N, P1

18.5.2022

Carne proaspătă de vânat cu pene

GBM

P1

18.5.2022

CA-2.65

Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele

POU

N, P1

18.5.2022

Carne proaspătă de ratite

RAT

N, P1

18.5.2022

Carne proaspătă de vânat cu pene

GBM

P1

18.5.2022

CA-2.66

Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele

POU

N, P1

22.5.2022

Carne proaspătă de ratite

RAT

N, P1

22.5.2022

Carne proaspătă de vânat cu pene

GBM

P1

22.5.2022

CA-2.67

Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele

POU

N, P1

26.5.2022

Carne proaspătă de ratite

RAT

N, P1

26.5.2022

Carne proaspătă de vânat cu pene

GBM

P1

26.5.2022”;

| (ii) | în rubrica pentru Regatul Unit, rândurile corespunzătoare zonei GB-2.79 se înlocuiesc cu următorul text:












  „GB

  Regatul Unit | GB-2.79 | Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele | POU | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Carne proaspătă de ratite | RAT | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Carne proaspătă de vânat cu pene | GBM | P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022”; |

(ii)

în rubrica pentru Regatul Unit, rândurile corespunzătoare zonei GB-2.79 se înlocuiesc cu următorul text:

„GB

Regatul Unit

GB-2.79

Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele

POU

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Carne proaspătă de ratite

RAT

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Carne proaspătă de vânat cu pene

GBM

P1

28.12.2021

8.6.2022”;

| (iii) | în rubrica pentru Regatul Unit, rândurile corespunzătoare zonei GB-2.82 se înlocuiesc cu următorul text:












  „GB

  Regatul Unit | GB-2.82 | Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele | POU | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Carne proaspătă de ratite | RAT | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Carne proaspătă de vânat cu pene | GBM | P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022”; |

(iii)

în rubrica pentru Regatul Unit, rândurile corespunzătoare zonei GB-2.82 se înlocuiesc cu următorul text:

„GB

Regatul Unit

GB-2.82

Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele

POU

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Carne proaspătă de ratite

RAT

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Carne proaspătă de vânat cu pene

GBM

P1

31.12.2021

8.6.2022”;

| (iv) | în rubrica pentru Regatul Unit, rândurile corespunzătoare zonelor GB-2.85 și GB-2.86 se înlocuiesc cu următorul text:












  „GB

  Regatul Unit | GB-2.85 | Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele | POU | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Carne proaspătă de ratite | RAT | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Carne proaspătă de vânat cu pene | GBM | P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| GB-2.86 | Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele | POU | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Carne proaspătă de ratite | RAT | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Carne proaspătă de vânat cu pene | GBM | P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022”; |

(iv)

în rubrica pentru Regatul Unit, rândurile corespunzătoare zonelor GB-2.85 și GB-2.86 se înlocuiesc cu următorul text:

„GB

Regatul Unit

GB-2.85

Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele

POU

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Carne proaspătă de ratite

RAT

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Carne proaspătă de vânat cu pene

GBM

P1

4.1.2022

7.6.2022

GB-2.86

Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele

POU

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Carne proaspătă de ratite

RAT

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Carne proaspătă de vânat cu pene

GBM

P1

5.1.2022

8.6.2022”;

| (v) | în rubrica pentru Regatul Unit, rândurile corespunzătoare zonei GB-2.88 se înlocuiesc cu următorul text:












  „GB

  Regatul Unit | GB-2.88 | Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele | POU | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Carne proaspătă de ratite | RAT | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Carne proaspătă de vânat cu pene | GBM | P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022”; |

(v)

în rubrica pentru Regatul Unit, rândurile corespunzătoare zonei GB-2.88 se înlocuiesc cu următorul text:

„GB

Regatul Unit

GB-2.88

Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele

POU

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Carne proaspătă de ratite

RAT

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Carne proaspătă de vânat cu pene

GBM

P1

10.1.2022

8.6.2022”;

| (vi) | în rubrica referitoare la Regatul Unit, următoarele rânduri corespunzătoare zonelor GB-2.123 și GB-2.124 se adaugă după rândul corespunzător zonei GB-2.122:












  „GB

  Regatul Unit | GB-2.123 | Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele | POU | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Carne proaspătă de ratite | RAT | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Carne proaspătă de vânat cu pene | GBM | P1 | | 1.6.2022 | |
| GB-2.124 | Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele | POU | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Carne proaspătă de ratite | RAT | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Carne proaspătă de vânat cu pene | GBM | P1 | | 7.6.2022”; | |

(vi)

în rubrica referitoare la Regatul Unit, următoarele rânduri corespunzătoare zonelor GB-2.123 și GB-2.124 se adaugă după rândul corespunzător zonei GB-2.122:

„GB

Regatul Unit

GB-2.123

Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele

POU

N, P1

1.6.2022

Carne proaspătă de ratite

RAT

N, P1

1.6.2022

Carne proaspătă de vânat cu pene

GBM

P1

1.6.2022

GB-2.124

Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele

POU

N, P1

7.6.2022

Carne proaspătă de ratite

RAT

N, P1

7.6.2022

Carne proaspătă de vânat cu pene

GBM

P1

7.6.2022”;

| (vii) | în rubrica pentru Regatul Unit, se adaugă următorul rând corespunzător zonei US-2.224 după rândul pentru zona US-2.223:












  „SUA

  Statele Unite ale Americii | US-2.224 | Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele | POU | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Carne proaspătă de ratite | RAT | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Carne proaspătă de vânat cu pene | GBM | P1 | | 2.6.2022”. | |

(vii)

în rubrica pentru Regatul Unit, se adaugă următorul rând corespunzător zonei US-2.224 după rândul pentru zona US-2.223:

„SUA

Statele Unite ale Americii

US-2.224

Carne proaspătă de păsări de curte, altele decât ratitele

POU

N, P1

2.6.2022

Carne proaspătă de ratite

RAT

N, P1

2.6.2022

Carne proaspătă de vânat cu pene

GBM

P1

2.6.2022”.

---

III Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

| 16.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 161/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 161/81

---

DECIZIA nr. 292/21/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

din 15 decembrie 2021

de modificare a normelor procedurale și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea unor noi orientări privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc [2022/929]

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolele 61-63 și Protocolul 26,

având în vedere Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție („Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”), în special articolul 24 și articolul 5 alineatul (2) litera (b),

având în vedere Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție („Protocolul 3”), în special articolul 1 alineatul (1) din partea I,

întrucât:

În temeiul articolului 24 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea AELS de Supraveghere pune în aplicare dispozițiile Acordului privind SEE referitoare la ajutoarele de stat.

În temeiul articolului 5 alineatul (2) litera (b) din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea AELS de Supraveghere emite comunicări sau orientări referitoare la aspectele tratate în Acordul privind SEE, în cazul în care respectivul acord sau Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție prevede în mod expres acest lucru sau în cazul în care Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că este necesar.

În temeiul articolului 1 alineatul (1) din partea I a Protocolului 3, Autoritatea AELS de Supraveghere trebuie să examineze în mod constant toate sistemele de ajutor existente în statele AELS (1) și să propună orice măsură adecvată cerută de evoluția progresivă sau de funcționarea Acordului privind SEE.

La 6 decembrie 2021, Comisia Europeană a adoptat Orientările privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc („orientările”) (2).

Orientările sunt relevante și pentru Spațiul Economic European („SEE”).

Aplicarea uniformă a normelor SEE privind ajutoarele de stat trebuie asigurată pe tot teritoriul SEE, în concordanță cu obiectivul de omogenitate stabilit la articolul 1 din Acordul privind SEE.

În conformitate cu punctul II din secțiunea „Generalități” din anexa XV la Acordul privind SEE, Autoritatea AELS de Supraveghere, după consultarea Comisiei Europene, trebuie să adopte acte corespunzătoare celor adoptate de Comisia Europeană.

Orientările se pot referi la anumite instrumente de politică ale Uniunii Europene și la anumite acte juridice ale Uniunii Europene care nu au fost încorporate în Acordul privind SEE. În vederea asigurării unei aplicări uniforme a dispozițiilor privind ajutoarele de stat și a unor condiții egale de concurență pe întreg teritoriul SEE, Autoritatea AELS de Supraveghere va aplica, în general, aceleași puncte de referință ca și Comisia Europeană atunci când va evalua compatibilitatea ajutorului cu funcționarea Acordului privind SEE,

după consultarea Comisiei Europene,

după consultarea statelor membre AELS,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Se modifică normele de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea unor noi orientări privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc. Noile orientări sunt anexate la prezenta decizie și fac parte integrantă din aceasta.

(2)   Ele înlocuiesc, începând cu 1 ianuarie 2022, orientările existente privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc (3).

Articolul 2

Autoritatea AELS de Supraveghere aplică orientările cu următoarele modificări, după caz, dar fără a se limita la acestea:

| (a) | în cazul în care există o trimitere la „statul membru (statele membre)”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la „statul (statele) AELS ” (4) sau, după caz, la „statul (statele) care face (fac) parte din SEE”; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care există o trimitere la „statul membru (statele membre)”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la „statul (statele) AELS ” (4) sau, după caz, la „statul (statele) care face (fac) parte din SEE”;

| (b) | în cazul în care există o trimitere la „Comisia Europeană”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la „Autoritatea AELS de Supraveghere”; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care există o trimitere la „Comisia Europeană”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la „Autoritatea AELS de Supraveghere”;

| (c) | în cazul în care există o trimitere la „tratatul” sau la „TFUE”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la „Acordul privind SEE”; |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care există o trimitere la „tratatul” sau la „TFUE”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la „Acordul privind SEE”;

| (d) | în cazul în care există o trimitere la articolul 49 din TFUE sau la secțiuni ale articolului respectiv, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la articolul 31 din Acordul privind SEE și la secțiunile corespunzătoare ale articolului respectiv; |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care există o trimitere la articolul 49 din TFUE sau la secțiuni ale articolului respectiv, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la articolul 31 din Acordul privind SEE și la secțiunile corespunzătoare ale articolului respectiv;

| (e) | în cazul în care există o trimitere la articolul 63 din TFUE sau la secțiuni ale articolului respectiv, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la articolul 40 din Acordul privind SEE și la secțiunile corespunzătoare ale articolului respectiv; |
| --- | --- |

(e)

în cazul în care există o trimitere la articolul 63 din TFUE sau la secțiuni ale articolului respectiv, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la articolul 40 din Acordul privind SEE și la secțiunile corespunzătoare ale articolului respectiv;

| (f) | în cazul în care există o trimitere la articolul 107 din TFUE sau la secțiuni ale articolului respectiv, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la articolul 61 din Acordul privind SEE și la secțiunile corespunzătoare ale articolului respectiv; |
| --- | --- |

(f)

în cazul în care există o trimitere la articolul 107 din TFUE sau la secțiuni ale articolului respectiv, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la articolul 61 din Acordul privind SEE și la secțiunile corespunzătoare ale articolului respectiv;

| (g) | în cazul în care există o trimitere la articolul 108 din TFUE sau la secțiuni ale articolului respectiv, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la articolul 1 din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție și la secțiunile corespunzătoare ale articolului respectiv; |
| --- | --- |

(g)

în cazul în care există o trimitere la articolul 108 din TFUE sau la secțiuni ale articolului respectiv, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la articolul 1 din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție și la secțiunile corespunzătoare ale articolului respectiv;

| (h) | în cazul în care există o trimitere la Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului (5), Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la partea II din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție; |
| --- | --- |

(h)

în cazul în care există o trimitere la Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului (5), Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la partea II din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție;

| (i) | în cazul în care există o trimitere la Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (6), Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la Decizia 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere; |
| --- | --- |

(i)

în cazul în care există o trimitere la Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (6), Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la Decizia 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere;

| (j) | în cazul în care există o trimitere la formularea „(in)compatibil(ă)(i)(e) cu piața internă”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca fiind „(in)compatibil(ă)(i)(e) cu funcționarea Acordului privind SEE”; |
| --- | --- |

(j)

în cazul în care există o trimitere la formularea „(in)compatibil(ă)(i)(e) cu piața internă”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca fiind „(in)compatibil(ă)(i)(e) cu funcționarea Acordului privind SEE”;

| (k) | în cazul în care există o trimitere la formularea „în interiorul (sau în afara) Uniunii”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca „în interiorul (sau în afara) SEE”; |
| --- | --- |

(k)

în cazul în care există o trimitere la formularea „în interiorul (sau în afara) Uniunii”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca „în interiorul (sau în afara) SEE”;

| (l) | în cazul în care există o trimitere la „comerțul în interiorul Uniunii”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la „comerțul în interiorul SEE”; |
| --- | --- |

(l)

în cazul în care există o trimitere la „comerțul în interiorul Uniunii”, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la „comerțul în interiorul SEE”;

| (m) | în cazul în care orientările prevăd că acestea se vor aplica „tuturor sectoarelor de activitate economică”, Autoritatea AELS de Supraveghere le aplică „tuturor sectoarelor de activitate economică sau părților de sectoare de activitate economică care intră în domeniul de aplicare al Acordului privind SEE”; |
| --- | --- |

(m)

în cazul în care orientările prevăd că acestea se vor aplica „tuturor sectoarelor de activitate economică”, Autoritatea AELS de Supraveghere le aplică „tuturor sectoarelor de activitate economică sau părților de sectoare de activitate economică care intră în domeniul de aplicare al Acordului privind SEE”;

| (n) | în cazul în care există o trimitere la comunicări, avize sau orientări ale Comisiei, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la orientările corespunzătoare ale Autorității AELS de Supraveghere; |
| --- | --- |

(n)

în cazul în care există o trimitere la comunicări, avize sau orientări ale Comisiei, Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la orientările corespunzătoare ale Autorității AELS de Supraveghere;

| (o) | în cazul în care există o trimitere la „Nomenclatorul unităților teritoriale de statistică” sau „NUTS” (7), Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la „regiunea statistică”. |
| --- | --- |

(o)

în cazul în care există o trimitere la „Nomenclatorul unităților teritoriale de statistică” sau „NUTS” (7), Autoritatea AELS de Supraveghere o interpretează ca trimitere la „regiunea statistică”.

Articolul 3

Autoritatea AELS de Supraveghere aplică orientările cu următoarele adaptări suplimentare:

| (a) | nota de subsol 36 se înlocuiește cu următorul text:

  „Regulamentul (UE) nr. 1407/2013 al Comisiei din 18 decembrie 2013 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis (JO L 352, 24.12.2013, p. 1), încorporat ca punctul 1ea în anexa XV la Acordul privind SEE prin Decizia nr. 98/2014 a Comitetului mixt (JO L 310, 30.10.2014, p. 65, și Suplimentul SEE nr. 63, 30.10.2014, p. 56).”; |
| --- | --- |

(a)

nota de subsol 36 se înlocuiește cu următorul text:

„Regulamentul (UE) nr. 1407/2013 al Comisiei din 18 decembrie 2013 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis (JO L 352, 24.12.2013, p. 1), încorporat ca punctul 1ea în anexa XV la Acordul privind SEE prin Decizia nr. 98/2014 a Comitetului mixt (JO L 310, 30.10.2014, p. 65, și Suplimentul SEE nr. 63, 30.10.2014, p. 56).”;

| (b) | alineatul (180) se înlocuiește cu următorul text:

  „Statele AELS trebuie să publice următoarele informații pe un site web care să pună la dispoziție date cuprinzătoare privind ajutoarele de stat, la nivel național sau regional:






  (a) | textul integral al deciziei de acordare a unui ajutor individual sau a schemei de ajutoare aprobate și dispozițiile de punere în aplicare a acesteia sau un link către textul respectiv; |
| --- | --- | --- |

(b)

alineatul (180) se înlocuiește cu următorul text:

„Statele AELS trebuie să publice următoarele informații pe un site web care să pună la dispoziție date cuprinzătoare privind ajutoarele de stat, la nivel național sau regional:

(a)

textul integral al deciziei de acordare a unui ajutor individual sau a schemei de ajutoare aprobate și dispozițiile de punere în aplicare a acesteia sau un link către textul respectiv;

| (b) | informații privind fiecare ajutor individual acordat care depășește 100 000 EUR, astfel cum se prevede în anexa la prezentele orientări.”; |
| --- | --- |

(b)

informații privind fiecare ajutor individual acordat care depășește 100 000 EUR, astfel cum se prevede în anexa la prezentele orientări.”;

| (c) | alineatul (197) se înlocuiește cu următorul text:

  „Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că punerea în aplicare a prezentelor orientări va duce la anumite modificări ale principiilor de evaluare privind ajutorul pentru finanțare de risc în SEE. Din aceste motive, Autoritatea AELS de Supraveghere propune statelor AELS următoarele măsuri adecvate, în temeiul articolului 1 alineatul (1) din partea 1 a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție:






  (a) | Statele AELS ar trebui să își modifice, dacă este necesar, până la 30 iunie 2022, schemele de ajutor pentru finanțare de risc existente, pentru a le alinia la prezentele orientări; |
| --- | --- | --- |

(c)

alineatul (197) se înlocuiește cu următorul text:

„Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că punerea în aplicare a prezentelor orientări va duce la anumite modificări ale principiilor de evaluare privind ajutorul pentru finanțare de risc în SEE. Din aceste motive, Autoritatea AELS de Supraveghere propune statelor AELS următoarele măsuri adecvate, în temeiul articolului 1 alineatul (1) din partea 1 a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție:

(a)

Statele AELS ar trebui să își modifice, dacă este necesar, până la 30 iunie 2022, schemele de ajutor pentru finanțare de risc existente, pentru a le alinia la prezentele orientări;

| (b) | Statele AELS sunt invitate să își dea acordul explicit și necondiționat cu privire la măsurile propuse, până la 28 februarie 2022. În absența unui răspuns, Autoritatea AELS de Supraveghere va considera că statul AELS în cauză nu este de acord cu măsurile propuse.” |
| --- | --- |

(b)

Statele AELS sunt invitate să își dea acordul explicit și necondiționat cu privire la măsurile propuse, până la 28 februarie 2022. În absența unui răspuns, Autoritatea AELS de Supraveghere va considera că statul AELS în cauză nu este de acord cu măsurile propuse.”

Adoptată la Bruxelles, 15 decembrie 2021.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere,

Bente ANGELL-HANSEN

Președintă

Membră responsabilă a Colegiului

Högni S. KRISTJÁNSSON

Membru al Colegiului

Stefan BARRIGA

Membru al Colegiului

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Contrasemnatar în calitate de director,

Afaceri juridice și executive

---

(1)  Articolul 1 litera (b) din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție prevede că „termenul «state AELS» înseamnă Republica Islanda, Regatul Norvegiei și, în condițiile prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din Protocolul de adaptare a Acordului dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, Principatul Liechtenstein”.

1

(2)  
  JO C 508, 16.12.2021, p. 1.

2

(3)  Decizia nr. 117/14/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 12 martie 2014 de modificare, pentru a nouăzeci și patra oară, a normelor procedurale și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin adoptarea de noi Orientări pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc și prin prelungirea valabilității Orientărilor existente privind ajutorul de stat pentru promovarea investițiilor de capital de risc în întreprinderile mici și mijlocii (JO L 354, 11.12.2014, p. 62), și Suplimentul SEE nr. 74, 11.12.2014, p. 1, astfel cum au fost modificate prin Decizia nr. 302/14/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 16 iulie 2014 de modificare, pentru a nouăzeci și noua oară, a normelor procedurale și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin modificarea anumitor orientări privind ajutoarele de stat [2015/95] (JO L 15, 22.1.2015, p. 103), și prin Suplimentul SEE nr. 4, 22.1.2015, p. 1, precum și prin Decizia nr. 90/20/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 15 iulie 2020 de modificare, pentru a suta șaptea oară, a normelor procedurale și de fond în domeniul ajutoarelor de stat, prin modificarea și prelungirea anumitor orientări privind ajutoarele de stat [2020/1576] (JO L 359, 29.10.2020, p. 16), și prin Suplimentul SEE nr. 68, 29.10.2020, p. 4.

3

(4)  
  „Statele AELS” înseamnă Islanda, Liechtenstein și Norvegia.

4

(5)  Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului din 13 iulie 2015 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 248, 24.9.2015, p. 9).

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/1589 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 140, 30.4.2004, p. 1).

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) (JO L 154, 21.6.2003, p. 1).

7

---

COMUNICARE A COMISIEI

Orientări privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc

Cuprins

| 1. | Introducere | 86 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Domeniul de aplicare al orientărilor și definiții | 91 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Domeniul de aplicare al prezentelor orientări | 91 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ajutoare pentru finanțare de risc supuse obligației de notificare | 93 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Definiții | 94 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | Evaluarea compatibilității ajutoarelor pentru finanțare de risc | 97 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Prima condiție: ajutorul facilitează dezvoltarea unei activități economice | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Identificarea activității economice care beneficiază de sprijin | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Efectul stimulativ | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | A doua condiție: evitarea efectelor negative asupra condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Elementele de bază ale evaluării ex ante care trebuie prezentate Comisiei de către statul membru în cauză | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

ex ante

| 3.2.2. | Necesitatea intervenției statului | 101 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.2.1. | Măsuri destinate unor categorii de întreprinderi care nu se încadrează în domeniul de aplicare al Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare | 102 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.1.

| (a) | Întreprinderi mici cu capitalizare medie | 102 |
| --- | --- | --- |

(a)

| (b) | Întreprinderi inovatoare cu capitalizare medie | 102 |
| --- | --- | --- |

(b)

| (c) | IMM-uri care primesc investiția inițială de finanțare de risc în contextul în care au funcționat pe orice piață pentru o perioadă mai mare decât perioada de eligibilitate stabilită în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare | 103 |
| --- | --- | --- |

(c)

| (d) | Întreprinderi nou-înființate și IMM-uri care necesită o investiție de finanțare de risc al cărei cuantum depășește plafonul stabilit în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare | 103 |
| --- | --- | --- |

(d)

| (e) | Platforme alternative de tranzacționare care nu îndeplinesc condițiile prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare | 103 |
| --- | --- | --- |

(e)

| 3.2.2.2. | Măsuri concepute pe baza unor parametri neconformi cu Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare | 104 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.2.

| (a) | Instrumente financiare cu o participare a investitorilor privați independenți sub ratele prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare | 104 |
| --- | --- | --- |

(a)

| (b) | Instrumente financiare care sunt concepute pe baza unor parametri care depășesc plafoanele prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare | 104 |
| --- | --- | --- |

(b)

| (c) | Instrumente financiare, altele decât garanțiile, în cazul cărora investitorii, intermediarii financiari și administratorii acestora sunt selecționați prin favorizarea protecției împotriva evoluției negative în raport cu participarea asimetrică la profit | 105 |
| --- | --- | --- |

(c)

| (d) | Stimulente fiscale pentru investitorii corporativi, inclusiv intermediarii financiari sau administratorii acestora care acționează în calitate de coinvestitori | 105 |
| --- | --- | --- |

(d)

| 3.2.3. | Adecvarea măsurii de ajutor | 105 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.3.1. | Caracterul adecvat în comparație cu alte instrumente de politică și cu alte instrumente de ajutor | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1.

| 3.2.3.2. | Condiții pentru stabilirea caracterului adecvat al instrumentelor financiare | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.2.

| (a) | Investiții de capital | 108 |
| --- | --- | --- |

(a)

| (b) | Instrumente de datorie finanțate: împrumuturi | 109 |
| --- | --- | --- |

(b)

| (c) | Instrumente de datorie nefinanțate: garanții | 109 |
| --- | --- | --- |

(c)

| 3.2.3.3. | Condiții pentru stabilirea caracterului adecvat al stimulentelor fiscale | 110 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.3.

| 3.2.3.4. | Condiții privind măsurile de sprijin destinate platformelor alternative de tranzacționare | 110 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.4.

| 3.2.4. | Proporționalitatea ajutorului | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.4.1. | Condiții privind instrumentele financiare | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.1.

| 3.2.4.2. | Condiții privind stimulentele fiscale | 112 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.2.

| 3.2.4.3. | Condiții privind platformele alternative de tranzacționare | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.3.

| 3.2.4.4. | Cumulul | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.4.

| 3.2.5. | Evitarea efectelor negative nejustificate ale ajutorului pentru finanțare de risc asupra concurenței și schimburilor comerciale | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.5.1. | Efecte pozitive de luat în considerare | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.1.

| 3.2.5.2. | Efecte negative de luat în considerare | 114 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.2.

| 3.2.5.3. | Punerea în balanță a efectelor pozitive și negative ale ajutorului | 116 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.3.

| 3.2.6. | Transparența | 116 |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

| 4. | Evaluare | 117 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Dispoziții finale | 118 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Aplicabilitate | 118 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Măsuri corespunzătoare | 119 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Raportare și monitorizare | 119 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Revizuire | 119 |
| --- | --- | --- |

5.4.

1.   INTRODUCERE

INTRODUCERE

| 1. | În temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, ajutoarele de stat menite să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice pot fi considerate compatibile cu piața internă, în cazul în care ajutoarele respective nu modifică în mod nefavorabil condițiile de realizare a schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. Comisia a recunoscut totdeauna importanța pe care o are piața finanțării de risc pentru economiile statelor membre și necesitatea de a îmbunătăți accesul la finanțare de risc al întreprinderilor mici și mijlocii („IMM-uri”), al întreprinderilor mici cu capitalizare medie („întreprinderi cu capitalizare medie”) și al întreprinderilor inovatoare cu capitalizare medie (1), precum și faptul că acest lucru impune necesitatea unui set de orientări care să asigure o abordare coerentă în evaluarea măsurilor de ajutor pentru finanțare de risc. În acest sens, Comisia a adoptat Orientările privind capitalul de risc din 2006 (2) care au fost ulterior înlocuite prin Orientările privind finanțarea de risc din 2014 (3) ca parte a pachetului de modernizare a ajutoarelor de stat (4). Orientările privind finanțarea de risc din 2014 vor expira la sfârșitul anului 2021. Cu toate acestea, statele membre pot considera în continuare că este necesar să acorde ajutoare pentru finanțare de risc, fiind așadar în continuare necesare orientări privind modul de sprijinire a finanțării de risc în deplină conformitate cu normele privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

1.

În temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, ajutoarele de stat menite să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice pot fi considerate compatibile cu piața internă, în cazul în care ajutoarele respective nu modifică în mod nefavorabil condițiile de realizare a schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. Comisia a recunoscut totdeauna importanța pe care o are piața finanțării de risc pentru economiile statelor membre și necesitatea de a îmbunătăți accesul la finanțare de risc al întreprinderilor mici și mijlocii („IMM-uri”), al întreprinderilor mici cu capitalizare medie („întreprinderi cu capitalizare medie”) și al întreprinderilor inovatoare cu capitalizare medie (1

2

3

4

| 2. | În acest sens, IMM-urile reprezintă coloana vertebrală a economiilor statelor membre, atât în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, cât și dinamismul economic și creșterea economică, și, prin urmare, IMM-urile sunt, de asemenea, esențiale pentru dezvoltarea economică și reziliența Uniunii în ansamblul său. Astfel cum s-a recunoscut în Strategia pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală (5), cele 25 de milioane de IMM-uri din Uniune oferă locuri de muncă pentru aproximativ 100 de milioane de persoane, reprezintă mai mult de jumătate din produsul intern brut (PIB) al Uniunii și joacă un rol esențial în crearea de valoare adăugată în fiecare sector al economiei. IMM-urile propun soluții inovatoare menite să abordeze provocări precum schimbările climatice, utilizarea ineficientă a resurselor și reducerea coeziunii sociale și pot contribui la răspândirea acestor inovări care sprijină tranziția verde și digitală și consolidează reziliența sau suveranitatea tehnologică a Uniunii. Cu toate acestea, pentru a putea să se dezvolte și să își valorifice întregul potențial, IMM-urile au nevoie de finanțare. Acest lucru este valabil în special în sectoarele orientate spre inovare, de înaltă tehnologie, cu risc ridicat. Prin urmare, o piață eficientă a finanțării de risc destinată IMM-urilor este esențială pentru ca societățile antreprenoriale să poată avea acces la fondurile necesare în fiecare etapă a dezvoltării lor. |
| --- | --- |

2.

În acest sens, IMM-urile reprezintă coloana vertebrală a economiilor statelor membre, atât în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, cât și dinamismul economic și creșterea economică, și, prin urmare, IMM-urile sunt, de asemenea, esențiale pentru dezvoltarea economică și reziliența Uniunii în ansamblul său. Astfel cum s-a recunoscut în Strategia pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală (5

| 3. | În pofida perspectivelor lor de creștere, întreprinderile nou-înființate și IMM-urile întâmpină adesea dificultăți în ceea ce privește accesul la finanțare, în special în etapele inițiale ale dezvoltării lor (6) și atunci când au nevoie de finanțare suplimentară pentru a se extinde. În centrul dificultăților respective se află problema informațiilor asimetrice: întreprinderile nou-înființate și IMM-urile, în special la începutul activității lor sau când își desfășoară activitatea în sectoare noi și de înaltă tehnologie, nu pot de cele mai multe ori să demonstreze investitorilor și băncilor bonitatea lor financiară sau soliditatea planurilor lor de afaceri. În astfel de circumstanțe, este posibil ca tipul de analiză și de cercetare active pe care le efectuează investitorii pentru a furniza finanțare întreprinderilor mai mari sau mai bine consacrate să nu se justifice în cazul operațiunilor care vizează IMM-uri și întreprinderi nou-înființate, deoarece costurile aferente analizei sunt prea ridicate în raport cu valoarea investiției. Prin urmare, indiferent de calitatea proiectului lor, de capacitatea de inovare a tehnologiei lor și de potențialul lor de creștere, după toate probabilitățile, întreprinderile nou-înființate și IMM-urile nu vor putea să aibă acces la finanțarea de care au nevoie, atât timp cât nu au performanțe dovedite și nu dispun de garanții suficiente. Această problemă poate fi deosebit de pronunțată în ceea ce privește investițiile în tehnologiile inovatoare verzi, de înaltă tehnologie, digitale sau aerospațiale ori în inovațiile sociale dezvoltate de antreprenori sociali (7). Ca urmare a acestor informații asimetrice, este posibil ca piețele de finanțare a întreprinderilor să nu ofere finanțarea prin participare la capital sau prin îndatorare de care au nevoie întreprinderile nou-înființate și IMM-urile nou-create și cu potențial de inovare și creștere rapidă, ceea ce are drept consecință o disfuncționalitate persistentă a pieței de capital care împiedică oferta să răspundă cererii la un preț acceptabil pentru ambele părți, afectând în mod negativ perspectivele de creștere ale IMM-urilor și subminând creșterea productivității pieței unice și reziliența globală a economiei Uniunii. În anumite circumstanțe, întreprinderile mici cu capitalizare medie și întreprinderile inovatoare cu capitalizare medie se confruntă cu aceeași disfuncționalitate a pieței. |
| --- | --- |

3.

În pofida perspectivelor lor de creștere, întreprinderile nou-înființate și IMM-urile întâmpină adesea dificultăți în ceea ce privește accesul la finanțare, în special în etapele inițiale ale dezvoltării lor (6

informațiilor asimetrice

7

| 4. | Din cauza în special a externalităților de creștere, faptul că o întreprindere nu primește finanțare poate să aibă repercusiuni nu doar la nivelul entității individuale respective. Numeroase sectoare de succes înregistrează o creștere a productivității nu pentru că întreprinderile prezente pe piață au o productivitate mai mare, ci deoarece întreprinderile mai eficiente și mai avansate din punct de vedere tehnologic se dezvoltă în detrimentul celor mai puțin eficiente (sau al celor cu produse depășite). De asemenea, sectoarele economice implicate și economia în ansamblu ei beneficiază de externalități de creștere pozitive legate de acumularea de cunoștințe deținute de întreprinderi (capital organizațional) sau de lucrători (capital uman), precum și de introducerea de noi bunuri, sub formă de excedent pentru consumatori și/sau întreprinderi. În măsura în care aceste procese sunt perturbate de faptul că întreprinderile cu potențial de succes nu ar putea să obțină finanțare, este probabil ca la scară mai largă să se înregistreze consecințe negative în ceea ce privește creșterea productivității. Drept urmare, faptul de a permite unui număr mai mare de întreprinderi să intre pe piață și să se extindă prin înlăturarea obstacolelor nejustificate din calea finanțării poate să stimuleze creșterea economică. |
| --- | --- |

4.

Din cauza în special a externalităților de creștere

| 5. | În consecință, existența unui deficit de finanțare care afectează întreprinderile nou-înființate, IMM-urile, întreprinderile mici cu capitalizare medie și întreprinderile inovatoare cu capitalizare medie poate justifica punerea în aplicare de măsuri de sprijin public de către statele membre, cu scopul de a facilita dezvoltarea finanțării de risc pe piețele interne respective. Ajutorul de stat direcționat în mod corespunzător, acordat cu scopul de a sprijini furnizarea de finanțare de risc poate să fie un mijloc eficace de înlăturare a disfuncționalității identificate a pieței sau a unui alt obstacol relevant în calea accesului la finanțare și de mobilizare de resurse private. În contextul actual, statele membre pot, de asemenea, să recurgă la acest tip de ajutor pentru a încuraja redresarea în urma crizei economice cauzate de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

5.

În consecință, existența unui deficit de finanțare care afectează întreprinderile nou-înființate, IMM-urile, întreprinderile mici cu capitalizare medie și întreprinderile inovatoare cu capitalizare medie poate justifica punerea în aplicare de măsuri de sprijin public de către statele membre, cu scopul de a facilita dezvoltarea finanțării de risc pe piețele interne respective. Ajutorul de stat direcționat în mod corespunzător, acordat cu scopul de a sprijini furnizarea de finanțare de risc poate să fie un mijloc eficace de înlăturare a disfuncționalității identificate a pieței sau a unui alt obstacol relevant în calea accesului la finanțare și de mobilizare de resurse private. În contextul actual, statele membre pot, de asemenea, să recurgă la acest tip de ajutor pentru a încuraja redresarea în urma crizei economice cauzate de pandemia de COVID-19.

| 6. | Pe lângă faptul că este indispensabil pentru economiile naționale ale statelor membre, accesul îmbunătățit la finanțare poate contribui în mod pozitiv la unele dintre obiectivele de politică centrale ale Uniunii. Accesul la finanțare constituie un instrument puternic de sprijinire a Pactului verde (8) și de pregătire a Europei la era digitală (9), precum și de asigurare a redresării în urma crizei economice cauzate de pandemia de COVID-19 și de creare a unei Uniuni care este mai rezilientă și în fața crizelor viitoare. |
| --- | --- |

6.

Pe lângă faptul că este indispensabil pentru economiile naționale ale statelor membre, accesul îmbunătățit la finanțare poate contribui în mod pozitiv la unele dintre obiectivele de politică centrale ale Uniunii. Accesul la finanțare constituie un instrument puternic de sprijinire a Pactului verde (8

9

| 7. | Tranziția verde este un obiectiv central al Uniunii. În conformitate cu cele mai recente proiecții (10), pentru atingerea obiectivelor actuale în materie de climă și energie pentru 2030 ar putea fi necesare investiții anuale suplimentare de până la 417 miliarde EUR, o provocare pentru depășirea căreia este esențial să se mobilizeze investiții private semnificative. Pentru promovarea finanțării durabile sunt necesare semnale adecvate, astfel încât fluxurile financiare și de capital să fie direcționate către investițiile verzi. În acest scop, în 2018, Comisia a lansat Planul de finanțare durabilă (11), care a fost urmat recent de un nou pachet privind finanțarea durabilă (12). Un element pentru promovarea finanțării verzi este prezentarea îmbunătățită a datelor referitoare la climă și mediu, astfel încât investitorii să fie pe deplin informați cu privire la durabilitatea investițiilor lor. În acest context, un pas esențial a fost adoptarea Regulamentului (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (13), care clasifică activitățile durabile din punctul de vedere al mediului (clasificare denumită în mod curent „taxonomia UE”). |
| --- | --- |

7.

Tranziția verde este un obiectiv central al Uniunii. În conformitate cu cele mai recente proiecții (10

11

12

13

| 8. | În ceea ce privește tranziția digitală, Comunicarea privind Busola pentru dimensiunea digitală 2030 (14) evidențiază necesitatea de a sprijini dezvoltarea de către Uniune de tehnologii digitale critice într-un mod care să stimuleze creșterea productivității și dezvoltarea economică în deplină coerență cu valorile și obiectivele sale societale. Pentru a atinge acest obiectiv, sunt esențiale cheltuieli naționale ale statelor membre care să înlesnească creșterea masivă a investițiilor, precum și fondurile relevante ale Uniunii și investițiile private. |
| --- | --- |

8.

În ceea ce privește tranziția digitală, Comunicarea privind Busola pentru dimensiunea digitală 2030 (14

| 9. | În ceea ce privește criza provocată de pandemia de COVID-19, redresarea este o prioritate urgentă, valorificând dinamismul pentru a obține progrese în ceea ce privește tranziția digitală și verde, economia va deveni mai rezilientă și mai competitivă. Mecanismul de redresare și reziliență („MRR”) (15) este prima și cea mai importantă parte a pachetului de redresare al UE adoptat ca răspuns la criză, punând la dispoziția statelor membre 672,5 miliarde EUR sub formă de împrumuturi și granturi ca sprijin financiar pentru primii ani, care sunt esențiali, ai redresării, odată ce proiectele de planuri naționale de redresare și reziliență sunt aprobate. În acest context, Comisia a identificat domenii emblematice (16) și încurajează statele membre să includă aceste domenii în planurile lor de redresare și reziliență, având în vedere relevanța domeniilor respective pentru toate statele membre, investițiile foarte mari necesare și potențialul domeniilor respective de a crea locuri de muncă și creștere economică, precum și de a valorifica avantajele tranziției verzi și digitale. |
| --- | --- |

9.

În ceea ce privește criza provocată de pandemia de COVID-19, redresarea este o prioritate urgentă, valorificând dinamismul pentru a obține progrese în ceea ce privește tranziția digitală și verde, economia va deveni mai rezilientă și mai competitivă. Mecanismul de redresare și reziliență („MRR”) (15

16

| 10. | De asemenea, după cum s-a evidențiat în Strategia industrială actualizată (17), Uniunea trebuie să tragă învățăminte din pandemia de COVID-19 și din impactul acesteia asupra lanțurilor valorice mondiale; îmbunătățirea rezilienței pieței unice și abordarea dependențelor strategice, protejând în același timp o economie a UE deschisă, competitivă și bazată pe schimburi comerciale, se află în centrul acestor eforturi. |
| --- | --- |

10.

De asemenea, după cum s-a evidențiat în Strategia industrială actualizată (17

| 11. | Dată fiind importanța accesului efectiv la finanțare din perspectiva obiectivelor principale ale Uniunii, este necesar să se stimuleze în continuare eforturile care au la bază politicile Uniunii menite să îmbunătățească accesul la finanțare, cum ar fi uniunea piețelor de capital („UPC”) și utilizarea bugetului Uniunii. |
| --- | --- |

11.

Dată fiind importanța accesului efectiv la finanțare din perspectiva obiectivelor principale ale Uniunii, este necesar să se stimuleze în continuare eforturile care au la bază politicile Uniunii menite să îmbunătățească accesul la finanțare, cum ar fi uniunea piețelor de capital („UPC”) și utilizarea bugetului Uniunii.

| 12. | În acest sens, Comisia a adoptat primul plan de acțiune privind UPC (18) în 2015 cu scopul de a mobiliza capital în Uniune și de a-l direcționa către toate întreprinderile. Unul dintre obiectivele principale ale planului de acțiune a fost îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare, în special la finanțarea nebancară. De atunci, Uniunea a înregistrat progrese semnificative, în mare parte în ceea ce privește realizarea acțiunilor individuale anunțate în planul de acțiune privind UPC din 2015 și în evaluarea la jumătatea perioadei a planului de acțiune efectuată în 2017. Multe dintre aceste acțiuni vizau îmbunătățirea accesului la finanțare al tuturor întreprinderilor, indiferent de dimensiunea sau vechimea acestora, însă unele măsuri puneau un accent mai mare pe facilitarea accesului la piețele de capital, în special al IMM-urilor și al întreprinderilor mici cu capitalizare medie (19). În 2020 s-a lansat un nou plan de acțiune privind UPC (20) cu scopul de a aprofunda uniunea piețelor de capital a Uniunii în următorii ani, astfel încât piețele de capital să se dezvolte în continuare și să se asigure accesul la finanțare bazată pe piață, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii. În acest context, în conformitate cu articolul 33 alineatul (9) din Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (21), Comisia a instituit, de asemenea, un Grup al părților interesate cu privire la IMM-uri, format din experți tehnici, care a fost însărcinat să evalueze barierele din calea accesului IMM-urilor la piețele publice. |
| --- | --- |

12.

În acest sens, Comisia a adoptat primul plan de acțiune privind UPC (18

19

20

21

| 13. | Având în vedere importanța îmbunătățirii accesului la finanțare al IMM-urilor, Comisia completează legislația și măsurile de politică ale Uniunii cu bugetul Uniunii, pentru a remedia disfuncționalitățile structurale ale pieței care limitează creșterea întreprinderilor nou-înființate și a IMM-urilor. În acest scop, utilizarea instrumentelor financiare (22) a fost consolidată în cadrul financiar multianual („CFM”) pentru perioada 2014-2020. În special, programele de finanțare ale Uniunii instituite prin Regulamentul (UE) nr. 1287/2013 al Parlamentului European și al Consiliului [„Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii” („COSME”)] (23) și prin Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (24) („programul Orizont 2020”) au contribuit la îmbunătățirea utilizării resurselor publice prin mecanisme de finanțare cu partajarea riscurilor în beneficiul IMM-urilor aflate în etapele de începere a activității, de creștere și de transfer, precum și al întreprinderilor mici cu capitalizare medie și al întreprinderilor inovatoare cu capitalizare medie, acordând o atenție specială acțiunilor menite să asigure un sprijin neîntrerupt de la inovare până la intrarea pe piață, printre acestea numărându-se și punerea în aplicare din punct de vedere comercial a rezultatelor activităților de cercetare și dezvoltare („C-D”) (25). De asemenea, Consiliul European pentru Inovare („CEI”) a sprijinit întreprinderile nou-înființate și IMM-urile din 2018, în cadrul programului Orizont 2020, și va continua să facă acest lucru, precum și să sprijine întreprinderile mici cu capitalizare medie, în cadrul programului Uniunii de finanțare a cercetării și inovării, Orizont Europa (26), cu scopul de a consolida performanța pieței capitalului de risc din Uniune. Lansarea de către Comisie și de către Fondul European de Investiții („FEI”) a Acțiunii europene de dezvoltare a capitalului de risc („ESCALAR”) (27) ca program-pilot, precum și activitatea de creare a unui fond public-privat (28) care să contribuie la finanțarea ofertelor publice inițiale ale IMM-urilor evidențiază importanța acordată facilitării creșterii întreprinderilor nou-înființate și a IMM-urilor, precum și necesitatea de a completa în continuare gama de măsuri de sprijin public existente în toate etapele de finanțare. FEI a activat, de asemenea, un „fond de fonduri” în 2020, prin inițiativa ISEP (InnovFin Space Equity Pilot), implicând patru investitori privați de capital de risc pentru a crește investițiile de capital în întreprinderile europene din sectorul aerospațial și cel al apărării. Acest model este urmat și de inițiativa CASSINI și, în special, de fondul pentru creștere prevăzut pentru această inițiativă. (29) De asemenea, de la începutul anului 2000, politica de coeziune a Uniunii a contribuit tot mai mult la finanțarea IMM-urilor, inclusiv prin furnizarea de capital de risc, sprijinul ajungând la nivelul a 10 miliarde EUR la sfârșitul anului 2013 și la încă 15 miliarde EUR sub formă de angajamente din partea a 23 de state membre la sfârșitul anului 2020. Instrumentele financiare din cadrul politicii de coeziune au sprijinit aproximativ 365 000 de IMM-uri din întreaga Europă numai în cursul anului 2020. În fine, noul program InvestEU (30), care va reuni 14 instrumente financiare diferite disponibile în prezent pentru a sprijini investițiile în Uniune, precum și fondurile provenite din gestiunea partajată a compartimentului „state membre”, are o componentă specifică dedicată finanțării întreprinderilor mici, celelalte trei componente ale InvestEU putând finanța, de asemenea, IMM-urile care intră în domeniul lor de aplicare. |
| --- | --- |

13.

Având în vedere importanța îmbunătățirii accesului la finanțare al IMM-urilor, Comisia completează legislația și măsurile de politică ale Uniunii cu bugetul Uniunii, pentru a remedia disfuncționalitățile structurale ale pieței care limitează creșterea întreprinderilor nou-înființate și a IMM-urilor. În acest scop, utilizarea instrumentelor financiare (22

23

24

25

26

27

28

InnovFin Space Equity Pilot

29

30

| 14. | Atât experiența Comisiei în domeniul ajutoarelor pentru finanțare de risc (în temeiul Orientărilor privind finanțarea de risc din 2014, precum și al Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare (31)), cât și inițiativele de la nivelul Uniunii menționate anterior (a se vedea punctele 12 și 13) care vizau îmbunătățirea accesului la finanțare demonstrează că accesul la finanțare continuă să fie o prioritate atât pentru Uniune, cât și pentru statele sale membre. Prin urmare, în acest context, este esențial ca Comisia să continue să ofere orientări statelor membre cu privire la modul în care va evalua compatibilitatea măsurilor de finanțare de risc cu piața internă. Acest lucru este evidențiat, de asemenea, în evaluarea din 2019 și 2020 a Orientărilor privind finanțarea de risc din 2014: așa-numita verificare a adecvării (32). Rezultatele verificării adecvării arată că în general Orientările privind finanțarea de risc sunt în continuare relevante și adecvate scopului. Cu toate acestea, sunt necesare clarificări și simplificări suplimentare ale normelor. Prezentele orientări revizuite privind finanțarea de risc vor facilita punerea în aplicare de către statele membre a unor ajutoare de stat pentru finanțare de risc cu obiective adecvate, ținând seama în mod corespunzător atât de contribuția pozitivă a ajutoarelor respective la prioritățile Comisiei prezentate mai sus (a se vedea punctele 6-9), cât și de efectele pozitive ale ajutorului în ceea ce privește asigurarea accesului la finanțare. |
| --- | --- |

14.

Atât experiența Comisiei în domeniul ajutoarelor pentru finanțare de risc (în temeiul Orientărilor privind finanțarea de risc din 2014, precum și al Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare (31

32

| 15. | În urma adoptării în 2016 a Comunicării privind noțiunea de ajutor (33) și având în vedere, în special, secțiunea 4.2 a acesteia (34), prezentele orientări nu mai abordează aspecte legate de eventualitatea ca o măsură de sprijin public să constituie sau nu ajutor de stat, ci se axează pe condițiile în care o măsură de ajutor de stat poate fi considerată compatibilă cu piața internă. |
| --- | --- |

15.

În urma adoptării în 2016 a Comunicării privind noțiunea de ajutor (33

34

| 16. | Din aceste motive, Comisia a decis să aducă anumite modificări la Orientările privind finanțarea de risc din 2014, cu scopul de a clarifica normele și de a simplifica procedurile administrative, astfel încât să se faciliteze punerea în aplicare a ajutoarelor de stat care sprijină finanțarea de risc. |
| --- | --- |

16.

Din aceste motive, Comisia a decis să aducă anumite modificări la Orientările privind finanțarea de risc din 2014, cu scopul de a clarifica normele și de a simplifica procedurile administrative, astfel încât să se faciliteze punerea în aplicare a ajutoarelor de stat care sprijină finanțarea de risc.

2.   DOMENIUL DE APLICARE AL ORIENTĂRILOR ȘI DEFINIȚII

DOMENIUL DE APLICARE AL ORIENTĂRILOR ȘI DEFINIȚII

2.1.   
  Domeniul de aplicare al prezentelor orientări

Domeniul de aplicare al prezentelor orientări

| 17. | Comisia va aplica principiile descrise în prezentele orientări în cazul măsurilor de finanțare de risc care nu îndeplinesc toate condițiile prevăzute în secțiunea 3 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare („Ajutoarele pentru accesul IMM-urilor la finanțare”). Statul membru vizat trebuie să notifice măsurile respective (a se vedea secțiunea 2.2) în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din tratat, iar Comisia va efectua o evaluare de fond a compatibilității, astfel cum se prevede în secțiunea 3 din prezentele orientări. |
| --- | --- |

17.

Comisia va aplica principiile descrise în prezentele orientări în cazul măsurilor de finanțare de risc care nu îndeplinesc toate condițiile prevăzute în secțiunea 3 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare („Ajutoarele pentru accesul IMM-urilor la finanțare”). Statul membru vizat trebuie să notifice măsurile respective (a se vedea secțiunea 2.2) în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din tratat, iar Comisia va efectua o evaluare de fond a compatibilității, astfel cum se prevede în secțiunea 3 din prezentele orientări.

| 18. | Statele membre au însă și posibilitatea de a opta să conceapă măsurile de finanțare de risc în așa fel încât măsurile să nu presupună ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat, de exemplu deoarece îndeplinesc cerințele testului operatorului economic privat în economia de piață (35) sau deoarece respectă condițiile regulamentului de minimis aplicabil (36). Astfel de cazuri nu trebuie să fie notificate Comisiei. |
| --- | --- |

18.

Statele membre au însă și posibilitatea de a opta să conceapă măsurile de finanțare de risc în așa fel încât măsurile să nu presupună ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat, de exemplu deoarece îndeplinesc cerințele testului operatorului economic privat în economia de piață (35

de minimis

36

| 19. | Prezentele orientări nu tratează aspectele legate de compatibilitatea cu piața internă a măsurilor de ajutor de stat care îndeplinesc criteriile prevăzute în alte orientări, cadre sau regulamente privind ajutoarele de stat. Comisia va acorda o atenție specială necesității de a împiedica utilizarea prezentelor orientări în vederea urmăririi obiectivelor de politică abordate în principal de alte cadre, orientări și regulamente privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

19.

Prezentele orientări nu tratează aspectele legate de compatibilitatea cu piața internă a măsurilor de ajutor de stat care îndeplinesc criteriile prevăzute în alte orientări, cadre sau regulamente privind ajutoarele de stat. Comisia va acorda o atenție specială necesității de a împiedica utilizarea prezentelor orientări în vederea urmăririi obiectivelor de politică abordate în principal de alte cadre, orientări și regulamente privind ajutoarele de stat.

| 20. | Prezentele orientări nu aduc atingere evaluării, în temeiul normelor privind ajutoarele de stat, a altor tipuri de instrumente financiare decât cele care fac obiectul prezentelor orientări, cum ar fi instrumentele care prevăd securitizarea împrumuturilor existente. |
| --- | --- |

20.

Prezentele orientări nu aduc atingere evaluării, în temeiul normelor privind ajutoarele de stat, a altor tipuri de instrumente financiare decât cele care fac obiectul prezentelor orientări, cum ar fi instrumentele care prevăd securitizarea împrumuturilor existente.

| 21. | Comisia va aplica principiile prevăzute în prezentele orientări numai în cazul schemelor de finanțare de risc. Principiile respective nu vor fi aplicate în cazul măsurilor ad-hoc prin care se acordă ajutor pentru finanțare de risc unor întreprinderi individuale, cu excepția măsurilor care vizează sprijinirea unei anumite platforme alternative de tranzacționare. |
| --- | --- |

21.

Comisia va aplica principiile prevăzute în prezentele orientări numai în cazul schemelor de finanțare de risc. Principiile respective nu vor fi aplicate în cazul măsurilor ad-hoc prin care se acordă ajutor pentru finanțare de risc unor întreprinderi individuale, cu excepția măsurilor care vizează sprijinirea unei anumite platforme alternative de tranzacționare.

| 22. | Este important de reamintit faptul că măsurile de ajutor pentru finanțare de risc trebuie să fie puse în aplicare prin intermediari financiari sau prin platforme alternative de tranzacționare, cu excepția stimulentelor fiscale privind investițiile directe în întreprinderi eligibile. Prin urmare, o măsură prin care statul membru sau entitatea publică face investiții directe în întreprinderi fără implicarea unor astfel de vehicule intermediare nu intră în domeniul de aplicare al normelor privind ajutoarele de stat pentru finanțare de risc prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare sau în prezentele orientări. |
| --- | --- |

22.

Este important de reamintit faptul că măsurile de ajutor pentru finanțare de risc trebuie să fie puse în aplicare prin intermediari financiari sau prin platforme alternative de tranzacționare, cu excepția stimulentelor fiscale privind investițiile directe în întreprinderi eligibile. Prin urmare, o măsură prin care statul membru sau entitatea publică face investiții directe în întreprinderi fără implicarea unor astfel de vehicule intermediare nu intră în domeniul de aplicare al normelor privind ajutoarele de stat pentru finanțare de risc prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare sau în prezentele orientări.

| 23. | Comisia consideră că, în general, întreprinderile mari, având în vedere realizările lor mai bine confirmate și garanțiile mai solide pe care le pot oferi, nu întâmpină aceleași dificultăți de accesare a finanțării ca întreprinderile nou-înființate și IMM-urile și, prin urmare, ajutoarele acordate întreprinderilor mari nu ar trebui să facă obiectul prezentelor orientări. În mod excepțional, o măsură de finanțare de risc în favoarea întreprinderilor mari poate să fie considerată compatibilă în baza prezentelor orientări în cazul în care vizează întreprinderi mici cu capitalizare medie, în conformitate cu secțiunea 3.2.2.1 litera (a), sau întreprinderi inovatoare cu capitalizare medie care desfășoară proiecte de cercetare și dezvoltare („C-D”) și de inovare, în conformitate cu secțiunea 3.2.2.1 litera (b). |
| --- | --- |

23.

Comisia consideră că, în general, întreprinderile mari, având în vedere realizările lor mai bine confirmate și garanțiile mai solide pe care le pot oferi, nu întâmpină aceleași dificultăți de accesare a finanțării ca întreprinderile nou-înființate și IMM-urile și, prin urmare, ajutoarele acordate întreprinderilor mari nu ar trebui să facă obiectul prezentelor orientări. În mod excepțional, o măsură de finanțare de risc în favoarea întreprinderilor mari poate să fie considerată compatibilă în baza prezentelor orientări în cazul în care vizează întreprinderi mici cu capitalizare medie, în conformitate cu secțiunea 3.2.2.1 litera (a), sau întreprinderi inovatoare cu capitalizare medie care desfășoară proiecte de cercetare și dezvoltare („C-D”) și de inovare, în conformitate cu secțiunea 3.2.2.1 litera (b).

| 24. | Comisia nu va aplica principiile din prezentele orientări ajutoarelor pentru finanțare de risc acordate societăților cotate oficial pe o piață reglementată, deoarece faptul că acestea sunt cotate pe o piață reglementată demonstrează capacitatea lor de a atrage finanțare privată. |
| --- | --- |

24.

Comisia nu va aplica principiile din prezentele orientări ajutoarelor pentru finanțare de risc acordate societăților cotate oficial pe o piață reglementată, deoarece faptul că acestea sunt cotate pe o piață reglementată demonstrează capacitatea lor de a atrage finanțare privată.

| 25. | Măsurile de ajutor pentru finanțare de risc la care nu participă investitori privați independenți nu vor fi considerate compatibile în temeiul prezentelor orientări. În astfel de cazuri, statul membru ar trebui să ia în considerare opțiuni alternative în materie de politică susceptibile să fie mai adecvate în vederea îndeplinirii acelorași obiective și a obținerii acelorași rezultate, cum ar fi ajutoarele regionale pentru investiții sau ajutoarele la înființare permise în temeiul Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. |
| --- | --- |

25.

Măsurile de ajutor pentru finanțare de risc la care nu participă investitori privați independenți nu vor fi considerate compatibile în temeiul prezentelor orientări. În astfel de cazuri, statul membru ar trebui să ia în considerare opțiuni alternative în materie de politică susceptibile să fie mai adecvate în vederea îndeplinirii acelorași obiective și a obținerii acelorași rezultate, cum ar fi ajutoarele regionale pentru investiții sau ajutoarele la înființare permise în temeiul Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare.

| 26. | Măsurile de ajutor pentru finanțare de risc în cadrul cărora investitorii privați independenți nu își asumă niciun risc considerabil sau în cadrul cărora beneficiile revin în întregime investitorilor privați nu vor fi considerate compatibile în baza prezentelor orientări. Partajarea riscurilor și a randamentelor este o condiție necesară în temeiul prezentelor orientări pentru limitarea expunerii financiare a statului și garantarea faptului că acesta beneficiază de o rentabilitate echitabilă. |
| --- | --- |

26.

Măsurile de ajutor pentru finanțare de risc în cadrul cărora investitorii privați independenți nu își asumă niciun risc considerabil sau în cadrul cărora beneficiile revin în întregime investitorilor privați nu vor fi considerate compatibile în baza prezentelor orientări. Partajarea riscurilor și a randamentelor este o condiție necesară în temeiul prezentelor orientări pentru limitarea expunerii financiare a statului și garantarea faptului că acesta beneficiază de o rentabilitate echitabilă.

| 27. | Cu excepția ajutorului pentru finanțare de risc sub forma capitalului de înlocuire, sub rezerva condițiilor prevăzute la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, ajutorul pentru finanțare de risc care face obiectul prezentelor orientări nu poate fi utilizat în scopul sprijinirii preluărilor. |
| --- | --- |

27.

Cu excepția ajutorului pentru finanțare de risc sub forma capitalului de înlocuire, sub rezerva condițiilor prevăzute la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, ajutorul pentru finanțare de risc care face obiectul prezentelor orientări nu poate fi utilizat în scopul sprijinirii preluărilor.

| 28. | Ajutorul pentru finanțare de risc nu va fi considerat compatibil cu piața internă în temeiul prezentelor orientări în cazul în care este acordat:






  (a) | întreprinderilor aflate în dificultate, astfel cum sunt definite în Orientările privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor nefinanciare aflate în dificultate (37). Cu toate acestea, în sensul prezentelor orientări, IMM-urile care au funcționat pe orice piață pe o perioadă care nu depășește perioada de eligibilitate stabilită la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare și care se califică pentru investiții de finanțare de risc ca urmare a procesului de diligență efectuat de intermediarul financiar selecționat nu vor fi considerate întreprinderi aflate în dificultate, cu excepția cazului în care acestea fac obiectul unor proceduri de insolvență sau îndeplinesc criteriile prevăzute în legislația lor națională pentru a se deschide, la cererea creditorilor lor, o procedură colectivă de insolvență; |
| --- | --- | --- |

28.

Ajutorul pentru finanțare de risc nu va fi considerat compatibil cu piața internă în temeiul prezentelor orientări în cazul în care este acordat:

(a)

întreprinderilor aflate în dificultate, astfel cum sunt definite în Orientările privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor nefinanciare aflate în dificultate (37). Cu toate acestea, în sensul prezentelor orientări, IMM-urile care au funcționat pe orice piață pe o perioadă care nu depășește perioada de eligibilitate stabilită la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare și care se califică pentru investiții de finanțare de risc ca urmare a procesului de diligență efectuat de intermediarul financiar selecționat nu vor fi considerate întreprinderi aflate în dificultate, cu excepția cazului în care acestea fac obiectul unor proceduri de insolvență sau îndeplinesc criteriile prevăzute în legislația lor națională pentru a se deschide, la cererea creditorilor lor, o procedură colectivă de insolvență;

37

| (b) | întreprinderilor care fac obiectul unui ordin de recuperare neexecutat în urma unei decizii anterioare a Comisiei, prin care un ajutor acordat de același stat membru este declarat ilegal și incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(b)

întreprinderilor care fac obiectul unui ordin de recuperare neexecutat în urma unei decizii anterioare a Comisiei, prin care un ajutor acordat de același stat membru este declarat ilegal și incompatibil cu piața internă.

| 29. | Comisia nu va aplica principiile din prezentele orientări în cazul ajutoarelor pentru activități legate de exporturi către țări terțe sau state membre, și anume ajutoarelor legate în mod direct de cantitățile exportate, de înființarea și funcționarea unei rețele de distribuție sau de alte costuri curente legate de activitatea de export, și nici în cazul ajutoarelor condiționate de utilizarea produselor naționale în detrimentul produselor importate. |
| --- | --- |

29.

Comisia nu va aplica principiile din prezentele orientări în cazul ajutoarelor pentru activități legate de exporturi către țări terțe sau state membre, și anume ajutoarelor legate în mod direct de cantitățile exportate, de înființarea și funcționarea unei rețele de distribuție sau de alte costuri curente legate de activitatea de export, și nici în cazul ajutoarelor condiționate de utilizarea produselor naționale în detrimentul produselor importate.

| 30. | Măsurile de finanțare de risc implică adesea construcții complexe care stimulează un grup de operatori economici (investitori) să furnizeze finanțare de risc unui alt grup de operatori (întreprinderi eligibile). În funcție de modul în care este concepută măsura, și chiar în eventualitatea în care autoritățile publice au intenția de a oferi avantaje numai celui de al doilea grup, este posibil ca de ajutorul de stat să beneficieze întreprinderile aflate la oricare dintre cele două niveluri sau la ambele niveluri. În plus, măsurile de finanțare de risc implică de obicei unul sau mai mulți intermediari financiari care pot să aibă un statut distinct de cel al investitorilor și al beneficiarilor finali în care se fac investițiile. În astfel de cazuri este necesar, de asemenea, să se analizeze dacă se poate considera că intermediarul financiar beneficiază de ajutor de stat. Orice ajutor acordat intermediarului financiar ar trebui limitat prin transferul avantajului către beneficiarii finali, astfel cum se prevede în prezentele orientări. Faptul că intermediarii financiari își pot crește activele, iar administratorii acestora pot să realizeze o cifră de afaceri mai mare prin intermediul comisioanelor lor este considerat ca fiind doar un efect economic secundar al măsurii de ajutor, și nu un avantaj obținut ca urmare a ajutorului acordat intermediarilor financiari sau administratorilor. Totuși, în cazul în care măsura de finanțare de risc este concepută astfel încât să direcționeze efectele sale secundare către intermediari financiari care pot fi identificați sau către grupuri de intermediari financiari care pot fi identificate, se va considera că intermediarii financiari respectivi beneficiază de un avantaj indirect. |
| --- | --- |

30.

Măsurile de finanțare de risc implică adesea construcții complexe care stimulează un grup de operatori economici (investitori) să furnizeze finanțare de risc unui alt grup de operatori (întreprinderi eligibile). În funcție de modul în care este concepută măsura, și chiar în eventualitatea în care autoritățile publice au intenția de a oferi avantaje numai celui de al doilea grup, este posibil ca de ajutorul de stat să beneficieze întreprinderile aflate la oricare dintre cele două niveluri sau la ambele niveluri. În plus, măsurile de finanțare de risc implică de obicei unul sau mai mulți intermediari financiari care pot să aibă un statut distinct de cel al investitorilor și al beneficiarilor finali în care se fac investițiile. În astfel de cazuri este necesar, de asemenea, să se analizeze dacă se poate considera că intermediarul financiar beneficiază de ajutor de stat. Orice ajutor acordat intermediarului financiar ar trebui limitat prin transferul avantajului către beneficiarii finali, astfel cum se prevede în prezentele orientări. Faptul că intermediarii financiari își pot crește activele, iar administratorii acestora pot să realizeze o cifră de afaceri mai mare prin intermediul comisioanelor lor este considerat ca fiind doar un efect economic secundar al măsurii de ajutor, și nu un avantaj obținut ca urmare a ajutorului acordat intermediarilor financiari sau administratorilor. Totuși, în cazul în care măsura de finanțare de risc este concepută astfel încât să direcționeze efectele sale secundare către intermediari financiari care pot fi identificați sau către grupuri de intermediari financiari care pot fi identificate, se va considera că intermediarii financiari respectivi beneficiază de un avantaj indirect.

2.2.   
  Ajutoare pentru finanțare de risc supuse obligației de notificare

Ajutoare pentru finanțare de risc supuse obligației de notificare

| 31. | Statele membre trebuie să notifice, în temeiul articolului 108 alineatul (3) din tratat, măsurile de finanțare de risc care: (i) constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat (în special măsurile care nu îndeplinesc cerințele testului operatorului economic privat în economia de piață (38) și nu intră în domeniul de aplicare al regulamentelor de minimis (39)); și (ii) nu îndeplinesc toate condițiile prevăzute în secțiunea 3 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare („Ajutoarele pentru accesul IMM-urilor la finanțare”). Comisia va evalua compatibilitatea măsurilor respective cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. Prezentele orientări se concentrează asupra măsurilor de finanțare de risc care prezintă cea mai mare probabilitate de a fi considerate compatibile în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, sub rezerva mai multor condiții care vor fi explicate mai detaliat în secțiunea 3 a prezentelor orientări. Măsurile respective se încadrează în una din cele două categorii prezentate mai jos. |
| --- | --- |

31.

Statele membre trebuie să notifice, în temeiul articolului 108 alineatul (3) din tratat, măsurile de finanțare de risc care: (i) constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat (în special măsurile care nu îndeplinesc cerințele testului operatorului economic privat în economia de piață (38

de minimis

39

| 32. | Prima categorie cuprinde măsurile de finanțare de risc destinate întreprinderilor care nu îndeplinesc toate cerințele de eligibilitate în ceea ce privește ajutorul pentru finanțare de risc, astfel cum sunt prevăzute în secțiunea 3 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. Din această categorie fac parte, în special, măsurile care vizează următoarele întreprinderi:






  (a) | întreprinderile mici cu capitalizare medie; |
| --- | --- | --- |

32.

Prima categorie cuprinde măsurile de finanțare de risc destinate întreprinderilor care nu îndeplinesc toate cerințele de eligibilitate

(a)

întreprinderile mici cu capitalizare medie;

| (b) | întreprinderile inovatoare cu capitalizare medie; |
| --- | --- |

(b)

întreprinderile inovatoare cu capitalizare medie;

| (c) | IMM-urile care primesc investiția inițială de finanțare de risc în contextul în care au funcționat pe orice piață pentru o perioadă mai mare decât perioada de eligibilitate stabilită la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare; |
| --- | --- |

(c)

IMM-urile care primesc investiția inițială de finanțare de risc în contextul în care au funcționat pe orice piață pentru o perioadă mai mare decât perioada de eligibilitate stabilită la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare;

| (d) | întreprinderile nou-înființate și IMM-urile care necesită o investiție totală de finanțare de risc al cărei cuantum depășește plafonul stabilit în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare; |
| --- | --- |

(d)

întreprinderile nou-înființate și IMM-urile care necesită o investiție totală de finanțare de risc al cărei cuantum depășește plafonul stabilit în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare;

| (e) | platformele alternative de tranzacționare care nu îndeplinesc condițiile prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. |
| --- | --- |

(e)

platformele alternative de tranzacționare care nu îndeplinesc condițiile prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

| 33. | A doua categorie cuprinde măsurile cu parametri de proiectare diferiți de cei prevăzuți în secțiunea 3 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În această categorie se încadrează, în special, următoarele cazuri:






  (a) | instrumentele financiare cu o participare a investitorului privat independent sub ratele prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare; |
| --- | --- | --- |

33.

A doua categorie cuprinde măsurile cu parametri de proiectare

(a)

instrumentele financiare cu o participare a investitorului privat independent sub ratele prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare;

| (b) | instrumentele financiare care sunt concepute pe baza unor parametri care depășesc plafoanele prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare; |
| --- | --- |

(b)

instrumentele financiare care sunt concepute pe baza unor parametri care depășesc plafoanele prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare;

| (c) | instrumentele financiare, altele decât garanțiile, în cazul cărora intermediarii financiari, investitorii sau administratorii fondurilor sunt selecționați prin favorizarea protecției împotriva pierderilor potențiale (protecție împotriva evoluției negative) în raport cu obținerea unor randamente prioritare din profituri (stimulente legate de evoluția pozitivă); |
| --- | --- |

(c)

instrumentele financiare, altele decât garanțiile, în cazul cărora intermediarii financiari, investitorii sau administratorii fondurilor sunt selecționați prin favorizarea protecției împotriva pierderilor potențiale (protecție împotriva evoluției negative) în raport cu obținerea unor randamente prioritare din profituri (stimulente legate de evoluția pozitivă);

| (d) | stimulentele fiscale pentru investitorii corporativi, inclusiv intermediarii financiari sau administratorii acestora care acționează în calitate de coinvestitori. |
| --- | --- |

(d)

stimulentele fiscale pentru investitorii corporativi, inclusiv intermediarii financiari sau administratorii acestora care acționează în calitate de coinvestitori.

| 34. | Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentele orientări, toate condițiile de compatibilitate aplicabile ajutoarelor pentru finanțare de risc în temeiul secțiunii 3 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare vor ghida evaluarea Comisiei a categoriilor de măsuri care trebuie notificate. |
| --- | --- |

34.

Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentele orientări, toate condițiile de compatibilitate aplicabile ajutoarelor pentru finanțare de risc în temeiul secțiunii 3 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare vor ghida evaluarea Comisiei a categoriilor de măsuri care trebuie notificate.

2.3.   
  Definiții

Definiții

| 35. | În sensul prezentelor orientări:






  (1) | „platformă alternativă de tranzacționare” înseamnă un sistem multilateral de tranzacționare, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 22 din Directiva 2014/65/UE, în care cel puțin 50 % din instrumentele financiare admise la tranzacționare sunt emise de IMM-uri; |
| --- | --- | --- |

35.

În sensul prezentelor orientări:

(1)

„platformă alternativă de tranzacționare” înseamnă un sistem multilateral de tranzacționare, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 22 din Directiva 2014/65/UE, în care cel puțin 50 % din instrumentele financiare admise la tranzacționare sunt emise de IMM-uri;

| (2) | „preluare” înseamnă cumpărarea a cel puțin unui procent de control din capitalul propriu al unei întreprinderi de la acționarii actuali, în vederea preluării activelor și a operațiunilor acesteia; |
| --- | --- |

(2)

„preluare” înseamnă cumpărarea a cel puțin unui procent de control din capitalul propriu al unei întreprinderi de la acționarii actuali, în vederea preluării activelor și a operațiunilor acesteia;

| (3) | „protecție împotriva evoluției negative” înseamnă o expunere redusă la pierderi în eventualitatea unei performanțe slabe a tranzacției suport în comparație cu investitorii publici; |
| --- | --- |

(3)

„protecție împotriva evoluției negative” înseamnă o expunere redusă la pierderi în eventualitatea unei performanțe slabe a tranzacției suport în comparație cu investitorii publici;

| (4) | „întreprinderi eligibile” înseamnă întreprinderi nou-înființate, IMM-uri, întreprinderi mici cu capitalizare medie și întreprinderi inovatoare cu capitalizare medie; |
| --- | --- |

(4)

„întreprinderi eligibile” înseamnă întreprinderi nou-înființate, IMM-uri, întreprinderi mici cu capitalizare medie și întreprinderi inovatoare cu capitalizare medie;

| (5) | „entitate căreia i-a fost încredințată execuția” înseamnă Banca Europeană de Investiții, Fondul European de Investiții, o instituție financiară internațională în care un stat membru este acționar, o instituție financiară stabilită într-un stat membru care are drept obiectiv realizarea intereselor publice sub controlul unei autorități publice, al unui organism de drept public sau al unui organism de drept privat cu o misiune de serviciu public. Entitatea căreia i-a fost încredințată execuția poate fi selectată sau numită în mod direct în conformitate cu Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (40) sau în conformitate cu articolul 38 alineatul (4) litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (41) sau în conformitate cu articolul 59 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului (42); |
| --- | --- |

(5)

„entitate căreia i-a fost încredințată execuția” înseamnă Banca Europeană de Investiții, Fondul European de Investiții, o instituție financiară internațională în care un stat membru este acționar, o instituție financiară stabilită într-un stat membru care are drept obiectiv realizarea intereselor publice sub controlul unei autorități publice, al unui organism de drept public sau al unui organism de drept privat cu o misiune de serviciu public. Entitatea căreia i-a fost încredințată execuția poate fi selectată sau numită în mod direct în conformitate cu Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (40) sau în conformitate cu articolul 38 alineatul (4) litera (b) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (41) sau în conformitate cu articolul 59 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului (42);

40

41

42

| (6) | „investiție de capital” înseamnă punerea la dispoziția unei întreprinderi a unui capital investit direct sau indirect, în schimbul dreptului de proprietate asupra unei părți echivalente din capitalul întreprinderii respective; |
| --- | --- |

(6)

„investiție de capital” înseamnă punerea la dispoziția unei întreprinderi a unui capital investit direct sau indirect, în schimbul dreptului de proprietate asupra unei părți echivalente din capitalul întreprinderii respective;

| (7) | „plan de evaluare” înseamnă un document care cuprinde una sau mai multe scheme de ajutor și care conține cel puțin următoarele elemente minime:






  (a) | obiectivele de evaluat; |
| --- | --- | --- |

(7)

„plan de evaluare” înseamnă un document care cuprinde una sau mai multe scheme de ajutor și care conține cel puțin următoarele elemente minime:

(a)

obiectivele de evaluat;

| (b) | întrebările evaluării; |
| --- | --- |

(b)

întrebările evaluării;

| (c) | indicatorii de rezultat; |
| --- | --- |

(c)

indicatorii de rezultat;

| (d) | metodologia avută în vedere pentru efectuarea evaluării; |
| --- | --- |

(d)

metodologia avută în vedere pentru efectuarea evaluării;

| (e) | cerințele privind colectarea datelor; |
| --- | --- |

(e)

cerințele privind colectarea datelor;

| (f) | calendarul propus al evaluării, inclusiv data prezentării rapoartelor de evaluare intermediară și finală; |
| --- | --- |

(f)

calendarul propus al evaluării, inclusiv data prezentării rapoartelor de evaluare intermediară și finală;

| (g) | descrierea organismului independent care va efectua evaluarea sau a criteriilor care vor fi utilizate pentru selectarea acestuia; |
| --- | --- |

(g)

descrierea organismului independent care va efectua evaluarea sau a criteriilor care vor fi utilizate pentru selectarea acestuia;

| (h) | modalitățile prin care evaluarea este pusă la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

(h)

modalitățile prin care evaluarea este pusă la dispoziția publicului;

| (8) | „ieșire” înseamnă lichidarea participațiilor de către un intermediar financiar sau un investitor, inclusiv vânzarea comercială, eliminarea din bilanț, rambursarea de acțiuni sau împrumuturi, vânzarea către un alt intermediar financiar sau un alt investitor, vânzarea către o instituție financiară și vânzarea printr-o ofertă publică, inclusiv o ofertă publică inițială; |
| --- | --- |

(8)

„ieșire” înseamnă lichidarea participațiilor de către un intermediar financiar sau un investitor, inclusiv vânzarea comercială, eliminarea din bilanț, rambursarea de acțiuni sau împrumuturi, vânzarea către un alt intermediar financiar sau un alt investitor, vânzarea către o instituție financiară și vânzarea printr-o ofertă publică, inclusiv o ofertă publică inițială;

| (9) | „rată echitabilă de rentabilitate” înseamnă rata internă de rentabilitate preconizată, echivalentă cu o rată de actualizare ajustată la risc care reflectă nivelul de risc al investiției și natura și volumul capitalului care urmează să fie investit de investitorii privați; |
| --- | --- |

(9)

„rată echitabilă de rentabilitate” înseamnă rata internă de rentabilitate preconizată, echivalentă cu o rată de actualizare ajustată la risc care reflectă nivelul de risc al investiției și natura și volumul capitalului care urmează să fie investit de investitorii privați;

| (10) | „beneficiar final” înseamnă o întreprindere eligibilă care a făcut obiectul unor investiții în cadrul unei măsuri de ajutor de stat pentru finanțare de risc; |
| --- | --- |

(10)

„beneficiar final” înseamnă o întreprindere eligibilă care a făcut obiectul unor investiții în cadrul unei măsuri de ajutor de stat pentru finanțare de risc;

| (11) | „intermediar financiar” înseamnă orice instituție financiară, indiferent de forma sa și de tipul său de proprietate, inclusiv fondurile de fonduri, fondurile de investiții private, fondurile de investiții publice, băncile, instituțiile de microfinanțare și societățile de garantare; |
| --- | --- |

(11)

„intermediar financiar” înseamnă orice instituție financiară, indiferent de forma sa și de tipul său de proprietate, inclusiv fondurile de fonduri, fondurile de investiții private, fondurile de investiții publice, băncile, instituțiile de microfinanțare și societățile de garantare;

| (12) | „prima vânzare comercială” înseamnă prima vânzare efectuată de o întreprindere pe o piață de produse sau de servicii, cu excepția vânzărilor limitate pentru testarea pieței; |
| --- | --- |

(12)

„prima vânzare comercială” înseamnă prima vânzare efectuată de o întreprindere pe o piață de produse sau de servicii, cu excepția vânzărilor limitate pentru testarea pieței;

| (13) | „tranșa care suportă prima pierdere” înseamnă tranșa cea mai expusă la risc care prezintă cel mai ridicat risc de pierderi, inclusiv pierderile preconizate ale portofoliului-țintă; |
| --- | --- |

(13)

„tranșa care suportă prima pierdere” înseamnă tranșa cea mai expusă la risc care prezintă cel mai ridicat risc de pierderi, inclusiv pierderile preconizate ale portofoliului-țintă;

| (14) | „investiție de continuare” înseamnă o investiție suplimentară într-o întreprindere care este efectuată după una sau mai multe runde anterioare de investiții de finanțare de risc; |
| --- | --- |

(14)

„investiție de continuare” înseamnă o investiție suplimentară într-o întreprindere care este efectuată după una sau mai multe runde anterioare de investiții de finanțare de risc;

| (15) | „fond de fonduri” înseamnă un fond care investește în alte fonduri sau contribuie cu resurse la alte fonduri și nu investește sau contribuie în mod direct în întreprinderi sau în active financiare, precum acțiunile sau obligațiunile; |
| --- | --- |

(15)

„fond de fonduri” înseamnă un fond care investește în alte fonduri sau contribuie cu resurse la alte fonduri și nu investește sau contribuie în mod direct în întreprinderi sau în active financiare, precum acțiunile sau obligațiunile;

| (16) | „garanție” înseamnă un angajament scris de asumare a responsabilității pentru toate sau o parte din noile operațiuni de creditare pentru finanțare de risc nou-inițiate de un terț, cum ar fi instrumentele de datorie sau de leasing, precum și instrumentele de cvasicapital; |
| --- | --- |

(16)

„garanție” înseamnă un angajament scris de asumare a responsabilității pentru toate sau o parte din noile operațiuni de creditare pentru finanțare de risc nou-inițiate de un terț, cum ar fi instrumentele de datorie sau de leasing, precum și instrumentele de cvasicapital;

| (17) | „plafon de garantare” înseamnă expunerea maximă a unui investitor public exprimată ca procent din totalul investițiilor efectuate în cadrul unui portofoliu garantat; |
| --- | --- |

(17)

„plafon de garantare” înseamnă expunerea maximă a unui investitor public exprimată ca procent din totalul investițiilor efectuate în cadrul unui portofoliu garantat;

| (18) | „rată de garantare” înseamnă procentul de acoperire a pierderii suportat de un investitor public pentru fiecare operațiune eligibilă în cadrul măsurii de ajutor de stat pentru finanțare de risc; |
| --- | --- |

(18)

„rată de garantare” înseamnă procentul de acoperire a pierderii suportat de un investitor public pentru fiecare operațiune eligibilă în cadrul măsurii de ajutor de stat pentru finanțare de risc;

| (19) | „investitor privat independent” înseamnă un investitor privat independent în sensul articolului 2 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare; |
| --- | --- |

(19)

„investitor privat independent” înseamnă un investitor privat independent în sensul articolului 2 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare;

| (20) | „întreprindere inovatoare cu capitalizare medie” înseamnă o întreprindere cu capitalizare medie care îndeplinește una dintre următoarele condiții: întrunește criteriile pentru a fi considerată „întreprindere inovatoare” în sensul articolului 2 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare; i s-a acordat recent o etichetă de calitate „marca de excelență” de către Consiliul European pentru Inovare în conformitate cu programul de lucru pentru perioada 2018-2020 al Orizont 2020 (43) sau cu articolul 2 punctul 23 și articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/695; sau a primit recent o investiție de la Fondul Consiliului European pentru Inovare, cum ar fi o investiție în contextul programului Accelerator, astfel cum se menționează la articolul 48 din Regulamentul (UE) 2021/695; sau a participat la orice acțiune CASSINI (44) (accelerator de afaceri ori cooperare în cadrul inițiativei CASSINI) sau a primit investiții de la instrumentul de finanțare a creșterii și de tip seed din cadrul inițiativei CASSINI sau a primit un premiu CASSINI, îndeplinind pragurile de evaluare stabilite în temeiul inițiativei, sau a fost sprijinită de proiecte legate de spațiu finanțate prin programul Orizont Europa care au dus la crearea unei întreprinderi nou-înființate; |
| --- | --- |

(20)

„întreprindere inovatoare cu capitalizare medie” înseamnă o întreprindere cu capitalizare medie care îndeplinește una dintre următoarele condiții: întrunește criteriile pentru a fi considerată „întreprindere inovatoare” în sensul articolului 2 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare; i s-a acordat recent o etichetă de calitate „marca de excelență” de către Consiliul European pentru Inovare în conformitate cu programul de lucru pentru perioada 2018-2020 al Orizont 2020 (43) sau cu articolul 2 punctul 23 și articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/695; sau a primit recent o investiție de la Fondul Consiliului European pentru Inovare, cum ar fi o investiție în contextul programului Accelerator, astfel cum se menționează la articolul 48 din Regulamentul (UE) 2021/695; sau a participat la orice acțiune CASSINI (44) (accelerator de afaceri ori cooperare în cadrul inițiativei CASSINI) sau a primit investiții de la instrumentul de finanțare a creșterii și de tip seed din cadrul inițiativei CASSINI sau a primit un premiu CASSINI, îndeplinind pragurile de evaluare stabilite în temeiul inițiativei, sau a fost sprijinită de proiecte legate de spațiu finanțate prin programul Orizont Europa care au dus la crearea unei întreprinderi nou-înființate;

43

Accelerator

44

seed

| (21) | „efect de levier al resurselor private” înseamnă măsura în care investițiile publice atrag investiții suplimentare din surse private; |
| --- | --- |

(21)

„efect de levier al resurselor private” înseamnă măsura în care investițiile publice atrag investiții suplimentare din surse private;

| (22) | „instrument de creditare” înseamnă un acord prin care creditorul are obligația de a pune la dispoziția debitorului o sumă de bani convenită pentru o perioadă convenită și în temeiul căruia debitorul are obligația de a rambursa suma respectivă în perioada convenită. Instrumentul de creditare poate lua forma unui împrumut sau a altui instrument de finanțare, inclusiv a unui contract de leasing, care oferă creditorului o componentă predominantă cu randament minim; |
| --- | --- |

(22)

„instrument de creditare” înseamnă un acord prin care creditorul are obligația de a pune la dispoziția debitorului o sumă de bani convenită pentru o perioadă convenită și în temeiul căruia debitorul are obligația de a rambursa suma respectivă în perioada convenită. Instrumentul de creditare poate lua forma unui împrumut sau a altui instrument de finanțare, inclusiv a unui contract de leasing, care oferă creditorului o componentă predominantă cu randament minim;

| (23) | „întreprindere cu capitalizare medie” înseamnă o întreprindere care nu este un IMM și care nu are mai mult de 1 500 de angajați, număr calculat în conformitate cu articolele 3-6 din anexa I la Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În scopul aplicării acestei definiții, mai multe entități vor fi considerate ca fiind o singură întreprindere în cazul în care este îndeplinită oricare dintre condițiile enumerate la articolul 3 alineatul (3) din anexa I la Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare; |
| --- | --- |

(23)

„întreprindere cu capitalizare medie” înseamnă o întreprindere care nu este un IMM și care nu are mai mult de 1 500 de angajați, număr calculat în conformitate cu articolele 3-6 din anexa I la Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În scopul aplicării acestei definiții, mai multe entități vor fi considerate ca fiind o singură întreprindere în cazul în care este îndeplinită oricare dintre condițiile enumerate la articolul 3 alineatul (3) din anexa I la Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare;

| (24) | „persoană fizică” înseamnă o persoană, alta decât o entitate juridică, care nu este o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat; |
| --- | --- |

(24)

„persoană fizică” înseamnă o persoană, alta decât o entitate juridică, care nu este o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat;

| (25) | „împrumut nou” înseamnă un instrument de creditare nou-inițiat menit să finanțeze investiții noi sau capital circulant, excluzându-se refinanțarea: (i) împrumuturilor existente sau (ii) a altor forme de finanțare; |
| --- | --- |

(25)

„împrumut nou” înseamnă un instrument de creditare nou-inițiat menit să finanțeze investiții noi sau capital circulant, excluzându-se refinanțarea: (i) împrumuturilor existente sau (ii) a altor forme de finanțare;

| (26) | „investiție de cvasicapital” înseamnă un tip de finanțare încadrată între finanțarea prin participare la capital și finanțarea prin îndatorare care implică un risc mai mare decât datoria cu rang prioritar și un risc mai scăzut decât capitalul propriu comun, a cărei rentabilitate pentru deținător se bazează în mod preponderent pe profiturile sau pierderile întreprinderii subiacente vizate și care nu este garantată în caz de neplată. Investițiile de cvasicapital pot fi structurate sub formă de datorie, negarantată și subordonată, inclusiv datorie de tip mezanin, și, în unele cazuri, convertibilă în capital propriu, sau sub formă de capital propriu preferențial; |
| --- | --- |

(26)

„investiție de cvasicapital” înseamnă un tip de finanțare încadrată între finanțarea prin participare la capital și finanțarea prin îndatorare care implică un risc mai mare decât datoria cu rang prioritar și un risc mai scăzut decât capitalul propriu comun, a cărei rentabilitate pentru deținător se bazează în mod preponderent pe profiturile sau pierderile întreprinderii subiacente vizate și care nu este garantată în caz de neplată. Investițiile de cvasicapital pot fi structurate sub formă de datorie, negarantată și subordonată, inclusiv datorie de tip mezanin, și, în unele cazuri, convertibilă în capital propriu, sau sub formă de capital propriu preferențial;

| (27) | „capital de înlocuire” înseamnă cumpărarea de acțiuni existente într-o întreprindere de la un investitor sau acționar anterior; |
| --- | --- |

(27)

„capital de înlocuire” înseamnă cumpărarea de acțiuni existente într-o întreprindere de la un investitor sau acționar anterior;

| (28) | „investiție de finanțare de risc” înseamnă investiții de capital și de cvasicapital, împrumuturi (inclusiv contracte de leasing) și garanții sau o combinație între acestea, de care beneficiază întreprinderi eligibile, în vederea efectuării de noi investiții, fiind excluse investițiile integral private furnizate în condițiile pieței și care nu intră în domeniul de aplicare al măsurii de ajutor de stat relevante; |
| --- | --- |

(28)

„investiție de finanțare de risc” înseamnă investiții de capital și de cvasicapital, împrumuturi (inclusiv contracte de leasing) și garanții sau o combinație între acestea, de care beneficiază întreprinderi eligibile, în vederea efectuării de noi investiții, fiind excluse investițiile integral private furnizate în condițiile pieței și care nu intră în domeniul de aplicare al măsurii de ajutor de stat relevante;

| (29) | „întreprindere mică și mijlocie (IMM)” înseamnă o întreprindere care îndeplinește criteriile prevăzute în anexa I la Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare; |
| --- | --- |

(29)

„întreprindere mică și mijlocie (IMM)” înseamnă o întreprindere care îndeplinește criteriile prevăzute în anexa I la Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare;

| (30) | „întreprindere mică cu capitalizare medie” înseamnă o întreprindere care nu este un IMM și care nu are mai mult de 499 de angajați, număr calculat în conformitate cu articolele 3-6 din anexa I la Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, și a cărei cifră de afaceri anuală nu depășește 100 de milioane EUR sau al cărei bilanț anual nu depășește 86 de milioane EUR. În scopul aplicării acestei definiții, mai multe entități vor fi considerate ca fiind o singură întreprindere în cazul în care este îndeplinită oricare dintre condițiile enumerate la articolul 3 alineatul (3) din anexa I la Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare; |
| --- | --- |

(30)

„întreprindere mică cu capitalizare medie” înseamnă o întreprindere care nu este un IMM și care nu are mai mult de 499 de angajați, număr calculat în conformitate cu articolele 3-6 din anexa I la Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, și a cărei cifră de afaceri anuală nu depășește 100 de milioane EUR sau al cărei bilanț anual nu depășește 86 de milioane EUR. În scopul aplicării acestei definiții, mai multe entități vor fi considerate ca fiind o singură întreprindere în cazul în care este îndeplinită oricare dintre condițiile enumerate la articolul 3 alineatul (3) din anexa I la Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare;

| (31) | „întreprindere nou-înființată” înseamnă orice întreprindere mică necotată care a fost înregistrată cu maximum cinci ani în urmă și care îndeplinește următoarele condiții: (a) nu a preluat activitatea altei întreprinderi; (b) nu a distribuit încă profituri; (c) nu s-a format printr-o fuziune (45). În cazul întreprinderilor eligibile care nu fac obiectul unei obligații de înregistrare, se consideră că perioada de eligibilitate de cinci ani începe fie din momentul în care întreprinderea respectivă își începe activitatea economică, fie din momentul în care întreprinderea devine plătitoare de impozite pentru activitatea sa economică, oricare dintre acestea survine mai întâi; |
| --- | --- |

(31)

„întreprindere nou-înființată” înseamnă orice întreprindere mică necotată care a fost înregistrată cu maximum cinci ani în urmă și care îndeplinește următoarele condiții: (a) nu a preluat activitatea altei întreprinderi; (b) nu a distribuit încă profituri; (c) nu s-a format printr-o fuziune (45). În cazul întreprinderilor eligibile care nu fac obiectul unei obligații de înregistrare, se consideră că perioada de eligibilitate de cinci ani începe fie din momentul în care întreprinderea respectivă își începe activitatea economică, fie din momentul în care întreprinderea devine plătitoare de impozite pentru activitatea sa economică, oricare dintre acestea survine mai întâi;

45

| (32) | „finanțare totală” înseamnă suma globală a investiției efectuate într-o întreprindere eligibilă prin intermediul uneia sau a mai multor investiții de finanțare de risc, inclusiv investițiile de continuare, în cadrul oricărei măsuri de ajutor de stat pentru finanțare de risc, fiind excluse investițiile în întregime private furnizate în condițiile pieței și în afara domeniului de aplicare al măsurii de ajutor de stat pentru finanțare de risc; |
| --- | --- |

(32)

„finanțare totală” înseamnă suma globală a investiției efectuate într-o întreprindere eligibilă prin intermediul uneia sau a mai multor investiții de finanțare de risc, inclusiv investițiile de continuare, în cadrul oricărei măsuri de ajutor de stat pentru finanțare de risc, fiind excluse investițiile în întregime private furnizate în condițiile pieței și în afara domeniului de aplicare al măsurii de ajutor de stat pentru finanțare de risc;

| (33) | „stimulent legat de evoluția pozitivă” înseamnă randamente preferențiale sau prioritare din profituri în comparație cu investitorii publici. |
| --- | --- |

(33)

„stimulent legat de evoluția pozitivă” înseamnă randamente preferențiale sau prioritare din profituri în comparație cu investitorii publici.

3.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII AJUTOARELOR PENTRU FINANȚARE DE RISC

EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII AJUTOARELOR PENTRU FINANȚARE DE RISC

| 36. | În temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, ajutoarele de stat pentru facilitarea dezvoltării anumitor activități economice în cadrul Uniunii pot fi considerate compatibile cu piața internă, în cazul în care ajutoarele respective nu modifică în mod nefavorabil condițiile de realizare a schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. |
| --- | --- |

36.

În temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, ajutoarele de stat pentru facilitarea dezvoltării anumitor activități economice în cadrul Uniunii pot fi considerate compatibile cu piața internă, în cazul în care ajutoarele respective nu modifică în mod nefavorabil condițiile de realizare a schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun.

| 37. | În prezenta secțiune, Comisia clarifică modul în care va evalua compatibilitatea măsurilor de ajutor pentru finanțare de risc care fac obiectul obligației de notificare în temeiul articolului 108 alineatul (3) din tratat. Mai exact, pentru a evalua dacă o măsură de ajutor pentru finanțare de risc poate fi considerată compatibilă cu piața internă, Comisia va stabili dacă măsura de ajutor:






  (a) | facilitează dezvoltarea unei anumite activități economice (prima condiție) și |
| --- | --- | --- |

37.

În prezenta secțiune, Comisia clarifică modul în care va evalua compatibilitatea măsurilor de ajutor pentru finanțare de risc care fac obiectul obligației de notificare în temeiul articolului 108 alineatul (3) din tratat. Mai exact, pentru a evalua dacă o măsură de ajutor pentru finanțare de risc poate fi considerată compatibilă cu piața internă, Comisia va stabili dacă măsura de ajutor:

(a)

facilitează dezvoltarea unei anumite activități economice (prima condiție) și

prima condiție

| (b) | nu afectează în mod nefavorabil condițiile de realizare a schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun (a doua condiție). |
| --- | --- |

(b)

nu afectează în mod nefavorabil condițiile de realizare a schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun (a doua condiție).

a doua condiție

| 38. | Atunci când stabilește dacă este îndeplinită prima condiție, și anume dacă ajutorul facilitează dezvoltarea unei activități economice, Comisia va lua în considerare următoarele aspecte:






  (a) | identificarea activității economice care beneficiază de sprijin (a se vedea secțiunea 3.1.1); |
| --- | --- | --- |

38.

Atunci când stabilește dacă este îndeplinită prima condiție, și anume dacă ajutorul facilitează dezvoltarea unei activități economice, Comisia va lua în considerare următoarele aspecte:

(a)

identificarea activității economice care beneficiază de sprijin (a se vedea secțiunea 3.1.1);

| (b) | efectul stimulativ: ajutorul trebuie să modifice comportamentul întreprinderilor în cauză astfel încât întreprinderile respective să desfășoare activități suplimentare, pe care nu le-ar desfășura în lipsa ajutorului sau pe care le-ar desfășura în mod mai limitat sau într-un alt mod ori loc (a se vedea secțiunea 3.1.2). |
| --- | --- |

(b)

efectul stimulativ: ajutorul trebuie să modifice comportamentul întreprinderilor în cauză astfel încât întreprinderile respective să desfășoare activități suplimentare, pe care nu le-ar desfășura în lipsa ajutorului sau pe care le-ar desfășura în mod mai limitat sau într-un alt mod ori loc (a se vedea secțiunea 3.1.2).

efectul stimulativ:

| 39. | Atunci când stabilește dacă este îndeplinită a doua condiție, și anume dacă ajutorul nu influențează în mod negativ condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun, Comisia va lua în considerare următoarele aspecte:






  (a) | necesitatea intervenției statului: măsura de ajutor trebuie să aducă o îmbunătățire semnificativă pe care piața nu o poate realiza ea însăși, de exemplu prin înlăturarea unei disfuncționalități a pieței sau a unui alt obstacol relevant în calea furnizării de finanțare de risc, inclusiv, de exemplu, inegalitățile regionale în ceea ce privește accesul la finanțare (a se vedea secțiunea 3.2.2); |
| --- | --- | --- |

39.

Atunci când stabilește dacă este îndeplinită a doua condiție, și anume dacă ajutorul nu influențează în mod negativ condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun, Comisia va lua în considerare următoarele aspecte:

(a)

necesitatea intervenției statului: măsura de ajutor trebuie să aducă o îmbunătățire semnificativă pe care piața nu o poate realiza ea însăși, de exemplu prin înlăturarea unei disfuncționalități a pieței sau a unui alt obstacol relevant în calea furnizării de finanțare de risc, inclusiv, de exemplu, inegalitățile regionale în ceea ce privește accesul la finanțare (a se vedea secțiunea 3.2.2);

necesitatea intervenției statului:

| (b) | caracterul adecvat al măsurii de ajutor: măsura de ajutor propusă trebuie să fie un instrument de politică adecvat pentru atingerea obiectivului său (a se vedea secțiunea 3.2.3); |
| --- | --- |

(b)

caracterul adecvat al măsurii de ajutor: măsura de ajutor propusă trebuie să fie un instrument de politică adecvat pentru atingerea obiectivului său (a se vedea secțiunea 3.2.3);

caracterul adecvat al măsurii de ajutor:

| (c) | proporționalitatea ajutorului (limitarea ajutorului la minimul necesar): cuantumul și intensitatea ajutorului trebuie să se limiteze la minimul necesar pentru a determina realizarea investițiilor sau a activităților suplimentare din partea întreprinderilor în cauză (a se vedea secțiunea 3.2.4); |
| --- | --- |

(c)

proporționalitatea ajutorului (limitarea ajutorului la minimul necesar): cuantumul și intensitatea ajutorului trebuie să se limiteze la minimul necesar pentru a determina realizarea investițiilor sau a activităților suplimentare din partea întreprinderilor în cauză (a se vedea secțiunea 3.2.4);

proporționalitatea ajutorului (limitarea ajutorului la minimul necesar):

| (d) | evitarea efectelor negative nejustificate ale ajutorului asupra concurenței și schimburilor comerciale: orice efecte negative trebuie să fie limitate și să nu depășească efectele pozitive ale ajutorului (a se vedea secțiunea 3.2.5); |
| --- | --- |

(d)

evitarea efectelor negative nejustificate ale ajutorului asupra concurenței și schimburilor comerciale: orice efecte negative trebuie să fie limitate și să nu depășească efectele pozitive ale ajutorului (a se vedea secțiunea 3.2.5);

evitarea efectelor negative nejustificate ale ajutorului asupra concurenței și schimburilor comerciale:

| (e) | transparența ajutorului: statele membre, Comisia, operatorii economici și publicul trebuie să aibă acces cu ușurință la toate documentele relevante și informațiile pertinente referitoare la ajutoarele acordate (a se vedea secțiunea 3.2.6). |
| --- | --- |

(e)

transparența ajutorului: statele membre, Comisia, operatorii economici și publicul trebuie să aibă acces cu ușurință la toate documentele relevante și informațiile pertinente referitoare la ajutoarele acordate (a se vedea secțiunea 3.2.6).

transparența ajutorului:

| 40. | Echilibrul general (a se vedea secțiunea 3.2.5.3) al anumitor categorii de scheme de ajutoare poate face ulterior obiectul unei cerințe de evaluare ex post, astfel cum este descrisă în secțiunea 4. În astfel de cazuri, Comisia poate să limiteze durata schemelor, cu posibilitatea de renotificare a prelungirii ulterioare a acestora. |
| --- | --- |

40.

Echilibrul general (a se vedea secțiunea 3.2.5.3) al anumitor categorii de scheme de ajutoare poate face ulterior obiectul unei cerințe de evaluare ex post

| 41. | Dacă o măsură de ajutor de stat, condițiile aferente acesteia (inclusiv metoda de finanțare a acesteia atunci când metoda de finanțare face parte integrantă din măsura de ajutor de stat) sau activitatea pe care o finanțează duc la o încălcare a unei dispoziții relevante din dreptul Uniunii, ajutorul nu poate fi considerat compatibil cu piața internă (46). Printre aceste încălcări se numără, de exemplu cele enumerate mai jos, enumerarea nefiind exhaustivă:






  (a) | condiționarea ajutorului de obligația de a utiliza bunuri produse la nivel național sau servicii naționale; |
| --- | --- | --- |

41.

Dacă o măsură de ajutor de stat, condițiile aferente acesteia (inclusiv metoda de finanțare a acesteia atunci când metoda de finanțare face parte integrantă din măsura de ajutor de stat) sau activitatea pe care o finanțează duc la o încălcare a unei dispoziții relevante din dreptul Uniunii, ajutorul nu poate fi considerat compatibil cu piața internă (46

(a)

condiționarea ajutorului de obligația de a utiliza bunuri produse la nivel național sau servicii naționale;

| (b) | condiționarea ajutorului de obligația intermediarilor financiari, a administratorilor acestora sau a beneficiarilor finali de a-și avea sediul pe teritoriul statului membru în cauză sau de a deplasa sediul pe teritoriul statului membru respectiv, încălcând articolul 49 din tratat referitor la libertatea de stabilire (47); |
| --- | --- |

(b)

condiționarea ajutorului de obligația intermediarilor financiari, a administratorilor acestora sau a beneficiarilor finali de a-și avea sediul pe teritoriul statului membru în cauză sau de a deplasa sediul pe teritoriul statului membru respectiv, încălcând articolul 49 din tratat referitor la libertatea de stabilire (47);

47

| (c) | impunerea unor condiții care încalcă articolul 63 din tratat referitoare la libera circulație a capitalurilor. |
| --- | --- |

(c)

impunerea unor condiții care încalcă articolul 63 din tratat referitoare la libera circulație a capitalurilor.

3.1.   
  Prima condiție: ajutorul facilitează dezvoltarea unei activități economice

Prima condiție: ajutorul facilitează dezvoltarea unei activități economice

3.1.1.   Identificarea activității economice care beneficiază de sprijin

Identificarea activității economice care beneficiază de sprijin

| 42. | În majoritatea cazurilor, măsurile de ajutor pentru finanțare de risc vizează întreprinderi dintr-o gamă largă de sectoare economice. Măsurile respective contribuie la asigurarea faptului că anumite IMM-uri și întreprinderi cu capitalizare medie au acces la suma și forma de finanțare necesare pentru desfășurarea sau dezvoltarea în continuare a activităților lor economice respective. Prin urmare, Comisia va identifica tipul de întreprinderi (IMM-uri, întreprinderi mici cu capitalizare medie sau întreprinderi inovatoare cu capitalizare medie) și sectoarele care fac obiectul măsurii de ajutor pentru finanțare de risc. |
| --- | --- |

42.

În majoritatea cazurilor, măsurile de ajutor pentru finanțare de risc vizează întreprinderi dintr-o gamă largă de sectoare economice. Măsurile respective contribuie la asigurarea faptului că anumite IMM-uri și întreprinderi cu capitalizare medie au acces la suma și forma de finanțare necesare pentru desfășurarea sau dezvoltarea în continuare a activităților lor economice respective. Prin urmare, Comisia va identifica tipul de întreprinderi (IMM-uri, întreprinderi mici cu capitalizare medie sau întreprinderi inovatoare cu capitalizare medie) și sectoarele care fac obiectul măsurii de ajutor pentru finanțare de risc.

3.1.2.   Efectul stimulativ

Efectul stimulativ

| 43. | Ajutoarele pentru finanțare de risc pot fi considerate compatibile cu piața internă numai dacă au un efect stimulativ. Comisia consideră că ajutorul fără efect stimulativ nu facilitează dezvoltarea activității economice vizate. |
| --- | --- |

43.

Ajutoarele pentru finanțare de risc pot fi considerate compatibile cu piața internă numai dacă au un efect stimulativ. Comisia consideră că ajutorul fără efect stimulativ nu facilitează dezvoltarea activității economice vizate.

| 44. | Efectul stimulativ apare atunci când ajutorul îl determină pe beneficiarul ajutorului să își modifice comportamentul prin efectuarea unor activități pe care nu le-ar desfășura în lipsa ajutorului sau pe care le-ar desfășura într-un mod mai limitat din cauza existenței unei disfuncționalități a pieței. La nivelul întreprinderilor eligibile, există un efect stimulativ dacă ajutorul permite beneficiarului final să atragă finanțare care, în caz contrar, nu ar fi fost disponibilă în aceleași condiții în ceea ce privește forma, cuantumul sau termenele. |
| --- | --- |

44.

Efectul stimulativ apare atunci când ajutorul îl determină pe beneficiarul ajutorului să își modifice comportamentul prin efectuarea unor activități pe care nu le-ar desfășura în lipsa ajutorului sau pe care le-ar desfășura într-un mod mai limitat din cauza existenței unei disfuncționalități a pieței. La nivelul întreprinderilor eligibile, există un efect stimulativ dacă ajutorul permite beneficiarului final să atragă finanțare care, în caz contrar, nu ar fi fost disponibilă în aceleași condiții în ceea ce privește forma, cuantumul sau termenele.

| 45. | Măsurile de finanțare de risc trebuie să stimuleze investitorii de pe piață să furnizeze finanțare pentru întreprinderile eligibile potențial viabile peste nivelurile de finanțare furnizate în lipsa unor astfel de stimulente sau să își asume riscuri suplimentare ori ambele. Se consideră că măsura de finanțare de risc are un efect stimulativ în cazul în care mobilizează investiții din sursele de pe piață astfel încât finanțarea totală furnizată întreprinderilor eligibile să depășească bugetul măsurii. Prin urmare, un element esențial în selecția intermediarilor financiari și a administratorilor fondurilor ar trebui să fie capacitatea acestora de a mobiliza investiții private suplimentare. |
| --- | --- |

45.

Măsurile de finanțare de risc trebuie să stimuleze investitorii de pe piață să furnizeze finanțare pentru întreprinderile eligibile potențial viabile peste nivelurile de finanțare furnizate în lipsa unor astfel de stimulente sau să își asume riscuri suplimentare ori ambele. Se consideră că măsura de finanțare de risc are un efect stimulativ în cazul în care mobilizează investiții din sursele de pe piață astfel încât finanțarea totală furnizată întreprinderilor eligibile să depășească bugetul măsurii. Prin urmare, un element esențial în selecția intermediarilor financiari și a administratorilor fondurilor ar trebui să fie capacitatea acestora de a mobiliza investiții private suplimentare.

| 46. | În cazul în care instrumentele de datorie finanțate sunt utilizate pentru a refinanța împrumuturi existente, nu se consideră că aceste instrumente au un efect stimulativ și niciun element de ajutor al instrumentelor respective nu poate fi considerat compatibil în temeiul prezentelor orientări. |
| --- | --- |

46.

În cazul în care instrumentele de datorie finanțate sunt utilizate pentru a refinanța împrumuturi existente, nu se consideră că aceste instrumente au un efect stimulativ și niciun element de ajutor al instrumentelor respective nu poate fi considerat compatibil în temeiul prezentelor orientări.

| 47. | Evaluarea efectului stimulativ este strâns legată de evaluarea necesității intervenției statului analizată în secțiunea 3.2.2. De asemenea, adecvarea unei măsuri pentru a atrage resurse private depinde, în ultimă instanță, de modul în care a fost concepută măsura respectivă în ceea ce privește echilibrarea riscurilor și a randamentelor între finanțatorii publici și cei privați, aspect care este, de asemenea, strâns legat de adecvarea modului în care a fost concepută măsura de ajutor de stat pentru finanțare de risc (a se vedea secțiunea 3.2.3). Prin urmare, odată ce necesitatea intervenției statului a fost corect identificată și măsura a fost concepută într-un mod corespunzător, se poate presupune existența unui efect stimulativ. |
| --- | --- |

47.

Evaluarea efectului stimulativ este strâns legată de evaluarea necesității intervenției statului analizată în secțiunea 3.2.2. De asemenea, adecvarea unei măsuri pentru a atrage resurse private depinde, în ultimă instanță, de modul în care a fost concepută măsura respectivă în ceea ce privește echilibrarea riscurilor și a randamentelor între finanțatorii publici și cei privați, aspect care este, de asemenea, strâns legat de adecvarea modului în care a fost concepută măsura de ajutor de stat pentru finanțare de risc (a se vedea secțiunea 3.2.3). Prin urmare, odată ce necesitatea intervenției statului a fost corect identificată și măsura a fost concepută într-un mod corespunzător, se poate presupune existența unui efect stimulativ.

3.2.   
  A doua condiție: evitarea efectelor negative asupra condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun

A doua condiție: evitarea efectelor negative asupra condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun

| 48. | Articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat permite Comisiei să considere compatibile ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice sau anumitor regiuni economice, dar numai „în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun”. |
| --- | --- |

48.

Articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat permite Comisiei să considere compatibile ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice sau anumitor regiuni economice, dar numai „în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun”.

| 49. | Evaluarea efectelor negative asupra pieței interne implică evaluări economice și sociale complexe. Comisia va explica în prezenta secțiune modul în care intenționează să își exercite puterea de apreciere în acest sens. |
| --- | --- |

49.

Evaluarea efectelor negative asupra pieței interne implică evaluări economice și sociale complexe. Comisia va explica în prezenta secțiune modul în care intenționează să își exercite puterea de apreciere în acest sens.

| 50. | Prin însăși natura sa, orice măsură de ajutor de stat duce la denaturări ale concurenței și are un efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre. Cu toate acestea, pentru a stabili dacă efectele de denaturare ale ajutorului sunt limitate la minimum, Comisia va verifica dacă ajutorul este necesar (a se vedea secțiunea 3.2.2), adecvat (a se vedea secțiunea 3.2.3) și proporțional (a se vedea secțiunea 3.2.4). Pentru a înlesni efectuarea acestei verificări, Comisia le solicită statelor membre să prezinte elemente de probă sub forma unei evaluări ex ante, astfel cum se descrie în secțiunea 3.2.1. |
| --- | --- |

50.

Prin însăși natura sa, orice măsură de ajutor de stat duce la denaturări ale concurenței și are un efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre. Cu toate acestea, pentru a stabili dacă efectele de denaturare ale ajutorului sunt limitate la minimum, Comisia va verifica dacă ajutorul este necesar (a se vedea secțiunea 3.2.2), adecvat (a se vedea secțiunea 3.2.3) și proporțional (a se vedea secțiunea 3.2.4). Pentru a înlesni efectuarea acestei verificări, Comisia le solicită statelor membre să prezinte elemente de probă sub forma unei evaluări ex ante

| 51. | Comisia va evalua apoi efectele negative ale ajutorului pentru finanțare de risc în cauză asupra concurenței și condițiilor schimburilor comerciale. Mai exact, ajutoarele în domeniul finanțării de risc pot duce la excluderea investitorilor privați, pot avea efecte de denaturare la nivelul intermediarilor financiari, pot cauza denaturări specifice ale pieței produselor și pot avea efecte de delocalizare. Comisia va examina efectele negative ale ajutorului asupra concurenței și schimburilor comerciale și le va pune în balanță cu efectele pozitive ale ajutorului (a se vedea secțiunea 3.2.5). În cazul în care efectele pozitive depășesc efectele negative, Comisia va considera ajutorul ca fiind compatibil. |
| --- | --- |

51.

Comisia va evalua apoi efectele negative ale ajutorului pentru finanțare de risc în cauză asupra concurenței și condițiilor schimburilor comerciale. Mai exact, ajutoarele în domeniul finanțării de risc pot duce la excluderea investitorilor privați, pot avea efecte de denaturare la nivelul intermediarilor financiari, pot cauza denaturări specifice ale pieței produselor și pot avea efecte de delocalizare. Comisia va examina efectele negative ale ajutorului asupra concurenței și schimburilor comerciale și le va pune în balanță cu efectele pozitive ale ajutorului (a se vedea secțiunea 3.2.5). În cazul în care efectele pozitive depășesc efectele negative, Comisia va considera ajutorul ca fiind compatibil.

| 52. | În fine, Comisia se va asigura că ajutorul respectă cerințele în materie de transparență (a se vedea secțiunea 3.2.6). |
| --- | --- |

52.

În fine, Comisia se va asigura că ajutorul respectă cerințele în materie de transparență (a se vedea secțiunea 3.2.6).

3.2.1.   Elementele de bază ale evaluării ex ante care trebuie prezentate Comisiei de către statul membru în cauză

Elementele de bază ale evaluării ex ante care trebuie prezentate Comisiei de către statul membru în cauză

| 53. | Ajutorul de stat poate fi justificat numai dacă poate determina o evoluție semnificativă pe care piața nu o poate realiza ea însăși, de exemplu prin remedierea unei disfuncționalități a pieței sau prin înlăturarea unui alt obstacol relevant care împiedică furnizarea de finanțare de risc sau de investiții. |
| --- | --- |

53.

Ajutorul de stat poate fi justificat numai dacă poate determina o evoluție semnificativă pe care piața nu o poate realiza ea însăși, de exemplu prin remedierea unei disfuncționalități a pieței sau prin înlăturarea unui alt obstacol relevant care împiedică furnizarea de finanțare de risc sau de investiții.

| 54. | Ajutorul de stat poate fi necesar pentru a spori furnizarea de finanțare de risc într-o situație în care piața nu reușește să producă singură un rezultat eficient sau nu produce un rezultat în timp util. Comisia consideră că nu există o disfuncționalitate generală a pieței în ceea ce privește accesul la finanțare al întreprinderilor nou-înființate, al IMM-urilor sau al întreprinderilor mici cu capitalizare medie, ci numai o disfuncționalitate legată de anumite grupuri de întreprinderi nou-înființate, de IMM-uri și de unele tipuri de întreprinderi cu capitalizare medie, în funcție, mai ales, de contextul economic specific al statului membru în cauză și de domeniul de activitate (de exemplu, în unele sectoare, riscurile pot fi supraestimate). |
| --- | --- |

54.

Ajutorul de stat poate fi necesar

| 55. | Secțiunea 3 din Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare prezintă condițiile în care se consideră că măsurile de finanțare de risc abordează o disfuncționalitate a pieței prin intermediul unor mijloace adecvate și proporționale, având, în același timp, un efect stimulativ și limitând la minimum orice denaturare a concurenței. Măsurile care întrunesc aceste condiții nu trebuie notificate și sunt considerate compatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

55.

Secțiunea 3 din Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare prezintă condițiile în care se consideră că măsurile de finanțare de risc abordează o disfuncționalitate a pieței prin intermediul unor mijloace adecvate și proporționale, având, în același timp, un efect stimulativ și limitând la minimum orice denaturare a concurenței. Măsurile care întrunesc aceste condiții nu trebuie notificate și sunt considerate compatibile cu piața internă.

| 56. | Măsurile de finanțare de risc care nu întrunesc condițiile prevăzute în secțiunea 3 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare trebuie notificate, astfel încât Comisia să poată evalua, printre altele, dacă există o disfuncționalitate a pieței sau un alt obstacol relevant care împiedică furnizarea de finanțare de risc. Prin urmare, statele membre au obligația de a arăta că există o disfuncționalitate specifică a pieței sau un alt obstacol relevant, dincolo de prezumția juridică pe care se bazează Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. De asemenea, măsura de finanțare de risc propusă trebuie să îndeplinească criteriile de compatibilitate descrise în prezentele orientări. În acest scop, statul membru ar trebui să prezinte Comisiei o evaluare ex ante aprofundată sau, după caz, o serie de evaluări. |
| --- | --- |

56.

Măsurile de finanțare de risc care nu întrunesc condițiile prevăzute în secțiunea 3 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare trebuie notificate, astfel încât Comisia să poată evalua, printre altele, dacă există o disfuncționalitate a pieței sau un alt obstacol relevant care împiedică furnizarea de finanțare de risc. Prin urmare, statele membre au obligația de a arăta că există o disfuncționalitate specifică a pieței sau un alt obstacol relevant, dincolo de prezumția juridică pe care se bazează Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. De asemenea, măsura de finanțare de risc propusă trebuie să îndeplinească criteriile de compatibilitate descrise în prezentele orientări. În acest scop, statul membru ar trebui să prezinte Comisiei o evaluare ex ante

| 57. | Evaluarea ex ante aprofundată trebuie să aibă la bază elemente de probă obiective și actualizate și cele mai bune practici și metodologii disponibile (cum ar fi cercetare documentară, interviuri, sondaje online sau metode cantitative adecvate). În măsura în care este posibil, elementele de probă trebuie să fie apoi triangulate și utilizate în așa fel încât să se consolideze reciproc pentru a sprijini concluziile evaluării ex ante. Evaluarea ex ante trebuie să fi fost realizată cu mai puțin de trei ani înainte de notificarea măsurii de finanțare de risc și ar trebui, de preferință, să fie efectuată de un expert independent. Evaluarea ex ante ar trebui să țină seama, de asemenea, de lecțiile învățate din instrumente similare și din evaluările ex ante anterioare efectuate de statul membru. În redactarea evaluării ex ante, statele membre pot să recurgă la elementele de probă existente, în măsura în care acest lucru este relevant, pentru a dovedi existența unei disfuncționalități a pieței atunci când efectuează evaluarea ex ante. Evaluarea ex ante ar trebui să pună accentul pe tipul specific de finanțare de risc (de exemplu, capital propriu sau datorie subordonată) pentru care se propune o măsură de ajutor. |
| --- | --- |

57.

Evaluarea ex ante

ex ante

ex ante

ex ante

ex ante

ex ante

ex ante

ex ante

| 58. | Măsura propusă de ajutor pentru finanțare de risc ar trebui să fie adecvată pentru atingerea obiectivului urmărit al ajutorului. Prin urmare, evaluarea ex ante trebuie să analizeze acțiunile instituite care vizează aceeași disfuncționalitate identificată a pieței sau un alt obstacol relevant în calea acordării de finanțare de risc și, dacă este posibil, acțiunile avute în vedere în acest sens, ținând seama de eficacitatea și eficiența altor instrumente de politică. Statul membru trebuie să demonstreze că nu este posibil să se remedieze în mod adecvat disfuncționalitatea identificată a pieței sau un alt obstacol relevant prin alte instrumente de politică ce nu implică ajutor de stat sau prin măsuri care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. |
| --- | --- |

58.

Măsura propusă de ajutor pentru finanțare de risc ar trebui să fie adecvată

ex ante

| 59. | Ajutorul de stat trebuie să fie proporțional în raport cu disfuncționalitatea pieței sau cu un alt obstacol relevant pe care ajutorul urmărește să le remedieze cu scopul de a realiza obiectivele relevante în materie de politică. Ajutoarele menite să sporească furnizarea de finanțare de risc ar trebui, prin urmare, să se limiteze la minimul strict necesar pentru a aborda disfuncționalitatea pieței sau un alt obstacol relevant identificate în evaluarea ex ante, fără a crea avantaje necuvenite pentru beneficiarii ajutoarelor. În cazul investițiilor de finanțare de risc care depășesc plafonul stabilit pentru fiecare întreprindere eligibilă la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, evaluarea ex ante trebuie să demonstreze mai detaliat proporționalitatea măsurii de ajutor, astfel cum se prevede la punctele 64 și 65 din prezentele orientări. |
| --- | --- |

59.

Ajutorul de stat trebuie să fie proporțional

ex ante

ex ante

| 60. | În cazul în care măsura de finanțare de risc este finanțată parțial din Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european sau din Fondul de coeziune, statul membru poate să reutilizeze evaluarea ex ante (părți ale evaluării ex ante) pregătită (pregătite) în conformitate cu articolul 37 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 sau cu articolul 58 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2021/1060. Comisia va evalua apoi dacă elementele de probă prezentate îndeplinesc cerințele din prezentele orientări. În cazul în care se recurge parțial sau integral la măsura de finanțare de risc pentru a sprijini întreprinderile cărora CEI le-a acordat recent o etichetă de calitate „marca de excelență” (48), pentru a coinvesti cu Fondul CEI sau pentru a furniza investiții de continuare în ceea ce privește programul Accelerator (49) ori pentru întreprinderile care fie au participat la orice acțiune CASSINI (accelerator de afaceri sau cooperare în cadrul inițiativei CASSINI), îndeplinind pragurile de evaluare stabilite în temeiul inițiativei, sau care au primit investiții de la instrumentul de finanțare a creșterii și de tip seed din cadrul inițiativei CASSINI sau care au primit un premiu CASSINI sau care au fost sprijinite de proiecte legate de spațiu finanțate prin programul Orizont Europa care au dus la crearea unei întreprinderi nou-înființate, Comisia va accepta ca eticheta de calitate și alte elemente de probă obținute în cadrul procedurii de diligență desfășurate de CEI sau, respectiv, în cadrul proceselor de selecție competitivă integrate în acțiunile CASSINI să fie utilizate ca parte a evaluării ex ante. |
| --- | --- |

60.

În cazul în care măsura de finanțare de risc este finanțată parțial din Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european sau din Fondul de coeziune, statul membru poate să reutilizeze evaluarea ex ante

ex ante

48

Accelerator

49

seed

ex ante

| 61. | Pentru măsurile de finanțare de risc care nu intră în domeniul de aplicare al Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, evaluarea ex ante trebuie să descrie natura disfuncționalității pieței sau a altui obstacol relevant și să demonstreze existența acestora în măsura în care afectează unul sau mai multe dintre următoarele elemente:






  (a) | categorii specifice de întreprinderi-țintă care nu îndeplinesc toate cerințele de eligibilitate în temeiul Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare [a se vedea punctul 32 literele (a)-(d)]; |
| --- | --- | --- |

61.

Pentru măsurile de finanțare de risc care nu intră în domeniul de aplicare al Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, evaluarea ex ante

(a)

categorii specifice de întreprinderi-țintă care nu îndeplinesc toate cerințele de eligibilitate în temeiul Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare [a se vedea punctul 32 literele (a)-(d)];

| (b) | platforme alternative de tranzacționare care nu îndeplinesc condițiile prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare [a se vedea punctul 32 litera (e)]; |
| --- | --- |

(b)

platforme alternative de tranzacționare care nu îndeplinesc condițiile prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare [a se vedea punctul 32 litera (e)];

| (c) | instrumente financiare cu parametri de proiectare care se abat de la cei descriși în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare [a se vedea punctul 33 literele (a), (b) și (c)]; |
| --- | --- |

(c)

instrumente financiare cu parametri de proiectare care se abat de la cei descriși în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare [a se vedea punctul 33 literele (a), (b) și (c)];

| (d) | stimulente fiscale pentru investitorii corporativi, inclusiv intermediarii financiari sau administratorii acestora care acționează în calitate de coinvestitori [a se vedea punctul 33 litera (d)]. |
| --- | --- |

(d)

stimulente fiscale pentru investitorii corporativi, inclusiv intermediarii financiari sau administratorii acestora care acționează în calitate de coinvestitori [a se vedea punctul 33 litera (d)].

| 62. | Evaluarea ex ante ar trebui să identifice tipul întreprinderilor afectate, în special în ceea ce privește vechimea sau stadiul de dezvoltare, sectorul economic și zona geografică de activitate și să demonstreze că respectivele întreprinderi sunt afectate de existența unei disfuncționalități specifice a pieței sau a unui alt obstacol relevant. |
| --- | --- |

62.

Evaluarea ex ante

| 63. | În cazul măsurilor de finanțare de risc care vizează instrumente financiare la care nivelul de participare al investitorilor privați independenți se situează sub ratele prevăzute la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare [a se vedea punctul 33 litera (a) din prezentele orientări], evaluarea ex ante ar trebui, de asemenea, să cuprindă o evaluare suficient de detaliată a nivelului și a structurii ofertei de finanțare privată pentru tipul de întreprindere eligibilă din zona geografică relevantă și să demonstreze că disfuncționalitatea identificată a pieței sau un alt obstacol relevant nu pot fi înlăturate prin măsuri care îndeplinesc toate cerințele prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare privind participarea privată. |
| --- | --- |

63.

În cazul măsurilor de finanțare de risc care vizează instrumente financiare la care nivelul de participare al investitorilor privați independenți se situează sub ratele prevăzute la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare [a se vedea punctul 33 litera (a) din prezentele orientări], evaluarea ex ante

| 64. | În plus, în cazul investițiilor de finanțare de risc al căror cuantum depășește plafonul stabilit pentru fiecare întreprindere eligibilă la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare [a se vedea punctul 32 litera (e) din prezentele orientări], evaluarea ex ante ar trebui să cuantifice, de asemenea, deficitul de finanțare (și anume, nivelul cererii nesatisfăcute în prezent a întreprinderilor eligibile în ceea ce privește finanțarea) din cauza disfuncționalității identificate a pieței sau a altui obstacol relevant. Evaluarea trebuie să demonstreze că deficitul de finanțare la nivelul întreprinderilor eligibile depășește plafonul stabilit în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. Cuantificarea respectivă ar trebui să se bazeze pe cele mai bune practici și metodologii disponibile care să permită estimarea măsurii în care există o cerere nesatisfăcută de finanțare din partea întreprinderilor vizate. |
| --- | --- |

64.

În plus, în cazul investițiilor de finanțare de risc al căror cuantum depășește plafonul stabilit pentru fiecare întreprindere eligibilă la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare [a se vedea punctul 32 litera (e) din prezentele orientări], evaluarea ex ante

| 65. | În ceea ce privește cuantificarea deficitului de finanțare, trebuie să se analizeze atât problemele structurale, cât și cele ciclice (și anume, cele legate de criză) care au drept consecință niveluri suboptime ale finanțării private. În special, evaluarea ex ante trebuie să prezinte o analiză cuprinzătoare a ofertei prin evaluarea surselor de finanțare aflate la dispoziția întreprinderilor eligibile, luând în considerare numărul intermediarilor financiari existenți care funcționează în zona geografică vizată, indiferent de statul membru în care este constituit intermediarul, natura lor publică sau privată, precum și volumul investițiilor care vizează segmentul relevant de piață. Evaluarea cererii ar trebui să țină seama de numărul de întreprinderi potențial eligibile și de valorile medii ale finanțării necesare. Analiza respectivă ar trebui să aibă la bază date care acoperă cei cinci ani care precedă notificarea măsurii de finanțare de risc și, dacă este posibil, constatări triangulate prin compararea surselor alternative de date. |
| --- | --- |

65.

În ceea ce privește cuantificarea deficitului de finanțare, trebuie să se analizeze atât problemele structurale, cât și cele ciclice (și anume, cele legate de criză) care au drept consecință niveluri suboptime ale finanțării private. În special, evaluarea ex ante

| 66. | În cazul schemelor care vizează exclusiv întreprinderile nou-înființate și IMM-urile care nu au efectuat încă prima lor vânzare comercială, Comisia va aplica cerințele privind evaluarea ex ante în mod proporțional, în special în ceea ce privește elementele de probă solicitate. |
| --- | --- |

66.

În cazul schemelor care vizează exclusiv întreprinderile nou-înființate și IMM-urile care nu au efectuat încă prima lor vânzare comercială, Comisia va aplica cerințele privind evaluarea ex ante

3.2.2.   Necesitatea intervenției statului

Necesitatea intervenției statului

| 67. | Ajutorul de stat ar trebui să fie orientat către situațiile în care acesta poate aduce o evoluție semnificativă pe care piața nu o poate realiza singură. Pentru a evalua dacă ajutorul de stat este eficace în obținerea rezultatului scontat, este necesar, în primul rând, să se identifice problema care trebuie soluționată. Statele membre ar trebui să explice modul în care măsura de ajutor poate atenua în mod eficace obstacolul identificat și, în special, orice disfuncționalitate a pieței care împiedică piața să asigure singură furnizarea de finanțare de risc suficientă. |
| --- | --- |

67.

Ajutorul de stat ar trebui să fie orientat către situațiile în care acesta poate aduce o evoluție semnificativă pe care piața nu o poate realiza singură. Pentru a evalua dacă ajutorul de stat este eficace în obținerea rezultatului scontat, este necesar, în primul rând, să se identifice problema care trebuie soluționată. Statele membre ar trebui să explice modul în care măsura de ajutor poate atenua în mod eficace obstacolul identificat și, în special, orice disfuncționalitate a pieței care împiedică piața să asigure singură furnizarea de finanțare de risc suficientă.

| 68. | Măsura de finanțare de risc poate fi justificată numai dacă vizează disfuncționalitatea specifică a pieței sau un alt obstacol relevant demonstrate în evaluarea ex ante. Comisia consideră că respectivele disfuncționalități ale pieței sau obstacole pot exista în special, dar nu exclusiv, în cazul IMM-urilor în faza de început, care, în pofida perspectivelor lor de creștere, nu pot să demonstreze investitorilor bonitatea lor financiară sau soliditatea planurilor lor de afaceri. Sfera disfuncționalității pieței sau a obstacolului în cauză, atât în ceea ce privește întreprinderile afectate, cât și cerințele lor de capital, poate să varieze în funcție de sectorul în care acestea funcționează. Sectoarele care pot fi afectate în mod deosebit de aceste disfuncționalități ale pieței și obstacole sunt tehnologiile înalte, inovatoare verzi sau digitale. Din cauza informațiilor asimetrice, piața poate întâmpina dificultăți în ceea ce privește evaluarea profilului de risc/rentabilitate al întreprinderilor nou-înființate și al IMM-urilor respective și capacitatea acestora de a obține rentabilități ajustate în funcție de risc. Dificultățile întâmpinate de IMM-urile respective în diseminarea informațiilor cu privire la calitatea proiectelor lor, percepția cu privire la gradul lor de risc și bonitatea financiară scăzută au drept consecință un nivel ridicat al costurilor de tranzacție și de agenție și pot să accentueze aversiunea față de risc a investitorilor. Întreprinderile mici cu capitalizare medie și întreprinderile inovatoare cu capitalizare medie se pot confrunta cu dificultăți similare și, prin urmare, este posibil să fie afectate de aceeași disfuncționalitate a pieței sau de același obstacol. |
| --- | --- |

68.

Măsura de finanțare de risc poate fi justificată numai dacă vizează disfuncționalitatea specifică a pieței sau un alt obstacol relevant demonstrate în evaluarea ex ante

| 69. | Prin urmare, măsura de finanțare de risc trebuie concepută astfel încât să abordeze disfuncționalitatea specifică a pieței sau alt obstacol relevant identificate în evaluarea ex ante, în special în ceea ce privește întreprinderile eligibile din etapa de dezvoltare, zona geografică și, dacă este cazul, sectorul economic vizate. |
| --- | --- |

69.

Prin urmare, măsura de finanțare de risc trebuie concepută astfel încât să abordeze disfuncționalitatea specifică a pieței sau alt obstacol relevant identificate în evaluarea ex ante

| 70. | Pentru asigurarea faptului că intermediarii financiari implicați în măsură vizează disfuncționalitățile identificate ale pieței, trebuie să se efectueze un proces de diligență care să garanteze o strategie de investiții solidă din punct de vedere comercial care să se concentreze asupra obiectivului identificat în materie de politică și care să respecte cerințele de eligibilitate și restricțiile de finanțare definite. În special, statele membre trebuie să selecționeze intermediari financiari care pot să demonstreze că propunerea lor de strategie de investiții este solidă din punct de vedere comercial și include o politică adecvată de diversificare a riscurilor menită să asigure realizarea viabilității economice și atingerea unui nivel eficient în ceea ce privește amploarea și domeniul de aplicare teritorial al investițiilor. |
| --- | --- |

70.

Pentru asigurarea faptului că intermediarii financiari implicați în măsură vizează disfuncționalitățile identificate ale pieței, trebuie să se efectueze un proces de diligență care să garanteze o strategie de investiții solidă din punct de vedere comercial care să se concentreze asupra obiectivului identificat în materie de politică și care să respecte cerințele de eligibilitate și restricțiile de finanțare definite. În special, statele membre trebuie să selecționeze intermediari financiari care pot să demonstreze că propunerea lor de strategie de investiții este solidă din punct de vedere comercial și include o politică adecvată de diversificare a riscurilor menită să asigure realizarea viabilității economice și atingerea unui nivel eficient în ceea ce privește amploarea și domeniul de aplicare teritorial al investițiilor.

3.2.2.1.   Măsuri destinate unor categorii de întreprinderi care nu se încadrează în domeniul de aplicare al Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare

Măsuri destinate unor categorii de întreprinderi care nu se încadrează în domeniul de aplicare al Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare

| 71. | În ceea ce privește ajutorul pentru acces la finanțare, domeniul de aplicare al Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare se limitează la IMM-uri. Cu toate acestea, anumite întreprinderi care nu intră sub incidența definiției IMM-urilor, în ceea ce privește numărul de angajați, pragurile financiare sau ambele, se pot confrunta cu constrângeri financiare similare. |
| --- | --- |

71.

În ceea ce privește ajutorul pentru acces la finanțare, domeniul de aplicare al Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare se limitează la IMM-uri. Cu toate acestea, anumite întreprinderi care nu intră sub incidența definiției IMM-urilor, în ceea ce privește numărul de angajați, pragurile financiare sau ambele, se pot confrunta cu constrângeri financiare similare.

(a)   Întreprinderi mici cu capitalizare medie

Întreprinderi mici cu capitalizare medie

| 72. | Includerea întreprinderilor mici cu capitalizare medie, alături de IMM-uri, în domeniul de aplicare al noțiunii de întreprinderi eligibile poate fi justificată în măsura în care stimulează investitorii privați să investească într-un portofoliu mai diversificat, cu posibilități sporite de intrare și de ieșire. Este probabil ca includerea în portofoliu a întreprinderilor mici cu capitalizare medie să reducă gradul de risc la nivel de portofoliu și, în consecință, să sporească rentabilitatea investițiilor. Prin urmare, aceasta poate fi o modalitate deosebit de eficace de a atrage investitori instituționali în întreprinderi aflate în etapele inițiale de dezvoltare care prezintă un grad mai ridicat de risc. |
| --- | --- |

72.

Includerea întreprinderilor mici cu capitalizare medie, alături de IMM-uri, în domeniul de aplicare al noțiunii de întreprinderi eligibile poate fi justificată în măsura în care stimulează investitorii privați să investească într-un portofoliu mai diversificat, cu posibilități sporite de intrare și de ieșire. Este probabil ca includerea în portofoliu a întreprinderilor mici cu capitalizare medie să reducă gradul de risc la nivel de portofoliu și, în consecință, să sporească rentabilitatea investițiilor. Prin urmare, aceasta poate fi o modalitate deosebit de eficace de a atrage investitori instituționali în întreprinderi aflate în etapele inițiale de dezvoltare care prezintă un grad mai ridicat de risc.

| 73. | Din aceste motive și în condițiile în care evaluarea ex ante conține elemente de probă de natură economică adecvate în acest sens, ar putea fi justificat sprijinul pentru întreprinderile mici cu capitalizare medie. În evaluarea sa, Comisia va lua în considerare intensitatea forței de muncă și a capitalului întreprinderilor vizate, precum și alte criterii care reflectă constrângerile specifice în materie de finanțare care afectează întreprinderile mici cu capitalizare medie (de exemplu, garanții suficiente pentru un împrumut mare sau necesitatea unui capital extern semnificativ pentru dezvoltare și implementare). |
| --- | --- |

73.

Din aceste motive și în condițiile în care evaluarea ex ante

(b)   Întreprinderi inovatoare cu capitalizare medie

Întreprinderi inovatoare cu capitalizare medie

| 74. | În anumite circumstanțe, și întreprinderile cu capitalizare medie ar putea să se confrunte cu constrângeri financiare comparabile cu cele care afectează IMM-urile. Acesta ar putea să fie, de exemplu, cazul întreprinderilor cu capitalizare medie care desfășoară activități de cercetare și dezvoltare și activități de inovare în paralel cu investiția inițială în instalații de producție, inclusiv în ceea ce privește replicarea pe piață, și ale căror performanțe anterioare nu permit potențialilor investitori să emită ipoteze pertinente referitoare la perspectivele comerciale viitoare ale rezultatelor activităților respective, întrucât piețele respective sunt în curs de dezvoltare sau conțin un element tehnologic avansat al cărui risc este dificil de evaluat (de exemplu, sectorul aerospațial și cel al apărării). În astfel de cazuri, ajutorul de stat pentru finanțare de risc poate fi necesar întreprinderilor inovatoare cu capitalizare medie în vederea extinderii capacităților lor de producție la o scară sustenabilă, care să le permită să atragă finanțare privată pe cont propriu. De asemenea, observația din secțiunea 3.2.2.1 litera (a) este valabilă și pentru întreprinderile inovatoare cu capitalizare medie: includerea acestor întreprinderi într-un portofoliu de investiții poate fi o modalitate eficace pentru un intermediar financiar de a oferi un set de oportunități de investiții mai diversificat unei game mai largi de potențiali investitori. |
| --- | --- |

74.

În anumite circumstanțe, și întreprinderile cu capitalizare medie ar putea să se confrunte cu constrângeri financiare comparabile cu cele care afectează IMM-urile. Acesta ar putea să fie, de exemplu, cazul întreprinderilor cu capitalizare medie care desfășoară activități de cercetare și dezvoltare și activități de inovare în paralel cu investiția inițială în instalații de producție, inclusiv în ceea ce privește replicarea pe piață, și ale căror performanțe anterioare nu permit potențialilor investitori să emită ipoteze pertinente referitoare la perspectivele comerciale viitoare ale rezultatelor activităților respective, întrucât piețele respective sunt în curs de dezvoltare sau conțin un element tehnologic avansat al cărui risc este dificil de evaluat (de exemplu, sectorul aerospațial și cel al apărării). În astfel de cazuri, ajutorul de stat pentru finanțare de risc poate fi necesar întreprinderilor inovatoare cu capitalizare medie în vederea extinderii capacităților lor de producție la o scară sustenabilă, care să le permită să atragă finanțare privată pe cont propriu. De asemenea, observația din secțiunea 3.2.2.1 litera (a) este valabilă și pentru întreprinderile inovatoare cu capitalizare medie: includerea acestor întreprinderi într-un portofoliu de investiții poate fi o modalitate eficace pentru un intermediar financiar de a oferi un set de oportunități de investiții mai diversificat unei game mai largi de potențiali investitori.

(c)   IMM-uri care primesc investiția inițială de finanțare de risc în contextul în care au funcționat pe orice piață pentru o perioadă mai mare decât perioada de eligibilitate stabilită în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare

IMM-uri care primesc investiția inițială de finanțare de risc în contextul în care au funcționat pe orice piață pentru o perioadă mai mare decât perioada de eligibilitate stabilită în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare

| 75. | Anumite tipuri de întreprinderi pot fi considerate ca fiind, în continuare, în stadiul de extindere/de creștere incipientă în cazul în care, deși există de mai mult timp, nu și-au dovedit încă în mod suficient potențialul de rentabilitate sau nu au înregistrat performanțe suficient de solide și nu dispun de garanții suficiente. Acesta poate fi cazul sectoarelor cu un nivel ridicat de risc, cum ar fi biotehnologia, sectorul aerospațial, apărarea, industriile culturale și creative și, eventual, la un nivel mai general, al IMM-urilor inovatoare, inclusiv al IMM-urilor care pun accentul pe tehnologiile verzi sau digitale ori al IMM-urilor care urmăresc inovarea socială (50). În plus, întreprinderile care dispun de suficient capital propriu intern pentru a-și finanța activitățile inițiale pot să aibă nevoie de finanțare externă numai într-o etapă ulterioară, de exemplu pentru a-și extinde capacitatea în vederea desfășurării activității la o scară mai mare. Acest demers poate necesita un volum mai mare de investiții decât cel pe care îl pot asigura întreprinderile respective din resurse proprii. |
| --- | --- |

75.

Anumite tipuri de întreprinderi pot fi considerate ca fiind, în continuare, în stadiul de extindere/de creștere incipientă în cazul în care, deși există de mai mult timp, nu și-au dovedit încă în mod suficient potențialul de rentabilitate sau nu au înregistrat performanțe suficient de solide și nu dispun de garanții suficiente. Acesta poate fi cazul sectoarelor cu un nivel ridicat de risc, cum ar fi biotehnologia, sectorul aerospațial, apărarea, industriile culturale și creative și, eventual, la un nivel mai general, al IMM-urilor inovatoare, inclusiv al IMM-urilor care pun accentul pe tehnologiile verzi sau digitale ori al IMM-urilor care urmăresc inovarea socială (50

| 76. | Prin urmare, este posibil să se autorizeze măsuri în cadrul cărora investiția inițială să fie realizată după perioada de eligibilitate stabilită la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În astfel de circumstanțe, Comisia poate solicita ca măsura să definească în mod clar categoriile eligibile de întreprinderi, pe baza elementelor de probă furnizate în evaluarea ex ante în ceea ce privește existența unei disfuncționalități specifice a pieței care afectează întreprinderile respective. |
| --- | --- |

76.

Prin urmare, este posibil să se autorizeze măsuri în cadrul cărora investiția inițială să fie realizată după perioada de eligibilitate stabilită la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În astfel de circumstanțe, Comisia poate solicita ca măsura să definească în mod clar categoriile eligibile de întreprinderi, pe baza elementelor de probă furnizate în evaluarea ex ante

(d)   Întreprinderi nou-înființate și IMM-uri care necesită o investiție de finanțare de risc al cărei cuantum depășește plafonul stabilit în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare

Întreprinderi nou-înființate și IMM-uri care necesită o investiție de finanțare de risc al cărei cuantum depășește plafonul stabilit în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare

| 77. | Articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare stabilește pentru fiecare întreprindere eligibilă un cuantum total maxim al finanțării de risc, cuprinzând și investițiile de continuare. Cu toate acestea, în anumite sectoare în care costurile de cercetare sau de investiții inițiale sunt relativ ridicate, de exemplu în sectorul aerospațial, al apărării, al științelor vieții sau al tehnologiei verzi ori al energiei din surse regenerabile, este posibil ca respectivul cuantum să nu fie suficient pentru a realiza toate rundele de investiții necesare și a pune întreprinderea nou-înființată sau IMM-ul pe o traiectorie de creștere durabilă. În consecință, în anumite condiții poate fi justificată autorizarea unui cuantum superior al investițiilor globale destinate întreprinderilor eligibile. |
| --- | --- |

77.

Articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare stabilește pentru fiecare întreprindere eligibilă un cuantum total maxim al finanțării de risc, cuprinzând și investițiile de continuare. Cu toate acestea, în anumite sectoare în care costurile de cercetare sau de investiții inițiale sunt relativ ridicate, de exemplu în sectorul aerospațial, al apărării, al științelor vieții sau al tehnologiei verzi ori al energiei din surse regenerabile, este posibil ca respectivul cuantum să nu fie suficient pentru a realiza toate rundele de investiții necesare și a pune întreprinderea nou-înființată sau IMM-ul pe o traiectorie de creștere durabilă. În consecință, în anumite condiții poate fi justificată autorizarea unui cuantum superior al investițiilor globale destinate întreprinderilor eligibile.

| 78. | Mai exact, măsurile de finanțare de risc pot să acorde sprijin care să depășească cuantumul total maxim prevăzut în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, cu condiția ca valoarea preconizată a finanțării să reflecte amploarea și natura deficitului de finanțare identificat și cuantificat în evaluarea ex ante în ceea ce privește sectoarele sau teritoriile vizate. În astfel de cazuri, Comisia va lua în considerare intensitatea ridicată a capitalului în sectoarele vizate și/sau costurile mai mari ale investițiilor în anumite zone geografice. |
| --- | --- |

78.

Mai exact, măsurile de finanțare de risc pot să acorde sprijin care să depășească cuantumul total maxim prevăzut în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, cu condiția ca valoarea preconizată a finanțării să reflecte amploarea și natura deficitului de finanțare identificat și cuantificat în evaluarea ex ante

(e)   Platforme alternative de tranzacționare care nu îndeplinesc condițiile prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare

Platforme alternative de tranzacționare care nu îndeplinesc condițiile prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare

| 79. | Comisia recunoaște faptul că platformele alternative de tranzacționare constituie o componentă importantă a pieței de finanțare a IMM-urilor, deoarece acestea atrag capital nou în IMM-uri și facilitează ieșirea investitorilor anteriori (51). Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare recunoaște importanța acestor platforme facilitându-le activitatea, fie prin stimulente fiscale destinate persoanelor fizice care investesc în întreprinderi cotate pe platformele respective, fie prin autorizarea ajutorului la înființare pentru operatorul platformei, cu condiția ca acesta să se încadreze în categoria întreprinderilor mici și până la anumite praguri. |
| --- | --- |

79.

Comisia recunoaște faptul că platformele alternative de tranzacționare constituie o componentă importantă a pieței de finanțare a IMM-urilor, deoarece acestea atrag capital nou în IMM-uri și facilitează ieșirea investitorilor anteriori (51

| 80. | Cu toate acestea, nu este neapărat necesar ca platformele alternative de tranzacționare să fie întreprinderi mici la momentul înființării. În mod similar, cuantumul maxim al ajutorului permis ca ajutor la înființare în temeiul Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare poate să nu fie suficient pentru a sprijini înființarea platformei. În plus, pentru a atrage suficiente resurse în vederea înființării noilor platforme și a desfășurării activității acestora, poate fi necesar să se acorde stimulente fiscale investitorilor corporativi. În fine, platforma poate admite la tranzacționare nu numai IMM-uri, ci și întreprinderi care depășesc pragurile stabilite în definiția IMM-urilor. |
| --- | --- |

80.

Cu toate acestea, nu este neapărat necesar ca platformele alternative de tranzacționare să fie întreprinderi mici la momentul înființării. În mod similar, cuantumul maxim al ajutorului permis ca ajutor la înființare în temeiul Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare poate să nu fie suficient pentru a sprijini înființarea platformei. În plus, pentru a atrage suficiente resurse în vederea înființării noilor platforme și a desfășurării activității acestora, poate fi necesar să se acorde stimulente fiscale investitorilor corporativi. În fine, platforma poate admite la tranzacționare nu numai IMM-uri, ci și întreprinderi care depășesc pragurile stabilite în definiția IMM-urilor.

| 81. | Prin urmare, în anumite condiții poate fi justificată autorizarea de stimulente fiscale pentru investitorii corporativi, în scopul de a sprijini operatorii de platforme care nu sunt întreprinderi mici, autorizarea de investiții destinate înființării de platforme alternative de tranzacționare al căror cuantum depășește limitele prevăzute pentru ajutorul la înființare în temeiul Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare sau autorizarea de ajutoare pentru platforme alternative de tranzacționare în care majoritatea instrumentelor financiare admise la tranzacționare sunt emise de IMM-uri. În aceste cazuri, evaluarea ex ante trebuie să demonstreze existența unei disfuncționalități specifice a pieței sau a unui alt obstacol relevant care afectează platformele respective de pe piața geografică relevantă. |
| --- | --- |

81.

Prin urmare, în anumite condiții poate fi justificată autorizarea de stimulente fiscale pentru investitorii corporativi, în scopul de a sprijini operatorii de platforme care nu sunt întreprinderi mici, autorizarea de investiții destinate înființării de platforme alternative de tranzacționare al căror cuantum depășește limitele prevăzute pentru ajutorul la înființare în temeiul Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare sau autorizarea de ajutoare pentru platforme alternative de tranzacționare în care majoritatea instrumentelor financiare admise la tranzacționare sunt emise de IMM-uri. În aceste cazuri, evaluarea ex ante

3.2.2.2.   Măsuri concepute pe baza unor parametri neconformi cu Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare

Măsuri concepute pe baza unor parametri neconformi cu Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare

(a)   Instrumente financiare cu o participare a investitorilor privați independenți sub ratele prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare

Instrumente financiare cu o participare a investitorilor privați independenți sub ratele prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare

| 82. | Disfuncționalitățile pieței sau alte obstacole relevante care afectează întreprinderile din anumite regiuni sau state membre pot fi mai pronunțate din cauza subdezvoltării relative a pieței de finanțare a IMM-urilor în zonele respective, în comparație cu alte regiuni din același stat membru, din alte state membre sau din lume. Acesta poate fi cazul mai ales în statele membre în care nu există o prezență consacrată a investitorilor tradiționali de capital de risc, a fondurilor de investiții în societăți necotate sau a investitorilor providențiali. În cazul măsurilor care vizează depășirea acestor bariere structurale, Comisia poate accepta un nivel de participare a investitorilor privați independenți care se situează sub ratele prevăzute la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, sub rezerva condiției de la punctul 25 din prezentele orientări. |
| --- | --- |

82.

Disfuncționalitățile pieței sau alte obstacole relevante care afectează întreprinderile din anumite regiuni sau state membre pot fi mai pronunțate din cauza subdezvoltării relative a pieței de finanțare a IMM-urilor în zonele respective, în comparație cu alte regiuni din același stat membru, din alte state membre sau din lume. Acesta poate fi cazul mai ales în statele membre în care nu există o prezență consacrată a investitorilor tradiționali de capital de risc, a fondurilor de investiții în societăți necotate sau a investitorilor providențiali. În cazul măsurilor care vizează depășirea acestor bariere structurale, Comisia poate accepta un nivel de participare a investitorilor privați independenți care se situează sub ratele prevăzute la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, sub rezerva condiției de la punctul 25 din prezentele orientări.

| 83. | Totodată, Comisia poate accepta și măsuri de finanțare de risc care prevăd un nivel de participare a investitorilor privați independenți sub ratele prevăzute la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare în eventualitatea unei disfuncționalități mai pronunțate a pieței sau a unui alt obstacol relevant, astfel cum au fost evidențiate de statul membru, în special în cazul în care măsurile respective vizează în mod specific IMM-urile care nu au efectuat încă prima lor vânzare comercială sau care se află în etapa de demonstrare a fiabilității conceptului, cu condiția ca o parte semnificativă a riscurilor investiției să fie suportată efectiv de investitorii privați participanți. |
| --- | --- |

83.

Totodată, Comisia poate accepta și măsuri de finanțare de risc care prevăd un nivel de participare a investitorilor privați independenți sub ratele prevăzute la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare în eventualitatea unei disfuncționalități mai pronunțate a pieței sau a unui alt obstacol relevant, astfel cum au fost evidențiate de statul membru, în special în cazul în care măsurile respective vizează în mod specific IMM-urile care nu au efectuat încă prima lor vânzare comercială sau care se află în etapa de demonstrare a fiabilității conceptului, cu condiția ca o parte semnificativă a riscurilor investiției să fie suportată efectiv de investitorii privați participanți.

(b)   Instrumente financiare care sunt concepute pe baza unor parametri care depășesc plafoanele prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare

Instrumente financiare care sunt concepute pe baza unor parametri care depășesc plafoanele prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare

| 84. | Pot beneficia de Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare numai măsurile cu parametri inegali de partajare a pierderilor între investitorii publici și cei privați care sunt concepute astfel încât să limiteze prima pierdere asumată de investitorii publici. În mod similar, în cazul garanțiilor, exceptarea pe categorii stabilește limite privind rata de garantare și pierderile totale asumate de investitorii publici. |
| --- | --- |

84.

Pot beneficia de Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare numai măsurile cu parametri inegali de partajare a pierderilor între investitorii publici și cei privați care sunt concepute astfel încât să limiteze prima pierdere asumată de investitorii publici. În mod similar, în cazul garanțiilor, exceptarea pe categorii stabilește limite privind rata de garantare și pierderile totale asumate de investitorii publici.

| 85. | Cu toate acestea, în anumite circumstanțe, prin adoptarea unei poziții de finanțare mai riscante, finanțarea publică le poate permite investitorilor privați sau creditorilor să furnizeze finanțare suplimentară. În evaluarea măsurilor concepute pe baza unor parametri financiari care depășesc plafoanele prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia va lua în considerare mai mulți factori, astfel cum se evidențiază în secțiunea 3.2.3.2 a prezentelor orientări. |
| --- | --- |

85.

Cu toate acestea, în anumite circumstanțe, prin adoptarea unei poziții de finanțare mai riscante, finanțarea publică le poate permite investitorilor privați sau creditorilor să furnizeze finanțare suplimentară. În evaluarea măsurilor concepute pe baza unor parametri financiari care depășesc plafoanele prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia va lua în considerare mai mulți factori, astfel cum se evidențiază în secțiunea 3.2.3.2 a prezentelor orientări.

(c)   Instrumente financiare, altele decât garanțiile, în cazul cărora investitorii, intermediarii financiari și administratorii acestora sunt selecționați prin favorizarea protecției împotriva evoluției negative în raport cu participarea asimetrică la profit

Instrumente financiare, altele decât garanțiile, în cazul cărora investitorii, intermediarii financiari și administratorii acestora sunt selecționați prin favorizarea protecției împotriva evoluției negative în raport cu participarea asimetrică la profit

| 86. | În conformitate cu articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, selecția intermediarilor financiari, precum și cea a investitorilor sau a administratorilor fondurilor trebuie să se bazeze pe un proces deschis, transparent și nediscriminatoriu, care să stabilească în mod clar obiectivele în materie de politică pe care le vizează măsura și tipul de parametri financiari concepuți pentru îndeplinirea obiectivelor respective. Aceasta înseamnă că intermediarii financiari sau administratorii lor trebuie să fie selecționați printr-o procedură conformă cu Directiva 2014/24/UE. Dacă directiva menționată anterior nu este aplicabilă, procedura de selecție trebuie să fie de așa natură încât să asigure cea mai mare varietate de opțiuni posibilă în rândul intermediarilor financiari calificați sau al administratorilor calificați ai fondurilor. În special, o astfel de procedură trebuie să permită statului membru în cauză să compare termenele și condițiile negociate între intermediarii financiari sau administratorii fondurilor și potențialii investitori privați, astfel încât să se asigure faptul că măsura de finanțare de risc atrage investitori privați cu cel mai mic ajutor de stat posibil sau cu o deviere minimă de la condițiile pari passu, pe baza unei strategii realiste de investiții. |
| --- | --- |

86.

În conformitate cu articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, selecția intermediarilor financiari, precum și cea a investitorilor sau a administratorilor fondurilor trebuie să se bazeze pe un proces deschis, transparent și nediscriminatoriu, care să stabilească în mod clar obiectivele în materie de politică pe care le vizează măsura și tipul de parametri financiari concepuți pentru îndeplinirea obiectivelor respective. Aceasta înseamnă că intermediarii financiari sau administratorii lor trebuie să fie selecționați printr-o procedură conformă cu Directiva 2014/24/UE. Dacă directiva menționată anterior nu este aplicabilă, procedura de selecție trebuie să fie de așa natură încât să asigure cea mai mare varietate de opțiuni posibilă în rândul intermediarilor financiari calificați sau al administratorilor calificați ai fondurilor. În special, o astfel de procedură trebuie să permită statului membru în cauză să compare termenele și condițiile negociate între intermediarii financiari sau administratorii fondurilor și potențialii investitori privați, astfel încât să se asigure faptul că măsura de finanțare de risc atrage investitori privați cu cel mai mic ajutor de stat posibil sau cu o deviere minimă de la condițiile pari passu

| 87. | În temeiul articolului 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, criteriile aplicabile pentru selecționarea administratorilor trebuie să includă o cerință în temeiul căreia, în cazul altor instrumente decât garanțiile, „se va prefera participarea (...) la profit în locul protecției împotriva evoluției negative” în scopul de a limita asumarea excesivă de riscuri de către administratorul care selecționează întreprinderile în care se efectuează investiția. Această cerință are scopul de a garanta că oricare ar fi forma instrumentului financiar prevăzut de măsură, orice tratament preferențial acordat investitorilor sau creditorilor privați trebuie să fie evaluat în raport cu interesul public care constă în asigurarea caracterului reînnoibil al capitalului public angajat și a viabilității financiare pe termen lung a măsurii. |
| --- | --- |

87.

În temeiul articolului 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, criteriile aplicabile pentru selecționarea administratorilor trebuie să includă o cerință în temeiul căreia, în cazul altor instrumente decât garanțiile, „se va prefera participarea (...) la profit în locul protecției împotriva evoluției negative” în scopul de a limita asumarea excesivă de riscuri de către administratorul care selecționează întreprinderile în care se efectuează investiția. Această cerință are scopul de a garanta că oricare ar fi forma instrumentului financiar prevăzut de măsură, orice tratament preferențial acordat investitorilor sau creditorilor privați trebuie să fie evaluat în raport cu interesul public care constă în asigurarea caracterului reînnoibil al capitalului public angajat și a viabilității financiare pe termen lung a măsurii.

| 88. | Cu toate acestea, în anumite situații, se poate dovedi a fi necesar să se privilegieze protecția împotriva evoluției negative, și anume atunci când măsura vizează întreprinderi nou-înființate sau anumite sectoare în care rata de nerambursare în cazul IMM-urilor este ridicată. Acesta poate fi cazul măsurilor care vizează sectoarele care se confruntă cu importante obstacole de natură tehnologică sau sectoarele în care întreprinderile depind în foarte mare măsură de proiecte unice care necesită investiții inițiale importante și care implică un grad ridicat de expunere la risc, cum ar fi ecosistemul aerospațial și al apărării, precum și industriile culturale și creative. Preferința pentru mecanismele de protecție împotriva evoluției negative poate fi, de asemenea, justificată în cazul măsurilor puse în aplicare prin intermediul unui fond de fonduri și care au drept obiectiv atragerea investitorilor privați la nivelul respectiv sau în cazul măsurilor care vizează IMM-urile care nu au efectuat încă prima lor vânzare comercială sau care se află în etapa de demonstrare a fiabilității conceptului. |
| --- | --- |

88.

Cu toate acestea, în anumite situații, se poate dovedi a fi necesar să se privilegieze protecția împotriva evoluției negative, și anume atunci când măsura vizează întreprinderi nou-înființate sau anumite sectoare în care rata de nerambursare în cazul IMM-urilor este ridicată. Acesta poate fi cazul măsurilor care vizează sectoarele care se confruntă cu importante obstacole de natură tehnologică sau sectoarele în care întreprinderile depind în foarte mare măsură de proiecte unice care necesită investiții inițiale importante și care implică un grad ridicat de expunere la risc, cum ar fi ecosistemul aerospațial și al apărării, precum și industriile culturale și creative. Preferința pentru mecanismele de protecție împotriva evoluției negative poate fi, de asemenea, justificată în cazul măsurilor puse în aplicare prin intermediul unui fond de fonduri și care au drept obiectiv atragerea investitorilor privați la nivelul respectiv sau în cazul măsurilor care vizează IMM-urile care nu au efectuat încă prima lor vânzare comercială sau care se află în etapa de demonstrare a fiabilității conceptului.

(d)   Stimulente fiscale pentru investitorii corporativi, inclusiv intermediarii financiari sau administratorii acestora care acționează în calitate de coinvestitori

Stimulente fiscale pentru investitorii corporativi, inclusiv intermediarii financiari sau administratorii acestora care acționează în calitate de coinvestitori

| 89. | În timp ce Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare reglementează stimulentele fiscale acordate investitorilor privați independenți care sunt persoane fizice, în sensul articolului 2 din regulamentul menționat, care furnizează, în mod direct sau indirect, finanțare de risc întreprinderilor nou-înființate și IMM-urilor eligibile, statele membre pot considera oportun să instituie măsuri de acordare a unor stimulente similare investitorilor privați independenți care sunt investitori corporativi. Diferența constă în faptul că investitorii corporativi sunt întreprinderi în sensul articolului 107 din tratat. Prin urmare, măsura trebuie să facă obiectul unor restricții specifice (astfel cum se prevede în secțiunile 3.2.3.3 și 3.2.4.2) pentru a se asigura că ajutorul la nivelul investitorilor corporativi rămâne proporțional și are un efect stimulativ real. |
| --- | --- |

89.

În timp ce Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare reglementează stimulentele fiscale acordate investitorilor privați independenți care sunt persoane fizice, în sensul articolului 2 din regulamentul menționat, care furnizează, în mod direct sau indirect, finanțare de risc întreprinderilor nou-înființate și IMM-urilor eligibile, statele membre pot considera oportun să instituie măsuri de acordare a unor stimulente similare investitorilor privați independenți care sunt investitori corporativi. Diferența constă în faptul că investitorii corporativi sunt întreprinderi în sensul articolului 107 din tratat. Prin urmare, măsura trebuie să facă obiectul unor restricții specifice (astfel cum se prevede în secțiunile 3.2.3.3 și 3.2.4.2) pentru a se asigura că ajutorul la nivelul investitorilor corporativi rămâne proporțional și are un efect stimulativ real.

| 90. | Intermediarii financiari și administratorii acestora pot beneficia de un stimulent fiscal numai în măsura în care acționează în calitate de coinvestitori sau de cocreditori. Nu se pot acorda stimulente fiscale pentru serviciile prestate de intermediarii financiari sau de administratorii acestora în vederea punerii în aplicare a măsurii. |
| --- | --- |

90.

Intermediarii financiari și administratorii acestora pot beneficia de un stimulent fiscal numai în măsura în care acționează în calitate de coinvestitori sau de cocreditori. Nu se pot acorda stimulente fiscale pentru serviciile prestate de intermediarii financiari sau de administratorii acestora în vederea punerii în aplicare a măsurii.

3.2.3.   Adecvarea măsurii de ajutor

Adecvarea măsurii de ajutor

| 91. | Măsura de ajutor propusă trebuie să constituie un instrument de politică adecvat pentru atingerea obiectivului urmărit al ajutorului, ceea ce înseamnă că nu trebuie să existe un instrument de politică sau un instrument de ajutor mai potrivite care permit obținerea acelorași rezultate în condițiile unui efect de denaturare mai redus. |
| --- | --- |

91.

Măsura de ajutor propusă trebuie să constituie un instrument de politică adecvat pentru atingerea obiectivului urmărit al ajutorului, ceea ce înseamnă că nu trebuie să existe un instrument de politică sau un instrument de ajutor mai potrivite care permit obținerea acelorași rezultate în condițiile unui efect de denaturare mai redus.

3.2.3.1.   Caracterul adecvat în comparație cu alte instrumente de politică și cu alte instrumente de ajutor

Caracterul adecvat în comparație cu alte instrumente de politică și cu alte instrumente de ajutor

| 92. | Pentru a înlătura disfuncționalitatea identificată a pieței sau un alt obstacol relevant și a contribui la realizarea obiectivelor în materie de politică pe care le vizează, măsura de finanțare de risc propusă trebuie să fie un instrument adecvat. Alegerea formei specifice a măsurii de finanțare de risc trebuie să fie justificată în mod corespunzător în baza elementelor de probă prezentate de statul membru în evaluarea ex ante. |
| --- | --- |

92.

Pentru a înlătura disfuncționalitatea identificată a pieței sau un alt obstacol relevant și a contribui la realizarea obiectivelor în materie de politică pe care le vizează, măsura de finanțare de risc propusă trebuie să fie un instrument adecvat. Alegerea formei specifice a măsurii de finanțare de risc trebuie să fie justificată în mod corespunzător în baza elementelor de probă prezentate de statul membru în evaluarea ex ante

| 93. | Într-o primă etapă, Comisia va analiza dacă și în ce grad măsura de finanțare de risc poate fi considerată un instrument adecvat în comparație cu alte instrumente de politică menite să încurajeze furnizarea de finanțare de risc către întreprinderile eligibile. Ajutoarele de stat nu constituie singurul instrument de politică aflat la dispoziția statelor membre în scopul de a facilita furnizarea de finanțare de risc pentru întreprinderile eligibile. Statele membre pot utiliza alte instrumente complementare de politică, atât din perspectiva ofertei, cât și a cererii, cum ar fi măsuri de reglementare care să faciliteze funcționarea piețelor financiare, măsuri care să îmbunătățească mediul de afaceri, servicii de consiliere în materie de pregătire pentru investiții sau în materie de investiții publice care să fie conforme cerințelor testului operatorului economic privat în economia de piață. |
| --- | --- |

93.

Într-o primă etapă, Comisia va analiza dacă și în ce grad măsura de finanțare de risc poate fi considerată un instrument adecvat în comparație cu alte instrumente de politică menite să încurajeze furnizarea de finanțare de risc către întreprinderile eligibile. Ajutoarele de stat nu constituie singurul instrument de politică aflat la dispoziția statelor membre în scopul de a facilita furnizarea de finanțare de risc pentru întreprinderile eligibile. Statele membre pot utiliza alte instrumente complementare de politică, atât din perspectiva ofertei, cât și a cererii, cum ar fi măsuri de reglementare care să faciliteze funcționarea piețelor financiare, măsuri care să îmbunătățească mediul de afaceri, servicii de consiliere în materie de pregătire pentru investiții sau în materie de investiții publice care să fie conforme cerințelor testului operatorului economic privat în economia de piață.

| 94. | Într-o a doua etapă, Comisia va analiza dacă măsura propusă este mai adecvată decât instrumentele alternative de ajutor de stat care vizează remedierea aceleiași disfuncționalități a pieței sau înlăturarea aceluiași obstacol relevant. În acest sens, în general se consideră că instrumentele financiare denaturează mai puțin concurența în comparație cu granturile directe și, în consecință, constituie un instrument mai adecvat. Cu toate acestea, ajutorul de stat pentru facilitarea furnizării de finanțare de risc poate fi acordat sub diverse forme, cum ar fi instrumentele fiscale selective sau instrumentele financiare subcomerciale, inclusiv o serie de instrumente de capital, de datorie sau de garantare cu diferite caracteristici de risc și de rentabilitate, precum și diverse moduri de punere în aplicare și diverse structuri de finanțare, a căror oportunitate depinde de natura întreprinderilor vizate și de deficitul de finanțare. Prin urmare, Comisia va evalua dacă măsura prevede o structură eficientă de finanțare, luând în considerare strategia de investiții a fondului, astfel încât să asigure operațiuni viabile. |
| --- | --- |

94.

Într-o a doua etapă, Comisia va analiza dacă măsura propusă este mai adecvată decât instrumentele alternative de ajutor de stat care vizează remedierea aceleiași disfuncționalități a pieței sau înlăturarea aceluiași obstacol relevant. În acest sens, în general se consideră că instrumentele financiare denaturează mai puțin concurența în comparație cu granturile directe și, în consecință, constituie un instrument mai adecvat. Cu toate acestea, ajutorul de stat pentru facilitarea furnizării de finanțare de risc poate fi acordat sub diverse forme, cum ar fi instrumentele fiscale selective sau instrumentele financiare subcomerciale, inclusiv o serie de instrumente de capital, de datorie sau de garantare cu diferite caracteristici de risc și de rentabilitate, precum și diverse moduri de punere în aplicare și diverse structuri de finanțare, a căror oportunitate depinde de natura întreprinderilor vizate și de deficitul de finanțare. Prin urmare, Comisia va evalua dacă măsura prevede o structură eficientă de finanțare, luând în considerare strategia de investiții a fondului, astfel încât să asigure operațiuni viabile.

| 95. | În această privință, Comisia va aprecia în mod pozitiv măsurile care implică fonduri suficient de mari în ceea ce privește dimensiunea portofoliului, acoperirea geografică, în special în cazul în care își desfășoară activitatea în mai multe state membre, și diversificarea portofoliului, deoarece astfel de fonduri pot să fie mai eficiente și, prin urmare, mai atractive pentru investitorii privați, în comparație cu fondurile mai mici. Anumite fonduri de fonduri pot să îndeplinească condițiile respective, în contextul în care costurile globale de administrare care rezultă din diferitele niveluri de intermediere sunt compensate de o creștere substanțială a eficienței. |
| --- | --- |

95.

În această privință, Comisia va aprecia în mod pozitiv măsurile care implică fonduri suficient de mari în ceea ce privește dimensiunea portofoliului, acoperirea geografică, în special în cazul în care își desfășoară activitatea în mai multe state membre, și diversificarea portofoliului, deoarece astfel de fonduri pot să fie mai eficiente și, prin urmare, mai atractive pentru investitorii privați, în comparație cu fondurile mai mici. Anumite fonduri de fonduri pot să îndeplinească condițiile respective, în contextul în care costurile globale de administrare care rezultă din diferitele niveluri de intermediere sunt compensate de o creștere substanțială a eficienței.

3.2.3.2.   Condiții pentru stabilirea caracterului adecvat al instrumentelor financiare

Condiții pentru stabilirea caracterului adecvat al instrumentelor financiare

| 96. | Pentru a stabili caracterul adecvat al instrumentelor financiare ai căror parametrii de concepere nu intră în domeniul de aplicare al Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia va lua în considerare condițiile prevăzute la punctele 97-121 din prezentele orientări. |
| --- | --- |

96.

Pentru a stabili caracterul adecvat al instrumentelor financiare ai căror parametrii de concepere nu intră în domeniul de aplicare al Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia va lua în considerare condițiile prevăzute la punctele 97-121 din prezentele orientări.

| 97. | În primul rând, măsura trebuie să mobilizeze fonduri suplimentare de la participanții pe piață. Existența unor rate ale investițiilor private independente minime sub nivelul celor prevăzute la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare poate fi justificată numai în contextul în care în evaluarea ex ante se constată o disfuncționalitate mai pronunțată a pieței sau un alt obstacol relevant (a se vedea secțiunea 3.2.1). În acest sens, evaluarea ex ante ar trebui să ofere, de asemenea, o evaluare suficient de detaliată a nivelului și a structurii ofertei de finanțare privată pentru tipul de întreprindere eligibilă în zona geografică relevantă (a se vedea punctul 63). În plus, trebuie să se demonstreze că măsura mobilizează resurse private suplimentare care altfel nu ar fi fost furnizate sau ar fi fost furnizate sub altă formă ori în alte condiții sau în alt cuantum. |
| --- | --- |

97.

În primul rând, măsura trebuie să mobilizeze fonduri suplimentare de la participanții pe piață. Existența unor rate ale investițiilor private independente minime sub nivelul celor prevăzute la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare poate fi justificată numai în contextul în care în evaluarea ex ante

ex ante

| 98. | În cazul măsurilor de finanțare de risc care vizează în mod specific întreprinderile nou-înființate și IMM-urile care nu au funcționat pe nicio piață (52), Comisia poate să accepte faptul că nivelul participării private independente este mai scăzut decât ratele prevăzute. În schimb, în cazul unor astfel de obiective-țintă de investiții Comisia poate să accepte faptul că participarea privată nu are un caracter independent și anume, este furnizată, de exemplu, de către proprietarul întreprinderii beneficiare. În cazuri justificate în mod corespunzător, Comisia poate să accepte, de asemenea, niveluri ale participării private mai scăzute decât cele prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare în ceea ce privește întreprinderile eligibile care au funcționat pe o piață pe o perioadă care nu depășește perioada de eligibilitate stabilită la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, pe baza elementelor de probă de natură economică furnizate în evaluarea ex ante în ceea ce privește disfuncționalitatea pieței relevantă sau un alt obstacol relevant. |
| --- | --- |

98.

În cazul măsurilor de finanțare de risc care vizează în mod specific întreprinderile nou-înființate și IMM-urile care nu au funcționat pe nicio piață (52

ex ante

| 99. | O măsură de finanțare de risc care vizează întreprinderi eligibile care la momentul primei investiții de finanțare de risc au funcționat pe orice piață pe o perioadă mai mare decât perioada de eligibilitate stabilită la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare trebuie să conțină restricții corespunzătoare în ceea ce privește termenele sau alte criterii obiective de natură calitativă referitoare la etapa de dezvoltare a întreprinderilor-țintă. În cazul unor astfel de obiective-țintă de investiții, Comisia ar solicita, în mod normal, o rată minimă a participării private de 60 %. |
| --- | --- |

99.

O măsură de finanțare de risc care vizează întreprinderi eligibile care la momentul primei investiții de finanțare de risc au funcționat pe orice piață pe o perioadă mai mare decât perioada de eligibilitate stabilită la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare trebuie să conțină restricții corespunzătoare în ceea ce privește termenele sau alte criterii obiective de natură calitativă referitoare la etapa de dezvoltare a întreprinderilor-țintă. În cazul unor astfel de obiective-țintă de investiții, Comisia ar solicita, în mod normal, o rată minimă a participării private de 60 %.

| 100. | În al doilea rând, împreună cu nivelul propus de participare privată, Comisia va lua, de asemenea, în considerare modul în care sunt partajate riscurile și randamentele între investitorii publici și cei privați. În această privință, Comisia va aprecia în mod pozitiv măsurile în cadrul cărora pierderile sunt partajate în condiții pari passu între investitori, iar investitorii privați beneficiază numai de stimulente legate de evoluția pozitivă. Comisia va ține seama în mod corespunzător de faptul că, având în vedere disfuncționalitățile mai grave ale pieței, ar putea fi totuși necesară partajarea pierderilor pe o altă bază decât pari passu. În principiu, cu cât partajarea riscurilor și a randamentelor se apropie mai mult de practicile comerciale efective, cu atât este mai probabil ca Comisia să accepte un nivel mai scăzut al participării private. |
| --- | --- |

100.

În al doilea rând, împreună cu nivelul propus de participare privată, Comisia va lua, de asemenea, în considerare modul în care sunt partajate riscurile și randamentele între investitorii publici și cei privați. În această privință, Comisia va aprecia în mod pozitiv măsurile în cadrul cărora pierderile sunt partajate în condiții pari passu

pari passu

| 101. | În al treilea rând, Comisia va avea în vedere nivelul structurii de finanțare la care măsura intenționează să mobilizeze investiții private. La nivelul fondurilor de fonduri, capacitatea de a atrage finanțare privată poate să depindă de o utilizare pe scară mai largă a mecanismelor de protecție împotriva evoluției negative. În schimb, o dependență excesivă de astfel de mecanisme poate să denatureze selecția întreprinderilor eligibile și să ducă la obținerea de rezultate ineficiente în cazul în care investitorii privați intervin la nivelul investițiilor în întreprinderi și pentru fiecare operațiune în parte. |
| --- | --- |

101.

În al treilea rând, Comisia va avea în vedere nivelul structurii de finanțare la care măsura intenționează să mobilizeze investiții private. La nivelul fondurilor de fonduri, capacitatea de a atrage finanțare privată poate să depindă de o utilizare pe scară mai largă a mecanismelor de protecție împotriva evoluției negative. În schimb, o dependență excesivă de astfel de mecanisme poate să denatureze selecția întreprinderilor eligibile și să ducă la obținerea de rezultate ineficiente în cazul în care investitorii privați intervin la nivelul investițiilor în întreprinderi și pentru fiecare operațiune în parte.

| 102. | Atunci când evaluează adecvarea modului specific în care măsura este concepută, Comisia poate lua în considerare importanța riscului rezidual suportat de investitorii privați selecționați în ceea ce privește pierderile așteptate și neașteptate asumate de investitorul public, precum și în ceea ce privește echilibrarea rentabilităților scontate între investitorul public și investitorii privați. Prin urmare, un profil diferit de risc și de randament ar putea fi acceptat în cazul în care acesta maximizează cuantumul investițiilor private, fără a afecta însă natura firească a deciziilor de investiții, și anume obținerea de profit. |
| --- | --- |

102.

Atunci când evaluează adecvarea modului specific în care măsura este concepută, Comisia poate lua în considerare importanța riscului rezidual suportat de investitorii privați selecționați în ceea ce privește pierderile așteptate și neașteptate asumate de investitorul public, precum și în ceea ce privește echilibrarea rentabilităților scontate între investitorul public și investitorii privați. Prin urmare, un profil diferit de risc și de randament ar putea fi acceptat în cazul în care acesta maximizează cuantumul investițiilor private, fără a afecta însă natura firească a deciziilor de investiții, și anume obținerea de profit.

| 103. | În al patrulea rând, natura exactă a stimulentelor trebuie să fie stabilită printr-un proces deschis, transparent și nediscriminatoriu de selecție a intermediarilor financiari, precum și a administratorilor de fonduri sau a investitorilor. În aceeași ordine de idei, administratorii fondurilor de fonduri ar trebui să aibă obligația de a se angaja din punct de vedere juridic în cadrul mandatului lor de investiții să stabilească, printr-un proces competitiv de selecție a intermediarilor financiari eligibili, a administratorilor de fonduri eligibili sau a investitorilor eligibili, condițiile preferențiale care s-ar putea aplica la nivelul subfondurilor. |
| --- | --- |

103.

În al patrulea rând, natura exactă a stimulentelor trebuie să fie stabilită printr-un proces deschis, transparent și nediscriminatoriu de selecție a intermediarilor financiari, precum și a administratorilor de fonduri sau a investitorilor. În aceeași ordine de idei, administratorii fondurilor de fonduri ar trebui să aibă obligația de a se angaja din punct de vedere juridic în cadrul mandatului lor de investiții să stabilească, printr-un proces competitiv de selecție a intermediarilor financiari eligibili, a administratorilor de fonduri eligibili sau a investitorilor eligibili, condițiile preferențiale care s-ar putea aplica la nivelul subfondurilor.

| 104. | Pentru a dovedi necesitatea condițiilor financiare specifice care stau la baza modului în care a fost concepută măsura, este posibil să se impună statelor membre obligația de a prezenta elemente de probă care să demonstreze că, în cadrul procesului de selecție a investitorilor privați, toți participanții la proces au solicitat condiții care nu s-ar încadra în domeniul de aplicare al Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare sau că procedura de ofertare a fost neconcludentă. |
| --- | --- |

104.

Pentru a dovedi necesitatea condițiilor financiare specifice care stau la baza modului în care a fost concepută măsura, este posibil să se impună statelor membre obligația de a prezenta elemente de probă care să demonstreze că, în cadrul procesului de selecție a investitorilor privați, toți participanții la proces au solicitat condiții care nu s-ar încadra în domeniul de aplicare al Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare sau că procedura de ofertare a fost neconcludentă.

| 105. | În al cincilea rând, intermediarul financiar sau administratorul fondului poate să coinvestească alături de statul membru, atât timp cât termenele și condițiile coinvestiției respective sunt de așa natură încât să excludă orice conflict de interese potențial. Intermediarului financiar trebuie să îi revină cel puțin 10 % din tranșa care suportă prima pierdere. O astfel de coinvestiție ar putea să contribuie la asigurarea faptului că deciziile de investiții sunt aliniate la obiectivele-țintă relevante în materie de politică. Unul dintre criteriile de selecție poate să fie capacitatea administratorului de a efectua investiții din resursele proprii. |
| --- | --- |

105.

În al cincilea rând, intermediarul financiar sau administratorul fondului poate să coinvestească alături de statul membru, atât timp cât termenele și condițiile coinvestiției respective sunt de așa natură încât să excludă orice conflict de interese potențial. Intermediarului financiar trebuie să îi revină cel puțin 10 % din tranșa care suportă prima pierdere. O astfel de coinvestiție ar putea să contribuie la asigurarea faptului că deciziile de investiții sunt aliniate la obiectivele-țintă relevante în materie de politică. Unul dintre criteriile de selecție poate să fie capacitatea administratorului de a efectua investiții din resursele proprii.

| 106. | În al șaselea rând, măsurile de finanțare de risc care utilizează instrumente de datorie trebuie să prevadă un mecanism care să asigure faptul că intermediarul financiar transferă avantajul pe care îl primește din partea statului către întreprinderile care sunt beneficiari finali, de exemplu sub forma unor rate ale dobânzii mai scăzute, reducerea cerințelor în materie de garanții sau o combinație între cele două. Intermediarul financiar poate, de asemenea, să transfere avantajul prin efectuarea de investiții în întreprinderi care, cu toate că sunt potențial viabile, conform criteriilor interne de rating ale intermediarului financiar, s-ar încadra într-o clasă de risc în care intermediarul nu ar investi în absența măsurii de finanțare de risc. Mecanismul de transfer trebuie să includă proceduri de monitorizare adecvate, precum și un mecanism de recuperare (53) sau un mecanism contractual echivalent. |
| --- | --- |

106.

În al șaselea rând, măsurile de finanțare de risc care utilizează instrumente de datorie trebuie să prevadă un mecanism care să asigure faptul că intermediarul financiar transferă avantajul pe care îl primește din partea statului către întreprinderile care sunt beneficiari finali, de exemplu sub forma unor rate ale dobânzii mai scăzute, reducerea cerințelor în materie de garanții sau o combinație între cele două. Intermediarul financiar poate, de asemenea, să transfere avantajul prin efectuarea de investiții în întreprinderi care, cu toate că sunt potențial viabile, conform criteriilor interne de rating ale intermediarului financiar, s-ar încadra într-o clasă de risc în care intermediarul nu ar investi în absența măsurii de finanțare de risc. Mecanismul de transfer trebuie să includă proceduri de monitorizare adecvate, precum și un mecanism de recuperare (53

| 107. | În fine, pentru a garanta că intermediarii financiari implicați în măsura de finanțare de risc îndeplinesc obiectivele relevante, strategia de investiții a intermediarului financiar trebuie să fie în concordanță cu obiectivele măsurii. În cadrul procesului de selecție, intermediarii financiari trebuie să facă dovada modului în care propunerea lor de strategie de investiții poate contribui la îndeplinirea obiectivelor și a țintelor. De asemenea, statul membru trebuie să asigure faptul că strategia de investiții a intermediarilor este în permanență în concordanță cu țintele convenite, de exemplu prin intermediul unor mecanisme corespunzătoare de monitorizare și raportare și prin participarea reprezentanților investitorilor publici în cadrul organismelor de reprezentare ale intermediarului financiar, cum ar fi consiliul de supraveghere sau consiliul consultativ. O structură adecvată de guvernanță trebuie să garanteze faptul că aducerea unor modificări semnificative strategiei de investiții necesită aprobarea prealabilă a statului membru. Pentru a se evita orice îndoială, statul membru nu poate să participe în mod direct la deciziile individuale de investiții și de cesionare. |
| --- | --- |

107.

În fine, pentru a garanta că intermediarii financiari implicați în măsura de finanțare de risc îndeplinesc obiectivele relevante, strategia de investiții a intermediarului financiar trebuie să fie în concordanță cu obiectivele măsurii. În cadrul procesului de selecție, intermediarii financiari trebuie să facă dovada modului în care propunerea lor de strategie de investiții poate contribui la îndeplinirea obiectivelor și a țintelor. De asemenea, statul membru trebuie să asigure faptul că strategia de investiții a intermediarilor este în permanență în concordanță cu țintele convenite, de exemplu prin intermediul unor mecanisme corespunzătoare de monitorizare și raportare și prin participarea reprezentanților investitorilor publici în cadrul organismelor de reprezentare ale intermediarului financiar, cum ar fi consiliul de supraveghere sau consiliul consultativ. O structură adecvată de guvernanță trebuie să garanteze faptul că aducerea unor modificări semnificative strategiei de investiții necesită aprobarea prealabilă a statului membru. Pentru a se evita orice îndoială, statul membru nu poate să participe în mod direct la deciziile individuale de investiții și de cesionare.

| 108. | În cadrul măsurii de finanțare de risc, statele membre pot să utilizeze o serie de instrumente financiare, cum ar fi instrumentele de investiții de capital și de cvasicapital, instrumentele de creditare sau garanțiile care nu sunt acordate în condiții pari passu. Punctele 109-121 prezintă elementele pe care Comisia le va lua în considerare în cadrul evaluării sale cu privire la astfel de instrumente financiare specifice. |
| --- | --- |

108.

În cadrul măsurii de finanțare de risc, statele membre pot să utilizeze o serie de instrumente financiare, cum ar fi instrumentele de investiții de capital și de cvasicapital, instrumentele de creditare sau garanțiile care nu sunt acordate în condiții pari passu

(a)   Investiții de capital

Investiții de capital

| 109. | Instrumentele de investiții de capital pot lua forma unor investiții de capital sau de cvasicapital într-o întreprindere, prin care investitorul dobândește dreptul de proprietate asupra întreprinderii respective (unei părți din întreprinderea respectivă) (54). |
| --- | --- |

109.

Instrumentele de investiții de capital pot lua forma unor investiții de capital sau de cvasicapital într-o întreprindere, prin care investitorul dobândește dreptul de proprietate asupra întreprinderii respective (unei părți din întreprinderea respectivă) (54

| 110. | Instrumentele de capital pot avea diverse caracteristici asimetrice, oferind un tratament diferențiat investitorilor, deoarece unii dintre aceștia pot participa într-o măsură mai mare la risc și la randamente decât alții. Pentru a atenua riscurile investitorilor privați, măsura poate oferi protecție în cazul unei evoluții favorabile (investitorul public renunță la o parte din rentabilitate) sau protecție împotriva unei părți din pierderi (limitarea pierderilor pentru investitorul privat) sau o combinație între cele două. |
| --- | --- |

110.

Instrumentele de capital pot avea diverse caracteristici asimetrice, oferind un tratament diferențiat investitorilor, deoarece unii dintre aceștia pot participa într-o măsură mai mare la risc și la randamente decât alții. Pentru a atenua riscurile investitorilor privați, măsura poate oferi protecție în cazul unei evoluții favorabile (investitorul public renunță la o parte din rentabilitate) sau protecție împotriva unei părți din pierderi (limitarea pierderilor pentru investitorul privat) sau o combinație între cele două.

| 111. | Comisia consideră că stimulentele legate de evoluția pozitivă contribuie la o mai bună aliniere a intereselor între investitorii publici și cei privați. În schimb, protecția împotriva evoluției negative, în cazul căreia investitorul public poate fi expus riscului unor rezultate nesatisfăcătoare, poate avea drept consecință apariția unor discrepanțe între interese și selecția negativă de către intermediarii financiari sau de către investitori. |
| --- | --- |

111.

Comisia consideră că stimulentele legate de evoluția pozitivă contribuie la o mai bună aliniere a intereselor între investitorii publici și cei privați. În schimb, protecția împotriva evoluției negative, în cazul căreia investitorul public poate fi expus riscului unor rezultate nesatisfăcătoare, poate avea drept consecință apariția unor discrepanțe între interese și selecția negativă de către intermediarii financiari sau de către investitori.

| 112. | Comisia consideră că instrumentele de capital cu rentabilitate plafonată (55), cu opțiune call (56) și cu împărțirea asimetrică a veniturilor în numerar (57) oferă stimulente adecvate, în special în situațiile caracterizate de existența unei disfuncționalități a pieței de o gravitate mai redusă. |
| --- | --- |

112.

Comisia consideră că instrumentele de capital cu rentabilitate plafonată (55

56

57

| 113. | Instrumentele de capital cu parametri inegali de partajare a pierderilor care depășesc limitele prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare pot fi justificate numai pentru măsuri care remediază disfuncționalitățile grave ale pieței, de exemplu în sectoarele de înaltă tehnologie, sau alte obstacole relevante identificate în evaluarea ex ante, cum ar fi măsurile care vizează în mod preponderent întreprinderile nou-înființate și IMM-urile care nu au efectuat încă prima lor vânzare comercială sau aflate în etapa de demonstrare a fiabilității conceptului. Pentru evitarea unei protecții ample împotriva riscului de evoluție negativă, tranșa care suportă prima pierdere care revine investitorului public trebuie să fie plafonată. |
| --- | --- |

113.

Instrumentele de capital cu parametri inegali de partajare a pierderilor care depășesc limitele prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare pot fi justificate numai pentru măsuri care remediază disfuncționalitățile grave ale pieței, de exemplu în sectoarele de înaltă tehnologie, sau alte obstacole relevante identificate în evaluarea ex ante

(b)   Instrumente de datorie finanțate: împrumuturi

Instrumente de datorie finanțate: împrumuturi

| 114. | O măsură de finanțare de risc poate să vizeze acordarea de împrumuturi fie la nivelul intermediarilor financiari, fie la nivelul beneficiarilor finali. |
| --- | --- |

114.

O măsură de finanțare de risc poate să vizeze acordarea de împrumuturi fie la nivelul intermediarilor financiari, fie la nivelul beneficiarilor finali.

| 115. | Instrumentele de datorie finanțate pot lua diferite forme, inclusiv împrumuturi subordonate și împrumuturi cu partajarea riscurilor de portofoliu. Împrumuturile subordonate pot fi acordate intermediarilor financiari pentru a-și consolida structura de capital, cu scopul de a oferi finanțare suplimentară întreprinderilor eligibile. Împrumuturile cu partajarea riscurilor de portofoliu sunt menite să ofere împrumuturi intermediarilor financiari care se angajează să cofinanțeze un portofoliu de noi împrumuturi sau leasinguri pentru întreprinderile eligibile până la o anumită rată de cofinanțare în combinație cu partajarea riscurilor de credit ale portofoliului pentru fiecare împrumut (sau leasing) în parte. În ambele cazuri, intermediarul financiar acționează în calitate de coinvestitor în întreprinderile eligibile, dar beneficiază de un tratament preferențial în raport cu investitorul sau creditorul public, deoarece instrumentul îi diminuează gradul de expunere la riscurile de credit care rezultă din portofoliul de împrumuturi suport. |
| --- | --- |

115.

Instrumentele de datorie finanțate pot lua diferite forme, inclusiv împrumuturi subordonate și împrumuturi cu partajarea riscurilor de portofoliu. Împrumuturile subordonate pot fi acordate intermediarilor financiari pentru a-și consolida structura de capital, cu scopul de a oferi finanțare suplimentară întreprinderilor eligibile. Împrumuturile cu partajarea riscurilor de portofoliu sunt menite să ofere împrumuturi intermediarilor financiari care se angajează să cofinanțeze un portofoliu de noi împrumuturi sau leasinguri pentru întreprinderile eligibile până la o anumită rată de cofinanțare în combinație cu partajarea riscurilor de credit ale portofoliului pentru fiecare împrumut (sau leasing) în parte. În ambele cazuri, intermediarul financiar acționează în calitate de coinvestitor în întreprinderile eligibile, dar beneficiază de un tratament preferențial în raport cu investitorul sau creditorul public, deoarece instrumentul îi diminuează gradul de expunere la riscurile de credit care rezultă din portofoliul de împrumuturi suport.

| 116. | În general, în cazul în care caracteristicile instrumentului în ceea ce privește minimizarea riscurilor îl determină pe investitorul sau creditorul public să adopte, în ceea ce privește portofoliul de împrumuturi suport, o poziție de primă pierdere care depășește plafonul prevăzut în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, măsura poate să fie justificată numai în cazul măsurilor care vizează exclusiv întreprinderile nou-înființate și IMM-urile care nu au efectuat încă prima lor vânzare comercială sau care se află în etapa de demonstrare a fiabilității conceptului ori în situația unei disfuncționalități grave a pieței sau a unui alt obstacol relevant care trebuie să fie clar identificate în evaluarea ex ante. Comisia va aprecia în mod pozitiv măsurile care prevăd un plafon explicit pentru primele pierderi asumate de investitorul public, în special în cazul în care plafonul respectiv nu depășește 35 %. |
| --- | --- |

116.

În general, în cazul în care caracteristicile instrumentului în ceea ce privește minimizarea riscurilor îl determină pe investitorul sau creditorul public să adopte, în ceea ce privește portofoliul de împrumuturi suport, o poziție de primă pierdere care depășește plafonul prevăzut în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, măsura poate să fie justificată numai în cazul măsurilor care vizează exclusiv întreprinderile nou-înființate și IMM-urile care nu au efectuat încă prima lor vânzare comercială sau care se află în etapa de demonstrare a fiabilității conceptului ori în situația unei disfuncționalități grave a pieței sau a unui alt obstacol relevant care trebuie să fie clar identificate în evaluarea ex ante

| 117. | Instrumentele de împrumut cu partajarea riscurilor de portofoliu ar trebui să asigure o rată substanțială a coinvestiției intermediarului financiar selecționat. Se consideră că acest lucru are loc în cazul în care rata respectivă nu este mai mică de 30 % din valoarea portofoliului de împrumuturi suport. |
| --- | --- |

117.

Instrumentele de împrumut cu partajarea riscurilor de portofoliu ar trebui să asigure o rată substanțială a coinvestiției intermediarului financiar selecționat. Se consideră că acest lucru are loc în cazul în care rata respectivă nu este mai mică de 30 % din valoarea portofoliului de împrumuturi suport.

(c)   Instrumente de datorie nefinanțate: garanții

Instrumente de datorie nefinanțate: garanții

| 118. | O măsură de finanțare de risc poate să prevadă acordarea de garanții sau de contragaranții intermediarilor financiari ori acordarea de garanții beneficiarilor finali sau o combinație între cele două opțiuni. Operațiunile eligibile acoperite de garanție trebuie să fie operațiuni eligibile de creditare pentru finanțare de risc nou-inițiate, inclusiv instrumente de leasing, precum și instrumente de investiții de cvasicapital, însă nu instrumente de capital. |
| --- | --- |

118.

O măsură de finanțare de risc poate să prevadă acordarea de garanții sau de contragaranții intermediarilor financiari ori acordarea de garanții beneficiarilor finali sau o combinație între cele două opțiuni. Operațiunile eligibile acoperite de garanție trebuie să fie operațiuni eligibile de creditare pentru finanțare de risc nou-inițiate, inclusiv instrumente de leasing, precum și instrumente de investiții de cvasicapital, însă nu instrumente de capital.

| 119. | Garanțiile ar trebui să fie acordate pe bază de portofoliu. Intermediarii financiari pot selecționa operațiunile pe care doresc să le includă în portofoliul acoperit de garanție, atât timp cât operațiunile incluse îndeplinesc criteriile de eligibilitate, astfel cum sunt definite în măsura de finanțare de risc. Garanțiile ar trebui să fie oferite la o rată care să asigure un nivel corespunzător de partajare a riscurilor și a randamentelor cu intermediarii financiari. În special, în cazuri justificate în mod corespunzător și sub rezerva rezultatelor evaluării ex ante, rata de garantare poate să fie mai mare decât rata maximă prevăzută la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, dar nu trebuie să depășească 90 %. Acesta ar putea fi cazul garanțiilor pentru împrumuturi sau investiții de cvasicapital în întreprinderi nou-înființate sau IMM-uri care nu au efectuat încă prima lor vânzare comercială sau care se află în etapa de demonstrare a fiabilității conceptului. |
| --- | --- |

119.

Garanțiile ar trebui să fie acordate pe bază de portofoliu. Intermediarii financiari pot selecționa operațiunile pe care doresc să le includă în portofoliul acoperit de garanție, atât timp cât operațiunile incluse îndeplinesc criteriile de eligibilitate, astfel cum sunt definite în măsura de finanțare de risc. Garanțiile ar trebui să fie oferite la o rată care să asigure un nivel corespunzător de partajare a riscurilor și a randamentelor cu intermediarii financiari. În special, în cazuri justificate în mod corespunzător și sub rezerva rezultatelor evaluării ex ante

| 120. | În cazul garanțiilor plafonate, rata-plafon ar trebui să acopere, în principiu, numai pierderile preconizate. În cazul în care rata-plafon ar acoperi și pierderile nepreconizate, valoarea acestora ar trebui să fie stabilită astfel încât să reflecte acoperirea suplimentară a riscului. În general, rata-plafon nu ar trebui să depășească 35 %. Garanțiile neplafonate (garanții cu rată de garantare, dar fără rată-plafon) pot fi acordate în cazuri justificate în mod corespunzător și valoarea acestora poate fi stabilită astfel încât să reflecte acoperirea suplimentară a riscului oferită de garanție. |
| --- | --- |

120.

În cazul garanțiilor plafonate, rata-plafon ar trebui să acopere, în principiu, numai pierderile preconizate. În cazul în care rata-plafon ar acoperi și pierderile nepreconizate, valoarea acestora ar trebui să fie stabilită astfel încât să reflecte acoperirea suplimentară a riscului. În general, rata-plafon nu ar trebui să depășească 35 %. Garanțiile neplafonate (garanții cu rată de garantare, dar fără rată-plafon) pot fi acordate în cazuri justificate în mod corespunzător și valoarea acestora poate fi stabilită astfel încât să reflecte acoperirea suplimentară a riscului oferită de garanție.

| 121. | Durata garanției ar trebui să fie limitată, în mod normal la maximum zece ani, fără a aduce atingere scadenței instrumentelor individuale de datorie acoperite de garanție, care poate fi mai mare. Garanția trebuie redusă în cazul în care intermediarul financiar nu include în portofoliu o sumă minimă de investiții pe durata unei anumite perioade. Pentru sumele neutilizate se vor aplica comisioane de angajament. Metode precum recurgerea la comisioane de angajament, evenimente declanșatoare sau obiective intermediare pot fi utilizate pentru a stimula intermediarii să atingă volumele convenite. |
| --- | --- |

121.

Durata garanției ar trebui să fie limitată, în mod normal la maximum zece ani, fără a aduce atingere scadenței instrumentelor individuale de datorie acoperite de garanție, care poate fi mai mare. Garanția trebuie redusă în cazul în care intermediarul financiar nu include în portofoliu o sumă minimă de investiții pe durata unei anumite perioade. Pentru sumele neutilizate se vor aplica comisioane de angajament. Metode precum recurgerea la comisioane de angajament, evenimente declanșatoare sau obiective intermediare pot fi utilizate pentru a stimula intermediarii să atingă volumele convenite.

3.2.3.3.   Condiții pentru stabilirea caracterului adecvat al stimulentelor fiscale

Condiții pentru stabilirea caracterului adecvat al stimulentelor fiscale

| 122. | Astfel cum s-a precizat în secțiunea 3.2.2.2 litera (d), secțiunea 3 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare se limitează la stimulentele fiscale destinate investitorilor care sunt persoane fizice. Prin urmare, măsurile care utilizează stimulentele fiscale pentru a încuraja investitorii corporativi să ofere finanțare întreprinderilor eligibile, fie direct, fie indirect, prin achiziționarea de acțiuni într-un fond specific sau în alte tipuri de vehicule investiționale care investesc în astfel de întreprinderi, trebuie să fie notificate Comisiei. |
| --- | --- |

122.

Astfel cum s-a precizat în secțiunea 3.2.2.2 litera (d), secțiunea 3 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare se limitează la stimulentele fiscale destinate investitorilor care sunt persoane fizice. Prin urmare, măsurile care utilizează stimulentele fiscale pentru a încuraja investitorii corporativi să ofere finanțare întreprinderilor eligibile, fie direct, fie indirect, prin achiziționarea de acțiuni într-un fond specific sau în alte tipuri de vehicule investiționale care investesc în astfel de întreprinderi, trebuie să fie notificate Comisiei.

| 123. | Ca regulă generală, statele membre trebuie să își bazeze măsurile de ajutor fiscal pe constatările evaluării ex ante cu privire la disfuncționalitatea pieței sau la un alt obstacol relevant și, prin urmare, să își orienteze instrumentul către o categorie bine definită de întreprinderi eligibile. |
| --- | --- |

123.

Ca regulă generală, statele membre trebuie să își bazeze măsurile de ajutor fiscal pe constatările evaluării ex ante

| 124. | Stimulentele fiscale pentru investitorii corporativi pot lua forma unor facilități fiscale privind impozitul pe profit și/sau a unor facilități fiscale privind câștigurile de capital și dividendele, inclusiv a unor credite și amânări fiscale. În practica sa decizională, Comisia a considerat, în general, că sunt adecvate facilitățile fiscale privind impozitul pe profit care conțin limite specifice ale procentajului din suma investită pentru care investitorul poate solicita facilitatea fiscală, precum și ale cuantumului facilității fiscale care se poate deduce din obligațiile fiscale ale investitorului. În plus, obligația fiscală aferentă câștigurilor de capital din cedările de acțiuni poate să fie amânată, dacă câștigurile sunt reinvestite în investiții eligibile într-un anumit termen, în timp ce pierderile care rezultă din cedarea acțiunilor respective pot fi deduse din profiturile provenite din alte acțiuni care fac obiectul aceluiași impozit. |
| --- | --- |

124.

Stimulentele fiscale pentru investitorii corporativi pot lua forma unor facilități fiscale privind impozitul pe profit și/sau a unor facilități fiscale privind câștigurile de capital și dividendele, inclusiv a unor credite și amânări fiscale. În practica sa decizională, Comisia a considerat, în general, că sunt adecvate facilitățile fiscale privind impozitul pe profit care conțin limite specifice ale procentajului din suma investită pentru care investitorul poate solicita facilitatea fiscală, precum și ale cuantumului facilității fiscale care se poate deduce din obligațiile fiscale ale investitorului. În plus, obligația fiscală aferentă câștigurilor de capital din cedările de acțiuni poate să fie amânată, dacă câștigurile sunt reinvestite în investiții eligibile într-un anumit termen, în timp ce pierderile care rezultă din cedarea acțiunilor respective pot fi deduse din profiturile provenite din alte acțiuni care fac obiectul aceluiași impozit.

| 125. | În general, Comisia consideră că stimulentele fiscale pentru investitorii corporativi sunt adecvate dacă statul membru poate prezenta elemente de probă din care să rezulte că selecția întreprinderilor eligibile se bazează pe un set bine structurat de cerințe de investiții, adus la cunoștința publicului prin publicitate corespunzătoare, și care să descrie caracteristicile întreprinderilor eligibile care fac obiectul unei disfuncționalități a pieței sau a unui alt obstacol relevant. |
| --- | --- |

125.

În general, Comisia consideră că stimulentele fiscale pentru investitorii corporativi sunt adecvate dacă statul membru poate prezenta elemente de probă din care să rezulte că selecția întreprinderilor eligibile se bazează pe un set bine structurat de cerințe de investiții, adus la cunoștința publicului prin publicitate corespunzătoare, și care să descrie caracteristicile întreprinderilor eligibile care fac obiectul unei disfuncționalități a pieței sau a unui alt obstacol relevant.

| 126. | Fără a aduce atingere posibilității de a prelungi o măsură, durata schemelor fiscale trebuie să fie de cel mult zece ani. În cazul în care statul membru propune prelungirea unei măsuri pe o durată totală mai mare de zece ani (inclusiv schemele anterioare, dacă există), statul membru respectiv trebuie să efectueze o nouă evaluare ex ante, împreună cu o evaluare a eficacității schemei pe întreaga durată a punerii sale în aplicare. |
| --- | --- |

126.

Fără a aduce atingere posibilității de a prelungi o măsură, durata schemelor fiscale trebuie să fie de cel mult zece ani. În cazul în care statul membru propune prelungirea unei măsuri pe o durată totală mai mare de zece ani (inclusiv schemele anterioare, dacă există), statul membru respectiv trebuie să efectueze o nouă evaluare ex ante

| 127. | În analiza sa, Comisia va ține seama de caracteristicile specifice ale sistemului fiscal național relevant și de stimulentele fiscale care există deja în statul membru, precum și de interacțiunea dintre aceste stimulente. |
| --- | --- |

127.

În analiza sa, Comisia va ține seama de caracteristicile specifice ale sistemului fiscal național relevant și de stimulentele fiscale care există deja în statul membru, precum și de interacțiunea dintre aceste stimulente.

| 128. | Avantajul fiscal trebuie să fie accesibil tuturor investitorilor care îndeplinesc criteriile aplicabile, fără discriminare în ceea ce privește locul de stabilire al acestora. Prin urmare, statele membre ar trebui să asigure un nivel adecvat de publicitate în ceea ce privește domeniul de aplicare și parametrii tehnici ai măsurii. Aceștia ar trebui să includă pragurile și plafoanele relevante pentru stabilirea avantajului maxim pe care fiecare investitor individual îl poate obține în temeiul măsurii respective, precum și cuantumul investiției maxime care poate să fie efectuată în întreprinderi individuale eligibile. |
| --- | --- |

128.

Avantajul fiscal trebuie să fie accesibil tuturor investitorilor care îndeplinesc criteriile aplicabile, fără discriminare în ceea ce privește locul de stabilire al acestora. Prin urmare, statele membre ar trebui să asigure un nivel adecvat de publicitate în ceea ce privește domeniul de aplicare și parametrii tehnici ai măsurii. Aceștia ar trebui să includă pragurile și plafoanele relevante pentru stabilirea avantajului maxim pe care fiecare investitor individual îl poate obține în temeiul măsurii respective, precum și cuantumul investiției maxime care poate să fie efectuată în întreprinderi individuale eligibile.

3.2.3.4.   Condiții privind măsurile de sprijin destinate platformelor alternative de tranzacționare

Condiții privind măsurile de sprijin destinate platformelor alternative de tranzacționare

| 129. | În ceea ce privește măsurile de ajutor care sprijină platformele alternative de tranzacționare dincolo de limitele prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, operatorul platformei trebuie să prezinte un plan de afaceri care să demonstreze că platforma care beneficiază de ajutor poate să devină autonomă în mai puțin de zece ani. De asemenea, în notificare trebuie să se prezinte scenarii contrafactuale plauzibile care să compare situațiile în care s-ar găsi întreprinderile tranzacționabile în ceea ce privește accesul la finanțarea necesară în cazul în care platforma nu ar exista. |
| --- | --- |

129.

În ceea ce privește măsurile de ajutor care sprijină platformele alternative de tranzacționare dincolo de limitele prevăzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, operatorul platformei trebuie să prezinte un plan de afaceri care să demonstreze că platforma care beneficiază de ajutor poate să devină autonomă în mai puțin de zece ani. De asemenea, în notificare trebuie să se prezinte scenarii contrafactuale plauzibile care să compare situațiile în care s-ar găsi întreprinderile tranzacționabile în ceea ce privește accesul la finanțarea necesară în cazul în care platforma nu ar exista.

| 130. | Comisia va aprecia în mod pozitiv platformele alternative de tranzacționare care sunt înființate de mai multe state membre și care își desfășoară activitatea în mai multe state membre, deoarece acestea pot fi deosebit de eficiente și de atractive pentru investitorii privați, în special pentru investitorii instituționali. |
| --- | --- |

130.

Comisia va aprecia în mod pozitiv platformele alternative de tranzacționare care sunt înființate de mai multe state membre și care își desfășoară activitatea în mai multe state membre, deoarece acestea pot fi deosebit de eficiente și de atractive pentru investitorii privați, în special pentru investitorii instituționali.

| 131. | În ceea ce privește platformele existente, propunerea de strategie de afaceri a platformei trebuie să demonstreze că din cauza unui deficit persistent de întreprinderi cotate și, prin urmare, din cauza unui deficit de lichidități, este necesar ca platforma în cauză să beneficieze de sprijin pe termen scurt, în pofida viabilității sale pe termen lung. Comisia va aprecia în mod pozitiv ajutorul acordat pentru înființarea unei platforme alternative de tranzacționare în statele membre în care nu există o astfel de platformă. În cazul în care platforma alternativă de tranzacționare care urmează să beneficieze de sprijin este o subplatformă sau o filială a unei burse de valori existente, Comisia va acorda o atenție deosebită evaluării referitoare la deficitul de finanțare cu care s-ar confrunta o astfel de subplatformă. |
| --- | --- |

131.

În ceea ce privește platformele existente, propunerea de strategie de afaceri a platformei trebuie să demonstreze că din cauza unui deficit persistent de întreprinderi cotate și, prin urmare, din cauza unui deficit de lichidități, este necesar ca platforma în cauză să beneficieze de sprijin pe termen scurt, în pofida viabilității sale pe termen lung. Comisia va aprecia în mod pozitiv ajutorul acordat pentru înființarea unei platforme alternative de tranzacționare în statele membre în care nu există o astfel de platformă. În cazul în care platforma alternativă de tranzacționare care urmează să beneficieze de sprijin este o subplatformă sau o filială a unei burse de valori existente, Comisia va acorda o atenție deosebită evaluării referitoare la deficitul de finanțare cu care s-ar confrunta o astfel de subplatformă.

3.2.4.   Proporționalitatea ajutorului

Proporționalitatea ajutorului

| 132. | Ajutorul de stat trebuie să fie proporțional cu disfuncționalitatea pieței sau cu alt obstacol relevant pe care ajutorul urmărește să le remedieze cu scopul de a realiza obiectivele relevante în materie de politică. Ajutorul de stat trebuie să fie conceput într-un mod eficient din punct de vedere al costurilor, în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare. Prin urmare, pentru ca o măsură de ajutor pentru finanțare de risc să fie considerată proporțională, ajutorul trebuie să se limiteze la minimul strict necesar pentru a atrage finanțare de pe piață în scopul de a înlătura disfuncționalitatea pieței sau un alt obstacol relevant, fără a genera avantaje necuvenite. |
| --- | --- |

132.

Ajutorul de stat trebuie să fie proporțional cu disfuncționalitatea pieței sau cu alt obstacol relevant pe care ajutorul urmărește să le remedieze cu scopul de a realiza obiectivele relevante în materie de politică. Ajutorul de stat trebuie să fie conceput într-un mod eficient din punct de vedere al costurilor, în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare. Prin urmare, pentru ca o măsură de ajutor pentru finanțare de risc să fie considerată proporțională, ajutorul trebuie să se limiteze la minimul strict necesar pentru a atrage finanțare de pe piață în scopul de a înlătura disfuncționalitatea pieței sau un alt obstacol relevant, fără a genera avantaje necuvenite.

| 133. | Ca regulă generală, la nivelul beneficiarilor finali, se consideră că ajutorul pentru finanțare de risc este proporțional dacă investiția de finanțare de risc per beneficiar eligibil nu depășește plafonul stabilit la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare și respectă condițiile prevăzute în prezenta secțiune. În ceea ce privește măsurile de finanțare de risc în cazul cărora investiția de finanțare de risc per beneficiar eligibil depășește plafonul stabilit în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, cuantumurile mai mari ale investiției de finanțare de risc per beneficiar trebuie să fie, de asemenea, proporționale cu amploarea deficitului de finanțare cuantificat în evaluarea ex ante (a se vedea punctul 64). |
| --- | --- |

133.

Ca regulă generală, la nivelul beneficiarilor finali, se consideră că ajutorul pentru finanțare de risc este proporțional dacă investiția de finanțare de risc per beneficiar eligibil nu depășește plafonul stabilit la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare și respectă condițiile prevăzute în prezenta secțiune. În ceea ce privește măsurile de finanțare de risc în cazul cărora investiția de finanțare de risc per beneficiar eligibil depășește plafonul stabilit în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, cuantumurile mai mari ale investiției de finanțare de risc per beneficiar trebuie să fie, de asemenea, proporționale cu amploarea deficitului de finanțare cuantificat în evaluarea ex ante

| 134. | La nivelul investitorilor, ajutorul trebuie să se limiteze la minimul necesar pentru a atrage capital privat în scopul de a obține efectul minim de levier al resurselor private și de a înlătura deficiența pieței sau un alt obstacol relevant. |
| --- | --- |

134.

La nivelul investitorilor, ajutorul trebuie să se limiteze la minimul necesar pentru a atrage capital privat în scopul de a obține efectul minim de levier al resurselor private și de a înlătura deficiența pieței sau un alt obstacol relevant.

3.2.4.1.   Condiții privind instrumentele financiare

Condiții privind instrumentele financiare

| 135. | Intermediarii financiari trebuie să selecteze beneficiarii finali eligibili pe baza unei strategii de investiții solide din punct de vedere comercial (a se vedea punctul 70) și a unui plan de afaceri viabil care să justifice cuantumul finanțării de risc care urmează să fie furnizată. Elementele respective reprezintă o garanție suplimentară menită să asigure că ajutorul este necesar și proporțional. |
| --- | --- |

135.

Intermediarii financiari trebuie să selecteze beneficiarii finali eligibili pe baza unei strategii de investiții solide din punct de vedere comercial (a se vedea punctul 70) și a unui plan de afaceri viabil care să justifice cuantumul finanțării de risc care urmează să fie furnizată. Elementele respective reprezintă o garanție suplimentară menită să asigure că ajutorul este necesar și proporțional.

| 136. | Măsura trebuie să asigure un echilibru între condițiile preferențiale oferite de un instrument financiar pentru a maximiza efectul de levier al resurselor private, înlăturând totodată disfuncționalitatea identificată a pieței sau un alt obstacol relevant și răspunzând necesității ca instrumentul să genereze o rentabilitate financiară suficientă pentru a rămâne viabil din punct de vedere operațional. |
| --- | --- |

136.

Măsura trebuie să asigure un echilibru între condițiile preferențiale oferite de un instrument financiar pentru a maximiza efectul de levier al resurselor private, înlăturând totodată disfuncționalitatea identificată a pieței sau un alt obstacol relevant și răspunzând necesității ca instrumentul să genereze o rentabilitate financiară suficientă pentru a rămâne viabil din punct de vedere operațional.

| 137. | Natura și valoarea exacte ale stimulentelor trebuie să fie stabilite printr-un proces deschis, transparent și nediscriminatoriu de selecție în cadrul căruia intermediarii financiari, precum și administratorii fondurilor sau investitorii să fie invitați să prezinte oferte concurente. |
| --- | --- |

137.

Natura și valoarea exacte ale stimulentelor trebuie să fie stabilite printr-un proces deschis, transparent și nediscriminatoriu de selecție în cadrul căruia intermediarii financiari, precum și administratorii fondurilor sau investitorii să fie invitați să prezinte oferte concurente.

Rata echitabilă de rentabilitate

Rata echitabilă de rentabilitate

| 138. | Comisia este de părere că, în cazul în care rentabilitatea asimetrică ajustată în funcție de risc sau partajarea asimetrică a pierderilor este stabilită printr-un astfel de proces, se va considera că instrumentul financiar este proporțional și reflectă o rată echitabilă de rentabilitate. Dacă administratorii fondurilor sunt selecționați printr-un proces deschis, transparent și nediscriminatoriu care prevede cerința ca solicitanții să își prezinte baza de investitori în cadrul procesului de selecție, se consideră că investitorii privați sunt selecționați în mod corespunzător. |
| --- | --- |

138.

Comisia este de părere că, în cazul în care rentabilitatea asimetrică ajustată în funcție de risc sau partajarea asimetrică a pierderilor este stabilită printr-un astfel de proces, se va considera că instrumentul financiar este proporțional și reflectă o rată echitabilă de rentabilitate. Dacă administratorii fondurilor sunt selecționați printr-un proces deschis, transparent și nediscriminatoriu care prevede cerința ca solicitanții să își prezinte baza de investitori în cadrul procesului de selecție, se consideră că investitorii privați sunt selecționați în mod corespunzător.

| 139. | În cazul unei coinvestiții a unui fond public cu investitori privați care participă de la caz la caz, aceștia din urmă ar trebui să fie selecționați printr-un proces competitiv separat pentru fiecare operațiune, care este modalitatea preferată de stabilire a ratei echitabile de rentabilitate. |
| --- | --- |

139.

În cazul unei coinvestiții a unui fond public cu investitori privați care participă de la caz la caz, aceștia din urmă ar trebui să fie selecționați printr-un proces competitiv separat pentru fiecare operațiune, care este modalitatea preferată de stabilire a ratei echitabile de rentabilitate.

| 140. | În cazul în care investitorii privați nu sunt selecționați printr-un proces de selecție adecvat (de exemplu, deoarece procedura de selecție s-a dovedit a fi ineficace sau neconcludentă), rata echitabilă de rentabilitate trebuie să fie stabilită de un expert independent pe baza unei analize a criteriilor de referință de pe piață și a riscului de piață efectuată conform unei metodologii standard, general acceptată, ca de exemplu metoda fluxului de numerar actualizat, pentru a se evita supracompensarea investitorilor. Pe această bază, expertul independent trebuie să calculeze un nivel minim al ratei echitabile de rentabilitate și să adauge la acesta o marjă corespunzătoare care să reflecte riscurile. |
| --- | --- |

140.

În cazul în care investitorii privați nu sunt selecționați printr-un proces de selecție adecvat (de exemplu, deoarece procedura de selecție s-a dovedit a fi ineficace sau neconcludentă), rata echitabilă de rentabilitate trebuie să fie stabilită de un expert independent pe baza unei analize a criteriilor de referință de pe piață și a riscului de piață efectuată conform unei metodologii standard, general acceptată, ca de exemplu metoda fluxului de numerar actualizat, pentru a se evita supracompensarea investitorilor. Pe această bază, expertul independent trebuie să calculeze un nivel minim al ratei echitabile de rentabilitate și să adauge la acesta o marjă corespunzătoare care să reflecte riscurile.

| 141. | În situațiile descrise la punctul 140, trebuie să existe norme corespunzătoare privind numirea expertului independent. Ca o condiție minimă, expertul trebuie să fie autorizat să ofere o astfel de consiliere, să fie înregistrat la asociațiile profesionale competente, să respecte normele deontologice și profesionale emise de asociațiile respective, să fie independent și să își asume răspunderea pentru acuratețea expertizei sale. În principiu, experții independenți trebuie să fie selecționați printr-un proces de selecție deschis, transparent și nediscriminatoriu. Autoritatea care acordă ajutorul nu poate recurge de două ori la serviciile aceluiași expert independent într-o perioadă de trei ani pentru stabilirea ratei echitabile de rentabilitate în contextul măsurilor de ajutor pentru finanțare de risc. |
| --- | --- |

141.

În situațiile descrise la punctul 140, trebuie să existe norme corespunzătoare privind numirea expertului independent. Ca o condiție minimă, expertul trebuie să fie autorizat să ofere o astfel de consiliere, să fie înregistrat la asociațiile profesionale competente, să respecte normele deontologice și profesionale emise de asociațiile respective, să fie independent și să își asume răspunderea pentru acuratețea expertizei sale. În principiu, experții independenți trebuie să fie selecționați printr-un proces de selecție deschis, transparent și nediscriminatoriu. Autoritatea care acordă ajutorul nu poate recurge de două ori la serviciile aceluiași expert independent într-o perioadă de trei ani pentru stabilirea ratei echitabile de rentabilitate în contextul măsurilor de ajutor pentru finanțare de risc.

| 142. | Având în vedere aspectele menționate mai sus, măsura poate fi concepută astfel încât să prevadă diverse investiții publice și private cu o participare asimetrică la profit sau cu un calendar de execuție asimetric, atât timp cât rentabilitatea ajustată în funcție de risc preconizată pentru investitorii privați este limitată la rata echitabilă de rentabilitate. |
| --- | --- |

142.

Având în vedere aspectele menționate mai sus, măsura poate fi concepută astfel încât să prevadă diverse investiții publice și private cu o participare asimetrică la profit sau cu un calendar de execuție asimetric, atât timp cât rentabilitatea ajustată în funcție de risc preconizată pentru investitorii privați este limitată la rata echitabilă de rentabilitate.

Selectarea și remunerarea intermediarilor financiari sau a administratorilor acestora

Selectarea și remunerarea intermediarilor financiari sau a administratorilor acestora

| 143. | Ca principiu general, Comisia consideră că alinierea economică a intereselor între statul membru și intermediarii financiari sau administratorii acestora, după caz, poate să limiteze la minimum ajutorul. Interesele trebuie să fie aliniate atât în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor-țintă specifice în materie de politică, cât și performanța financiară a investiției publice în cadrul instrumentului. |
| --- | --- |

143.

Ca principiu general, Comisia consideră că alinierea economică a intereselor între statul membru și intermediarii financiari sau administratorii acestora, după caz, poate să limiteze la minimum ajutorul. Interesele trebuie să fie aliniate atât în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor-țintă specifice în materie de politică, cât și performanța financiară a investiției publice în cadrul instrumentului.

| 144. | Intermediarul financiar sau administratorul fondului poate să coinvestească alături de statul membru, atât timp cât termenele și condițiile coinvestiției respective sunt de așa natură încât să excludă orice posibil conflict de interese. O astfel de coinvestiție ar putea stimula administratorul să își alinieze deciziile de investiții la obiectivele-țintă stabilite în materie de politică. Unul dintre criteriile de selecție poate să fie capacitatea administratorului fondului de a efectua investiții din resursele proprii. |
| --- | --- |

144.

Intermediarul financiar sau administratorul fondului poate să coinvestească alături de statul membru, atât timp cât termenele și condițiile coinvestiției respective sunt de așa natură încât să excludă orice posibil conflict de interese. O astfel de coinvestiție ar putea stimula administratorul să își alinieze deciziile de investiții la obiectivele-țintă stabilite în materie de politică. Unul dintre criteriile de selecție poate să fie capacitatea administratorului fondului de a efectua investiții din resursele proprii.

| 145. | Remunerația intermediarilor financiari sau a administratorilor fondurilor, în funcție de tipul măsurii de finanțare de risc, trebuie să includă un comision anual de administrare, precum și stimulente bazate pe performanță, cum ar fi comisioanele de performanță. |
| --- | --- |

145.

Remunerația intermediarilor financiari sau a administratorilor fondurilor, în funcție de tipul măsurii de finanțare de risc, trebuie să includă un comision anual de administrare, precum și stimulente bazate pe performanță, cum ar fi comisioanele de performanță.

| 146. | Componenta bazată pe performanță a remunerației trebuie să fie semnificativă și să fie concepută în vederea recompensării rezultatelor financiare, precum și a realizării obiectivelor-țintă specifice în materie de politică, stabilite în prealabil. Trebuie să existe un echilibru între stimulentele legate de politică și stimulentele pentru performanța financiară care sunt necesare în scopul de a garanta o selecție eficientă a întreprinderilor eligibile în care se vor face investiții. În plus, Comisia va lua în considerare posibilele sancțiuni prevăzute în acordul de finanțare încheiat între statul membru și intermediarul financiar care se aplică în cazul în care nu sunt îndeplinite obiectivele-țintă definite în materie de politică. |
| --- | --- |

146.

Componenta bazată pe performanță a remunerației trebuie să fie semnificativă și să fie concepută în vederea recompensării rezultatelor financiare, precum și a realizării obiectivelor-țintă specifice în materie de politică, stabilite în prealabil. Trebuie să existe un echilibru între stimulentele legate de politică și stimulentele pentru performanța financiară care sunt necesare în scopul de a garanta o selecție eficientă a întreprinderilor eligibile în care se vor face investiții. În plus, Comisia va lua în considerare posibilele sancțiuni prevăzute în acordul de finanțare încheiat între statul membru și intermediarul financiar care se aplică în cazul în care nu sunt îndeplinite obiectivele-țintă definite în materie de politică.

| 147. | Nivelul remunerației bazate pe performanță ar trebui justificat pe baza practicii relevante de pe piață. Administratorii trebuie remunerați nu numai pentru efectuarea cu succes a plăților și pentru cuantumul capitalului privat atras, ci și pentru rentabilitatea bună a investiției, cum ar fi încasările din venituri și din capital care depășesc o anumită rată minimă de rentabilitate sau pragul minim acceptabil de rentabilitate. |
| --- | --- |

147.

Nivelul remunerației bazate pe performanță ar trebui justificat pe baza practicii relevante de pe piață. Administratorii trebuie remunerați nu numai pentru efectuarea cu succes a plăților și pentru cuantumul capitalului privat atras, ci și pentru rentabilitatea bună a investiției, cum ar fi încasările din venituri și din capital care depășesc o anumită rată minimă de rentabilitate sau pragul minim acceptabil de rentabilitate.

| 148. | Totalul comisioanelor de administrare nu trebuie să depășească costurile operaționale și de administrare necesare pentru execuția instrumentului financiar în cauză, plus un profit rezonabil, în conformitate cu practica de pe piață. Comisioanele nu trebuie să includă costurile de investiție. |
| --- | --- |

148.

Totalul comisioanelor de administrare nu trebuie să depășească costurile operaționale și de administrare necesare pentru execuția instrumentului financiar în cauză, plus un profit rezonabil, în conformitate cu practica de pe piață. Comisioanele nu trebuie să includă costurile de investiție.

| 149. | Întrucât intermediarii financiari sau administratorii acestora, după caz, trebuie să fie selecționați printr-un proces de selecție deschis, transparent și nediscriminatoriu, structura de ansamblu a comisioanelor poate să fie evaluată în cadrul punctajului procesului de selecție respectiv, iar remunerația maximă poate să fi stabilită ca urmare a selecției respective. |
| --- | --- |

149.

Întrucât intermediarii financiari sau administratorii acestora, după caz, trebuie să fie selecționați printr-un proces de selecție deschis, transparent și nediscriminatoriu, structura de ansamblu a comisioanelor poate să fie evaluată în cadrul punctajului procesului de selecție respectiv, iar remunerația maximă poate să fi stabilită ca urmare a selecției respective.

| 150. | Comisia consideră că în cazul numirii directe a unei entități căreia îi este încredințată execuția, comisionul anual de administrare ar trebui să reflecte întotdeauna practica de pe piață comparabilă și nu ar trebui să depășească în principiu 3 % din aportul care va fi adus la capitalul entității respective, excluzându-se stimulentele bazate pe performanță. |
| --- | --- |

150.

Comisia consideră că în cazul numirii directe a unei entități căreia îi este încredințată execuția, comisionul anual de administrare ar trebui să reflecte întotdeauna practica de pe piață comparabilă și nu ar trebui să depășească în principiu 3 % din aportul care va fi adus la capitalul entității respective, excluzându-se stimulentele bazate pe performanță.

3.2.4.2.   Condiții privind stimulentele fiscale

Condiții privind stimulentele fiscale

| 151. | Investiția totală pentru fiecare întreprindere beneficiară nu trebuie să depășească suma maximă stabilită prin articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, cu excepția cazului în care o sumă mai mare se poate justifica pe baza disfuncționalității pieței identificate în evaluarea ex ante, iar instrumentul fiscal este instrumentul cel mai adecvat (a se vedea secțiunea 3.2.3.3). |
| --- | --- |

151.

Investiția totală pentru fiecare întreprindere beneficiară nu trebuie să depășească suma maximă stabilită prin articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, cu excepția cazului în care o sumă mai mare se poate justifica pe baza disfuncționalității pieței identificate în evaluarea ex ante

| 152. | Indiferent de tipul de facilitate fiscală, acțiunile eligibile trebuie să fie cu risc maxim, ordinare, nou-emise de o întreprindere eligibilă, astfel cum este definită în evaluarea ex ante, și trebuie să fie păstrate timp de cel puțin trei ani. Pot beneficia de facilitatea fiscală doar investitorii care sunt independenți de întreprinderea în care s-a investit. |
| --- | --- |

152.

Indiferent de tipul de facilitate fiscală, acțiunile eligibile trebuie să fie cu risc maxim, ordinare, nou-emise de o întreprindere eligibilă, astfel cum este definită în evaluarea ex ante

| 153. | În cazul facilităților fiscale privind impozitul pe profit, investitorii care oferă finanțare întreprinderilor eligibile pot beneficia de facilități fiscale în limita unui procentaj rezonabil din suma investită, cu condiția să nu se depășească cuantumul maxim al obligațiilor fiscale ale investitorului în materie de impozit pe profit, astfel cum a fost stabilit anterior măsurii fiscale. Comisia consideră că este rezonabil ca facilitățile fiscale să fie plafonate la 30 % din suma investită. Pierderile cauzate de cedarea acțiunilor pot fi deduse din impozitul pe profit. |
| --- | --- |

153.

În cazul facilităților fiscale privind impozitul pe profit, investitorii care oferă finanțare întreprinderilor eligibile pot beneficia de facilități fiscale în limita unui procentaj rezonabil din suma investită, cu condiția să nu se depășească cuantumul maxim al obligațiilor fiscale ale investitorului în materie de impozit pe profit, astfel cum a fost stabilit anterior măsurii fiscale. Comisia consideră că este rezonabil ca facilitățile fiscale să fie plafonate la 30 % din suma investită. Pierderile cauzate de cedarea acțiunilor pot fi deduse din impozitul pe profit.

| 154. | În cazul facilităților fiscale legate de dividende, orice dividend primit pentru acțiunile care îndeplinesc condițiile poate fi scutit integral de la plata impozitului pe profit. |
| --- | --- |

154.

În cazul facilităților fiscale legate de dividende, orice dividend primit pentru acțiunile care îndeplinesc condițiile poate fi scutit integral de la plata impozitului pe profit.

| 155. | În mod similar, în cazul facilităților fiscale legate de câștigul de capital, orice profit obținut din vânzarea de acțiuni care îndeplinesc condițiile poate fi scutit integral de la plata impozitului pe câștigul de capital. În plus, obligația de plată a impozitului asupra câștigurilor de capital obținute din cedarea acțiunilor care îndeplinesc condițiile poate fi amânată dacă în termen de un an câștigurile respective sunt reinvestite în noi acțiuni care îndeplinesc condițiile. |
| --- | --- |

155.

În mod similar, în cazul facilităților fiscale legate de câștigul de capital, orice profit obținut din vânzarea de acțiuni care îndeplinesc condițiile poate fi scutit integral de la plata impozitului pe câștigul de capital. În plus, obligația de plată a impozitului asupra câștigurilor de capital obținute din cedarea acțiunilor care îndeplinesc condițiile poate fi amânată dacă în termen de un an câștigurile respective sunt reinvestite în noi acțiuni care îndeplinesc condițiile.

3.2.4.3.   Condiții privind platformele alternative de tranzacționare

Condiții privind platformele alternative de tranzacționare

| 156. | Pentru a putea efectua o analiză corespunzătoare a proporționalității ajutorului de care beneficiază operatorul unei platformei alternative de tranzacționare, ajutorul de stat poate să fie acordat pentru a acoperi până la 50 % din costurile de investiții suportate pentru înființarea platformei respective. |
| --- | --- |

156.

Pentru a putea efectua o analiză corespunzătoare a proporționalității ajutorului de care beneficiază operatorul unei platformei alternative de tranzacționare, ajutorul de stat poate să fie acordat pentru a acoperi până la 50 % din costurile de investiții suportate pentru înființarea platformei respective.

| 157. | În cazul stimulentelor fiscale destinate investitorilor corporativi, Comisia va evalua proporționalitatea măsurii pe baza condițiilor privind stimulentele fiscale stabilite în secțiunea 3.2.4.2. |
| --- | --- |

157.

În cazul stimulentelor fiscale destinate investitorilor corporativi, Comisia va evalua proporționalitatea măsurii pe baza condițiilor privind stimulentele fiscale stabilite în secțiunea 3.2.4.2.

3.2.4.4.   Cumulul

Cumulul

| 158. | Ajutorul pentru finanțare de risc poate să fie cumulat cu orice altă măsură de ajutor de stat care are costuri eligibile identificabile. |
| --- | --- |

158.

Ajutorul pentru finanțare de risc poate să fie cumulat cu orice altă măsură de ajutor de stat care are costuri eligibile identificabile.

| 159. | Ajutorul pentru finanțare de risc poate să fie cumulat cu alte măsuri de ajutor de stat fără costuri eligibile identificabile sau cu un ajutor de minimis până la cel mai ridicat plafon total relevant de finanțare stabilit în condițiile specifice ale fiecărui caz într-un regulament de exceptare pe categorii de ajutoare sau într-o decizie adoptată de Comisie. |
| --- | --- |

159.

Ajutorul pentru finanțare de risc poate să fie cumulat cu alte măsuri de ajutor de stat fără costuri eligibile identificabile sau cu un ajutor de minimis

| 160. | Finanțarea furnizată de Uniune gestionată la nivel central de instituțiile, agențiile, întreprinderile comune sau alte organe ale Uniunii care nu se află, în mod direct sau indirect, sub controlul statelor membre nu constituie ajutor de stat. În cazul în care o astfel de finanțare din partea Uniunii este combinată cu ajutoare de stat, suma totală a finanțării publice acordate în legătură cu aceleași investiții nu trebuie să depășească rata cea mai favorabilă de finanțare stabilită în normele aplicabile ale dreptului Uniunii. |
| --- | --- |

160.

Finanțarea furnizată de Uniune gestionată la nivel central de instituțiile, agențiile, întreprinderile comune sau alte organe ale Uniunii care nu se află, în mod direct sau indirect, sub controlul statelor membre nu constituie ajutor de stat. În cazul în care o astfel de finanțare din partea Uniunii este combinată cu ajutoare de stat, suma totală a finanțării publice acordate în legătură cu aceleași investiții nu trebuie să depășească rata cea mai favorabilă de finanțare stabilită în normele aplicabile ale dreptului Uniunii.

3.2.5.   Evitarea efectelor negative nejustificate ale ajutorului pentru finanțare de risc asupra concurenței și schimburilor comerciale

Evitarea efectelor negative nejustificate ale ajutorului pentru finanțare de risc asupra concurenței și schimburilor comerciale

| 161. | Pentru ca ajutorul să fie compatibil, efectele negative ale măsurii de ajutor în ceea ce privește denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre trebuie să fie limitate și să nu prevaleze asupra efectelor pozitive ale ajutorului într-o măsură care ar fi contrară interesului comun. |
| --- | --- |

161.

Pentru ca ajutorul să fie compatibil, efectele negative ale măsurii de ajutor în ceea ce privește denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre trebuie să fie limitate și să nu prevaleze asupra efectelor pozitive ale ajutorului într-o măsură care ar fi contrară interesului comun.

3.2.5.1.   Efecte pozitive de luat în considerare

Efecte pozitive de luat în considerare

| 162. | Astfel cum s-a explicat în secțiunea 1, întreprinderile nou-înființate și IMM-urile continuă să joace un rol esențial în economiile statelor membre, atât în ceea ce privește crearea de locuri de muncă, cât și în ceea ce privește stimularea dinamismului economic și a creșterii economice. IMM-urile oferă locuri de muncă pentru aproximativ 100 de milioane de persoane în Uniune și reprezintă mai mult de jumătate din PIB-ul Uniunii. De asemenea, IMM-urile sunt esențiale pentru competitivitatea și prosperitatea Uniunii, pentru suveranitatea sa economică și tehnologică și pentru reziliența la șocuri externe. Cu toate acestea, pentru a-și putea îndeplini rolul și a genera aceste efecte pozitive, IMM-urile au nevoie de finanțare. Prin urmare, o piață eficientă a finanțării de risc destinată IMM-urilor este esențială pentru ca societățile antreprenoriale să poată avea acces la fondurile necesare în fiecare etapă a dezvoltării lor. În cazul în care există o disfuncționalitate a pieței sau un alt obstacol relevant în calea funcționării eficiente a acestui tip de finanțare, ajutorul pentru finanțare de risc poate fi necesar pentru a îmbunătăți furnizarea de finanțare de risc către IMM-urile viabile de la începutul dezvoltării lor până în etapele de creștere (și, în anumite circumstanțe, către întreprinderile mici cu capitalizare medie și întreprinderile inovatoare cu capitalizare medie), astfel încât să se dezvolte pe termen mai lung o piață competitivă a finanțării de risc. În acest context, principalul efect pozitiv pe care ajutorul pentru finanțare de risc urmărește să îl aducă este îmbunătățirea accesului la finanțare al întreprinderilor în cauză. |
| --- | --- |

162.

Astfel cum s-a explicat în secțiunea 1, întreprinderile nou-înființate și IMM-urile continuă să joace un rol esențial în economiile statelor membre, atât în ceea ce privește crearea de locuri de muncă, cât și în ceea ce privește stimularea dinamismului economic și a creșterii economice. IMM-urile oferă locuri de muncă pentru aproximativ 100 de milioane de persoane în Uniune și reprezintă mai mult de jumătate din PIB-ul Uniunii. De asemenea, IMM-urile sunt esențiale pentru competitivitatea și prosperitatea Uniunii, pentru suveranitatea sa economică și tehnologică și pentru reziliența la șocuri externe. Cu toate acestea, pentru a-și putea îndeplini rolul și a genera aceste efecte pozitive, IMM-urile au nevoie de finanțare. Prin urmare, o piață eficientă a finanțării de risc destinată IMM-urilor este esențială pentru ca societățile antreprenoriale să poată avea acces la fondurile necesare în fiecare etapă a dezvoltării lor. În cazul în care există o disfuncționalitate a pieței sau un alt obstacol relevant în calea funcționării eficiente a acestui tip de finanțare, ajutorul pentru finanțare de risc poate fi necesar pentru a îmbunătăți furnizarea de finanțare de risc către IMM-urile viabile de la începutul dezvoltării lor până în etapele de creștere (și, în anumite circumstanțe, către întreprinderile mici cu capitalizare medie și întreprinderile inovatoare cu capitalizare medie), astfel încât să se dezvolte pe termen mai lung o piață competitivă a finanțării de risc. În acest context, principalul efect pozitiv pe care ajutorul pentru finanțare de risc urmărește să îl aducă este îmbunătățirea accesului la finanțare al întreprinderilor în cauză.

| 163. | De asemenea, atunci când evaluează efectele pozitive ale ajutorului pentru finanțare de risc care trebuie puse în balanță cu efectele sale negative asupra concurenței și schimburilor comerciale, Comisia poate lua în considerare, dacă este cazul, faptul că ajutorul produce și alte efecte pozitive, pe lângă contribuția la furnizarea de finanțare de risc. Această situație poate surveni atunci când se stabilește că, pe lângă faptul că le permite întreprinderilor să crească sau să dezvolte noi activități și generează creștere economică, investiția de finanțare de risc contribuie în mod semnificativ, în special, la tranziția digitală sau la tranziția către activități durabile din punctul de vedere al mediului, inclusiv către activități cu emisii scăzute de dioxid de carbon, neutre din punct de vedere climatic sau reziliente la schimbările climatice, la lanțuri valorice reziliente sau la dezvoltarea zonelor asistate. Atunci când evaluează efectele pozitive de care trebuie să se țină seama, Comisia va acorda o atenție deosebită, dacă este cazul, criteriilor pentru activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2020/852, inclusiv principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative”, sau altor metodologii comparabile (58). |
| --- | --- |

163.

De asemenea, atunci când evaluează efectele pozitive ale ajutorului pentru finanțare de risc care trebuie puse în balanță cu efectele sale negative asupra concurenței și schimburilor comerciale, Comisia poate lua în considerare, dacă este cazul, faptul că ajutorul produce și alte efecte pozitive, pe lângă contribuția la furnizarea de finanțare de risc. Această situație poate surveni atunci când se stabilește că, pe lângă faptul că le permite întreprinderilor să crească sau să dezvolte noi activități și generează creștere economică, investiția de finanțare de risc contribuie în mod semnificativ, în special, la tranziția digitală sau la tranziția către activități durabile din punctul de vedere al mediului, inclusiv către activități cu emisii scăzute de dioxid de carbon, neutre din punct de vedere climatic sau reziliente la schimbările climatice, la lanțuri valorice reziliente sau la dezvoltarea zonelor asistate. Atunci când evaluează efectele pozitive de care trebuie să se țină seama, Comisia va acorda o atenție deosebită, dacă este cazul, criteriilor pentru activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2020/852, inclusiv principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative”, sau altor metodologii comparabile (58

| 164. | Pentru a permite Comisiei să evalueze în mod corespunzător efectele pozitive preconizate ale ajutorului în ceea ce privește dezvoltarea activităților în cauză, statul membru ar trebui să stabilească un obiectiv (sau o serie de obiective) clar (clare) și specific(e) care să elimine disfuncționalitatea pieței sau un alt obstacol identificate în evaluarea ex ante. Amploarea și durata măsurii ar trebui să fie adecvate obiectivelor respective. Totodată, statul membru trebuie să definească și indicatori de performanță relevanți, pe baza rezultatelor evaluării ex ante, astfel încât Comisia să poată să măsoare efectele preconizate ale ajutorului în raport cu obiectivele urmărite. Indicatorii de performanță pot să includă:






  (a) | investițiile impuse sau preconizate ale sectorului privat; |
| --- | --- | --- |

164.

Pentru a permite Comisiei să evalueze în mod corespunzător efectele pozitive preconizate ale ajutorului în ceea ce privește dezvoltarea activităților în cauză, statul membru ar trebui să stabilească un obiectiv (sau o serie de obiective) clar (clare) și specific(e) care să elimine disfuncționalitatea pieței sau un alt obstacol identificate în evaluarea ex ante

ex ante

(a)

investițiile impuse sau preconizate ale sectorului privat;

| (b) | numărul estimat de beneficiari finali în care se va investi, inclusiv numărul întreprinderilor nou-înființate și a noilor IMM-uri; |
| --- | --- |

(b)

numărul estimat de beneficiari finali în care se va investi, inclusiv numărul întreprinderilor nou-înființate și a noilor IMM-uri;

| (c) | numărul estimat de întreprinderi noi care vor fi create în perioada de punere în aplicare a măsurii de finanțare de risc și ca rezultat al investițiilor de finanțare de risc; |
| --- | --- |

(c)

numărul estimat de întreprinderi noi care vor fi create în perioada de punere în aplicare a măsurii de finanțare de risc și ca rezultat al investițiilor de finanțare de risc;

| (d) | numărul de locuri de muncă care vor fi create în întreprinderile care sunt beneficiari finali în perioada cuprinsă între data primei investiții de finanțare de risc în cadrul măsurii de finanțare de risc și data de ieșire; |
| --- | --- |

(d)

numărul de locuri de muncă care vor fi create în întreprinderile care sunt beneficiari finali în perioada cuprinsă între data primei investiții de finanțare de risc în cadrul măsurii de finanțare de risc și data de ieșire;

| (e) | după caz, proporția investițiilor care vor fi efectuate în conformitate cu testul operatorului economic privat în economia de piață; |
| --- | --- |

(e)

după caz, proporția investițiilor care vor fi efectuate în conformitate cu testul operatorului economic privat în economia de piață;

| (f) | obiectivele intermediare și termenele în care urmează să fie investite anumite sume sau procentaje predefinite din buget; |
| --- | --- |

(f)

obiectivele intermediare și termenele în care urmează să fie investite anumite sume sau procentaje predefinite din buget;

| (g) | rentabilitatea sau randamentul care se estimează că se va obține din investiții; |
| --- | --- |

(g)

rentabilitatea sau randamentul care se estimează că se va obține din investiții;

| (h) | după caz, cererile de brevet care vor fi depuse de beneficiarii finali în perioada de punere în aplicare a măsurii de finanțare de risc; |
| --- | --- |

(h)

după caz, cererile de brevet care vor fi depuse de beneficiarii finali în perioada de punere în aplicare a măsurii de finanțare de risc;

| (i) | după caz, consolidarea rezilienței lanțurilor de aprovizionare critice (de exemplu, sectoarele sănătății, produselor electronice, aerospațial, produselor cu dublă utilizare și apărării) și promovarea dezvoltării tehnologice. |
| --- | --- |

(i)

după caz, consolidarea rezilienței lanțurilor de aprovizionare critice (de exemplu, sectoarele sănătății, produselor electronice, aerospațial, produselor cu dublă utilizare și apărării) și promovarea dezvoltării tehnologice.

| 165. | Indicatorii menționați la punctul 164 sunt relevanți pentru a demonstra că se estimează că ajutorul pentru finanțare de risc va produce efecte pozitive în conformitate cu obiectivele care au fost stabilite. În special, indicatorii permit evaluarea eficacității măsurii și a validității strategiilor de investiții elaborate de intermediarul financiar în contextul procesului de selecție. |
| --- | --- |

165.

Indicatorii menționați la punctul 164 sunt relevanți pentru a demonstra că se estimează că ajutorul pentru finanțare de risc va produce efecte pozitive în conformitate cu obiectivele care au fost stabilite. În special, indicatorii permit evaluarea eficacității măsurii și a validității strategiilor de investiții elaborate de intermediarul financiar în contextul procesului de selecție.

| 166. | În cazul în care se recurge parțial sau integral la o măsură de finanțare de risc pentru a sprijini întreprinderile care au fost recent recunoscute/recompensate pentru capacitatea de inovare în conformitate cu criteriile prevăzute în cadrul activităților CASSINI sau cărora CEI le-a acordat recent o etichetă de calitate „marca de excelență” sau pentru a coinvesti cu Fondul CEI sau pentru a furniza investiții de continuare în ceea ce privește programul Accelerator (59), Comisia poate accepta ca statul membru să utilizeze aceiași indicatori de performanță pe care îi utilizează CASSINI sau, respectiv, CEI. |
| --- | --- |

166.

În cazul în care se recurge parțial sau integral la o măsură de finanțare de risc pentru a sprijini întreprinderile care au fost recent recunoscute/recompensate pentru capacitatea de inovare în conformitate cu criteriile prevăzute în cadrul activităților CASSINI sau cărora CEI le-a acordat recent o etichetă de calitate „marca de excelență” sau pentru a coinvesti cu Fondul CEI sau pentru a furniza investiții de continuare în ceea ce privește programul Accelerator

59

3.2.5.2.   Efecte negative de luat în considerare

Efecte negative de luat în considerare

| 167. | Măsura de ajutor de stat trebuie să fie concepută astfel încât să limiteze denaturările concurenței și schimburilor comerciale în cadrul pieței interne. În cazul măsurilor de finanțare de risc, potențialele efecte negative trebuie evaluate la fiecare nivel unde este posibil să existe un ajutor: investitorii, intermediarii financiari și administratorii acestora, precum și beneficiarii finali. |
| --- | --- |

167.

Măsura de ajutor de stat trebuie să fie concepută astfel încât să limiteze denaturările concurenței și schimburilor comerciale în cadrul pieței interne. În cazul măsurilor de finanțare de risc, potențialele efecte negative trebuie evaluate la fiecare nivel unde este posibil să existe un ajutor: investitorii, intermediarii financiari și administratorii acestora, precum și beneficiarii finali.

| 168. | Pentru a permite Comisiei să evalueze potențialele efecte negative ale măsurii asupra concurenței și schimburilor comerciale, statul membru poate să prezinte orice studiu sau alte elemente de probă relevante de care dispune, precum evaluări ex post efectuate pentru scheme similare în ceea ce privește întreprinderile eligibile, structurile de finanțare, parametrii pe baza cărora au fost concepute și zona geografică. |
| --- | --- |

168.

Pentru a permite Comisiei să evalueze potențialele efecte negative ale măsurii asupra concurenței și schimburilor comerciale, statul membru poate să prezinte orice studiu sau alte elemente de probă relevante de care dispune, precum evaluări ex post

| 169. | La nivelul pieței pe care se furnizează finanțarea de risc, ajutorul de stat poate avea drept rezultat excluderea investitorilor privați. S-ar putea reduce astfel stimulentele investitorilor privați de a oferi finanțare întreprinderilor eligibile și investitorii privați ar putea fi încurajați să aștepte până când statul va oferi ajutoare pentru investițiile respective. Acest risc devine cu atât mai însemnat cu cât este mai mare volumul finanțării totale acordate beneficiarilor finali, cu cât sunt mai mari întreprinderile beneficiare în cauză și cu cât este mai avansat stadiul de dezvoltare a acestora, întrucât finanțarea privată devine disponibilă în mod treptat în astfel de cazuri. Mai mult, ajutorul de stat nu ar trebui să înlocuiască riscul comercial obișnuit al investițiilor care ar fi fost asumat de investitori chiar și în absența ajutorului de stat. Cu toate acestea, în măsura în care disfuncționalitatea pieței sau un alt obstacol relevant a fost definit în mod corespunzător, este mai puțin probabil ca măsura de finanțare de risc să aibă drept rezultat o astfel de excludere. |
| --- | --- |

169.

La nivelul pieței pe care se furnizează finanțarea de risc, ajutorul de stat poate avea drept rezultat excluderea investitorilor privați. S-ar putea reduce astfel stimulentele investitorilor privați de a oferi finanțare întreprinderilor eligibile și investitorii privați ar putea fi încurajați să aștepte până când statul va oferi ajutoare pentru investițiile respective. Acest risc devine cu atât mai însemnat cu cât este mai mare volumul finanțării totale acordate beneficiarilor finali, cu cât sunt mai mari întreprinderile beneficiare în cauză și cu cât este mai avansat stadiul de dezvoltare a acestora, întrucât finanțarea privată devine disponibilă în mod treptat în astfel de cazuri. Mai mult, ajutorul de stat nu ar trebui să înlocuiască riscul comercial obișnuit al investițiilor care ar fi fost asumat de investitori chiar și în absența ajutorului de stat. Cu toate acestea, în măsura în care disfuncționalitatea pieței sau un alt obstacol relevant a fost definit în mod corespunzător, este mai puțin probabil ca măsura de finanțare de risc să aibă drept rezultat o astfel de excludere.

| 170. | La nivelul intermediarilor financiari, ajutorul poate să aibă efecte de denaturare în ceea ce privește creșterea sau menținerea puterii de piață a unui intermediar, de exemplu, pe piața unei anumite regiuni. Chiar și în cazul în care ajutorul nu consolidează în mod direct puterea de piață a intermediarului financiar, ajutorul o poate consolida în mod indirect, prin descurajarea extinderii concurenților existenți, provocând ieșirea de pe piață a acestora sau descurajând intrarea pe piață a unor concurenți noi. |
| --- | --- |

170.

La nivelul intermediarilor financiari, ajutorul poate să aibă efecte de denaturare în ceea ce privește creșterea sau menținerea puterii de piață a unui intermediar, de exemplu, pe piața unei anumite regiuni. Chiar și în cazul în care ajutorul nu consolidează în mod direct puterea de piață a intermediarului financiar, ajutorul o poate consolida în mod indirect, prin descurajarea extinderii concurenților existenți, provocând ieșirea de pe piață a acestora sau descurajând intrarea pe piață a unor concurenți noi.

| 171. | Măsurile de finanțare de risc trebuie să vizeze întreprinderile orientate spre creștere care nu sunt în măsură să atragă un nivel adecvat de finanțare din surse private, dar care pot să devină viabile datorită ajutorului de stat pentru finanțare de risc. Cu toate acestea, în cazul în care o măsură prevede înființarea unui fond public, însă strategia de investiții a fondului respectiv nu demonstrează în mod suficient viabilitatea potențială a întreprinderilor eligibile, este improbabil ca măsura să îndeplinească cerințele testului comparativ (a se vedea secțiunea 3.2.5.3), întrucât într-un astfel de caz investiția de finanțare de risc poate fi echivalentă cu o subvenție. |
| --- | --- |

171.

Măsurile de finanțare de risc trebuie să vizeze întreprinderile orientate spre creștere care nu sunt în măsură să atragă un nivel adecvat de finanțare din surse private, dar care pot să devină viabile datorită ajutorului de stat pentru finanțare de risc. Cu toate acestea, în cazul în care o măsură prevede înființarea unui fond public, însă strategia de investiții a fondului respectiv nu demonstrează în mod suficient viabilitatea potențială a întreprinderilor eligibile, este improbabil ca măsura să îndeplinească cerințele testului comparativ (a se vedea secțiunea 3.2.5.3), întrucât într-un astfel de caz investiția de finanțare de risc poate fi echivalentă cu o subvenție.

| 172. | Condițiile referitoare la administrarea comercială și la procesul decizional orientat spre profit prevăzute la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare sunt esențiale pentru asigurarea faptului că selecția întreprinderilor care sunt beneficiari finali se bazează pe o logică comercială. Prin urmare, Comisia va ține seama de condițiile respective atunci când evaluează măsurile de finanțare de risc în temeiul prezentelor orientări, inclusiv în cazul în care măsura implică intermediari financiari publici. |
| --- | --- |

172.

Condițiile referitoare la administrarea comercială și la procesul decizional orientat spre profit prevăzute la articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare sunt esențiale pentru asigurarea faptului că selecția întreprinderilor care sunt beneficiari finali se bazează pe o logică comercială. Prin urmare, Comisia va ține seama de condițiile respective atunci când evaluează măsurile de finanțare de risc în temeiul prezentelor orientări, inclusiv în cazul în care măsura implică intermediari financiari publici.

| 173. | Fondurile de investiții la scară mică, cu o orientare regională limitată și fără mecanisme de guvernanță adecvate vor fi analizate în vederea evitării riscului de menținere a unor structuri de piață ineficiente. Este posibil ca schemele regionale de finanțare de risc să nu aibă întotdeauna o amploare suficient de mare și un domeniu de aplicare suficient de larg din cauza lipsei de diversificare legate de eventualitatea unui număr scăzut de întreprinderi eligibile ca obiective-țintă de investiții, ceea ce ar putea să reducă eficiența fondurilor respective și să aibă ca rezultat acordarea de ajutoare unor întreprinderi mai puțin viabile. În astfel de cazuri, investițiile ar putea eventual să denatureze concurența și să ofere avantaje necuvenite anumitor întreprinderi. |
| --- | --- |

173.

Fondurile de investiții la scară mică, cu o orientare regională limitată și fără mecanisme de guvernanță adecvate vor fi analizate în vederea evitării riscului de menținere a unor structuri de piață ineficiente. Este posibil ca schemele regionale de finanțare de risc să nu aibă întotdeauna o amploare suficient de mare și un domeniu de aplicare suficient de larg din cauza lipsei de diversificare legate de eventualitatea unui număr scăzut de întreprinderi eligibile ca obiective-țintă de investiții, ceea ce ar putea să reducă eficiența fondurilor respective și să aibă ca rezultat acordarea de ajutoare unor întreprinderi mai puțin viabile. În astfel de cazuri, investițiile ar putea eventual să denatureze concurența și să ofere avantaje necuvenite anumitor întreprinderi.

| 174. | La nivelul beneficiarilor finali, măsura ar putea avea efecte de denaturare pe piețele de produse pe care concurează întreprinderile respective. De exemplu, măsura poate să denatureze concurența, în cazul în care vizează întreprinderi din sectoare cu performanțe slabe. O extindere substanțială a capacității ca urmare a acordării de ajutoare de stat pe o piață cu performanțe slabe ar putea, în special, să denatureze în mod nejustificat concurența, întrucât crearea sau menținerea unei capacități excedentare ar putea avea drept consecință restrângerea marjelor de profit, reducerea investițiilor concurenților sau chiar ieșirea acestora de pe piață. De asemenea, poate să împiedice întreprinderile să intre pe piață, ceea ce are drept rezultat structuri de piață ineficiente, care, pe termen lung, prejudiciază și interesele consumatorilor. În cazul în care piața din sectoarele vizate este în creștere, există, în mod normal, mai puține motive de teamă cu privire la faptul că ajutorul va afecta în mod negativ stimulentele dinamice sau va împiedica în mod nejustificat ieșirea sau intrarea pe piață. Comisia consideră că riscul unor astfel de denaturări este semnificativ atunci când măsura de finanțare de risc este sectorială sau atunci când privilegiază anumite sectoare. În aceste cazuri, Comisia va analiza nivelul capacităților de producție în sectorul respectiv, luând în considerare cererea potențială. Pentru a permite Comisiei să efectueze evaluarea respectivă, statul membru trebuie să precizeze în notificare dacă măsura de finanțare de risc este sectorială sau privilegiază anumite sectoare. |
| --- | --- |

174.

La nivelul beneficiarilor finali, măsura ar putea avea efecte de denaturare pe piețele de produse pe care concurează întreprinderile respective. De exemplu, măsura poate să denatureze concurența, în cazul în care vizează întreprinderi din sectoare cu performanțe slabe. O extindere substanțială a capacității ca urmare a acordării de ajutoare de stat pe o piață cu performanțe slabe ar putea, în special, să denatureze în mod nejustificat concurența, întrucât crearea sau menținerea unei capacități excedentare ar putea avea drept consecință restrângerea marjelor de profit, reducerea investițiilor concurenților sau chiar ieșirea acestora de pe piață. De asemenea, poate să împiedice întreprinderile să intre pe piață, ceea ce are drept rezultat structuri de piață ineficiente, care, pe termen lung, prejudiciază și interesele consumatorilor. În cazul în care piața din sectoarele vizate este în creștere, există, în mod normal, mai puține motive de teamă cu privire la faptul că ajutorul va afecta în mod negativ stimulentele dinamice sau va împiedica în mod nejustificat ieșirea sau intrarea pe piață. Comisia consideră că riscul unor astfel de denaturări este semnificativ atunci când măsura de finanțare de risc este sectorială sau atunci când privilegiază anumite sectoare. În aceste cazuri, Comisia va analiza nivelul capacităților de producție în sectorul respectiv, luând în considerare cererea potențială. Pentru a permite Comisiei să efectueze evaluarea respectivă, statul membru trebuie să precizeze în notificare dacă măsura de finanțare de risc este sectorială sau privilegiază anumite sectoare.

| 175. | Comisia va evalua, de asemenea, eventualele efecte negative de delocalizare, deoarece acestea ar putea afecta concurența și schimburile comerciale dintre statele membre. În acest sens, Comisia va analiza dacă este probabil ca fondurile regionale să stimuleze delocalizarea în cadrul pieței interne. În cazul în care activitățile desfășurate de intermediarul financiar vizează o regiune neasistată învecinată cu regiuni asistate sau cu o regiune cu o intensitate a ajutoarelor regionale mai mare decât cea a regiunii vizate, riscul de producere a unei astfel de denaturări este mai pronunțat. O măsură regională de finanțare de risc care se concentrează numai pe anumite sectoare ar putea avea, de asemenea, efecte negative de delocalizare. |
| --- | --- |

175.

Comisia va evalua, de asemenea, eventualele efecte negative de delocalizare, deoarece acestea ar putea afecta concurența și schimburile comerciale dintre statele membre. În acest sens, Comisia va analiza dacă este probabil ca fondurile regionale să stimuleze delocalizarea în cadrul pieței interne. În cazul în care activitățile desfășurate de intermediarul financiar vizează o regiune neasistată învecinată cu regiuni asistate sau cu o regiune cu o intensitate a ajutoarelor regionale mai mare decât cea a regiunii vizate, riscul de producere a unei astfel de denaturări este mai pronunțat. O măsură regională de finanțare de risc care se concentrează numai pe anumite sectoare ar putea avea, de asemenea, efecte negative de delocalizare.

| 176. | În fine, în cadrul evaluării efectelor negative asupra concurenței și schimburilor comerciale, Comisia poate lua în considerare, după caz, externalitățile negative ale activității care beneficiază de ajutor, în cazul în care respectivele externalități afectează în mod negativ concurența și schimburile comerciale dintre statele membre într-o măsură care contravine interesului comun, creând sau agravând ineficiențele pieței (60). |
| --- | --- |

176.

În fine, în cadrul evaluării efectelor negative asupra concurenței și schimburilor comerciale, Comisia poate lua în considerare, după caz, externalitățile negative ale activității care beneficiază de ajutor, în cazul în care respectivele externalități afectează în mod negativ concurența și schimburile comerciale dintre statele membre într-o măsură care contravine interesului comun, creând sau agravând ineficiențele pieței (60

3.2.5.3.   Punerea în balanță a efectelor pozitive și negative ale ajutorului

Punerea în balanță a efectelor pozitive și negative ale ajutorului

| 177. | Ca o ultimă etapă a analizei sale, Comisia va pune în balanță efectele negative identificate ale măsurii de ajutor în ceea ce privește denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre și efectele pozitive ale ajutorului și va concluziona că măsura de ajutor este compatibilă cu piața internă numai în cazul în care efectele pozitive le depășesc pe cele negative. |
| --- | --- |

177.

Ca o ultimă etapă a analizei sale, Comisia va pune în balanță efectele negative identificate ale măsurii de ajutor în ceea ce privește denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre și efectele pozitive ale ajutorului și va concluziona că măsura de ajutor este compatibilă cu piața internă numai în cazul în care efectele pozitive le depășesc pe cele negative.

| 178. | Echilibrul general al anumitor categorii de scheme de ajutoare poate face ulterior obiectul unei cerințe de evaluare ex post, astfel cum este descrisă în secțiunea 4. În astfel de cazuri, Comisia poate să limiteze durata schemelor, cu posibilitatea de a renotifica ulterior prelungirea acestora. |
| --- | --- |

178.

Echilibrul general al anumitor categorii de scheme de ajutoare poate face ulterior obiectul unei cerințe de evaluare ex post

3.2.6.   Transparența

Transparența

| 179. | Ca o garanție suplimentară împotriva denaturărilor nejustificate ale concurenței, statele membre, Comisia, operatorii economici și publicul larg trebuie să aibă acces cu ușurință la toate actele relevante și la toate informațiile pertinente cu privire la ajutorul acordat. |
| --- | --- |

179.

Ca o garanție suplimentară împotriva denaturărilor nejustificate ale concurenței, statele membre, Comisia, operatorii economici și publicul larg trebuie să aibă acces cu ușurință la toate actele relevante și la toate informațiile pertinente cu privire la ajutorul acordat.

| 180. | Statele membre trebuie să publice următoarele informații în modulul Comisiei privind transparența (61) sau pe un site web cuprinzător consacrat ajutoarelor de stat, la nivel național sau regional:






  (a) | textul integral al deciziei de acordare a ajutorului individual sau al schemei de ajutor aprobate și al dispozițiilor de punere în aplicare a acesteia sau un link către acesta; |
| --- | --- | --- |

180.

Statele membre trebuie să publice următoarele informații în modulul Comisiei privind transparența (61

(a)

textul integral al deciziei de acordare a ajutorului individual sau al schemei de ajutor aprobate și al dispozițiilor de punere în aplicare a acesteia sau un link către acesta;

| (b) | informații privind fiecare ajutor individual acordat care depășește 100 000 EUR, astfel cum se prevede în anexa la prezentele orientări. |
| --- | --- |

(b)

informații privind fiecare ajutor individual acordat care depășește 100 000 EUR, astfel cum se prevede în anexa la prezentele orientări.

| 181. | Statele membre trebuie să își organizeze site-urile web cuprinzătoare consacrate ajutoarelor de stat, astfel cum se menționează la punctul 180, în așa fel încât să înlesnească accesul la informații. Informațiile trebuie publicate sub formă de foi de calcul cu date fără drepturi de proprietate, care să permită căutarea, extragerea, descărcarea și publicarea cu ușurință a datelor pe internet, de exemplu în format CSV sau XML. Trebuie să se permită accesul publicului larg la site-ul web fără nicio restricție, inclusiv fără înregistrarea prealabilă a utilizatorului. |
| --- | --- |

181.

Statele membre trebuie să își organizeze site-urile web cuprinzătoare consacrate ajutoarelor de stat, astfel cum se menționează la punctul 180, în așa fel încât să înlesnească accesul la informații. Informațiile trebuie publicate sub formă de foi de calcul cu date fără drepturi de proprietate, care să permită căutarea, extragerea, descărcarea și publicarea cu ușurință a datelor pe internet, de exemplu în format CSV sau XML. Trebuie să se permită accesul publicului larg la site-ul web fără nicio restricție, inclusiv fără înregistrarea prealabilă a utilizatorului.

| 182. | Pentru schemele sub formă de stimulente fiscale, condițiile stabilite la punctul 180 litera (b) se vor considera îndeplinite dacă statele membre publică informațiile necesare privind cuantumurile ajutorului individual conform următoarelor intervale (în milioane EUR): | 0,1-0,5; |
| --- | --- | --- |

182.

Pentru schemele sub formă de stimulente fiscale, condițiile stabilite la punctul 180 litera (b) se vor considera îndeplinite dacă statele membre publică informațiile necesare privind cuantumurile ajutorului individual conform următoarelor intervale (în milioane EUR):

0,1-0,5;

| | 0,5-1; |
| --- | --- |

0,5-1;

| | 1-2; |
| --- | --- |

1-2;

| | 2-5; |
| --- | --- |

2-5;

| | 5-10; |
| --- | --- |

5-10;

| | 10-30; |
| --- | --- |

10-30;

| | 30-60; |
| --- | --- |

30-60;

| | 60-100; |
| --- | --- |

60-100;

| | 100-250 |
| --- | --- |

100-250

| | 250 și peste 250. |
| --- | --- |

250 și peste 250.

| 183. | Informațiile menționate la punctul 180 litera (b) trebuie publicate în termen de șase luni de la data acordării ajutorului sau, în cazul ajutoarelor sub formă de stimulente fiscale, în termen de un an de la data la care trebuie depusă declarația fiscală (62). În cazul ajutoarelor ilegale, dar care ulterior sunt considerate compatibile, statele membre trebuie să publice informațiile în termen de șase luni de la data deciziei Comisiei de declarare a ajutorului ca fiind compatibil. Pentru a permite aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în temeiul tratatului, informațiile trebuie să fie disponibile timp de cel puțin zece ani de la data acordării ajutorului. |
| --- | --- |

183.

Informațiile menționate la punctul 180 litera (b) trebuie publicate în termen de șase luni de la data acordării ajutorului sau, în cazul ajutoarelor sub formă de stimulente fiscale, în termen de un an de la data la care trebuie depusă declarația fiscală (62

| 184. | Comisia va publica pe site-ul său web linkul către site-urile web consacrate ajutoarelor de stat menționate la punctul 180. |
| --- | --- |

184.

Comisia va publica pe site-ul său web linkul către site-urile web consacrate ajutoarelor de stat menționate la punctul 180.

4.   EVALUARE

EVALUARE

| 185. | Pentru a se asigura în continuare că denaturarea concurenței și a schimburilor comerciale este limitată, Comisia poate solicita ca anumite scheme de ajutoare să facă obiectul unei evaluări ex post. Vor fi necesare evaluări pentru schemele care au un efect potențial deosebit de ridicat de denaturare a concurenței și a schimburilor comerciale, și anume schemele care riscă să restricționeze sau să denatureze concurența în mod semnificativ dacă implementarea lor nu este reexaminată în timp util. |
| --- | --- |

185.

Pentru a se asigura în continuare că denaturarea concurenței și a schimburilor comerciale este limitată, Comisia poate solicita ca anumite scheme de ajutoare să facă obiectul unei evaluări ex post

| 186. | Evaluarea ex post poate să fie necesară pentru următoarele scheme de ajutor:






  (a) | schemele cu bugete mari ale ajutoarelor; |
| --- | --- | --- |

186.

Evaluarea ex post

(a)

schemele cu bugete mari ale ajutoarelor;

| (b) | schemele cu o orientare regională; |
| --- | --- |

(b)

schemele cu o orientare regională;

| (c) | schemele cu o orientare sectorială restrânsă; |
| --- | --- |

(c)

schemele cu o orientare sectorială restrânsă;

| (d) | schemele care sunt modificate, în cazul în care modificarea respectivă afectează criteriile de eligibilitate, cuantumul investițiilor sau parametrii financiari pe baza cărora au fost concepute; |
| --- | --- |

(d)

schemele care sunt modificate, în cazul în care modificarea respectivă afectează criteriile de eligibilitate, cuantumul investițiilor sau parametrii financiari pe baza cărora au fost concepute;

| (e) | schemele care conțin caracteristici novatoare; |
| --- | --- |

(e)

schemele care conțin caracteristici novatoare;

| (f) | schemele în privința cărora Comisia impune acest lucru, având în vedere potențialele efecte negative ale schemelor asupra concurenței și schimburilor comerciale. |
| --- | --- |

(f)

schemele în privința cărora Comisia impune acest lucru, având în vedere potențialele efecte negative ale schemelor asupra concurenței și schimburilor comerciale.

| 187. | În orice caz, evaluarea ex post va fi necesară în cazul schemelor cu un buget pentru ajutoare de stat sau cu cheltuieli contabilizate de peste 150 de milioane EUR într-un anumit an sau de 750 de milioane EUR pe durata totală a acestora, și anume durata combinată a schemei și a eventualei scheme anterioare care acoperă un obiectiv și o zonă geografică similare, începând cu 1 ianuarie 2022. Având în vedere obiectivele evaluării și pentru a evita sarcinile disproporționate asupra statelor membre, evaluările ex post vor fi necesare numai pentru schemele de ajutoare a căror durată totală depășește trei ani, începând cu 1 ianuarie 2022. |
| --- | --- |

187.

În orice caz, evaluarea ex post

ex post

| 188. | Se poate renunța la cerința evaluării ex post în cazul schemelor de ajutoare care urmează direct unei scheme care a acoperit un obiectiv și o zonă geografică similare ce au făcut obiectul unei evaluări, pentru care a fost emis un raport de evaluare finală în conformitate cu planul de evaluare aprobat de Comisie și care nu a generat constatări negative. În cazul în care raportul final de evaluare a unei scheme nu este conform cu planul de evaluare aprobat, respectiva schemă trebuie suspendată cu efect imediat. |
| --- | --- |

188.

Se poate renunța la cerința evaluării ex post

| 189. | Evaluarea ar trebui să aibă scopul de a verifica dacă s-au îndeplinit ipotezele și condițiile care stau la baza compatibilității schemei, în special necesitatea și eficacitatea măsurii de ajutor în lumina obiectivelor sale. Ar trebui să se evalueze, de asemenea, impactul măsurii de finanțare de risc asupra concurenței și schimburilor comerciale. |
| --- | --- |

189.

Evaluarea ar trebui să aibă scopul de a verifica dacă s-au îndeplinit ipotezele și condițiile care stau la baza compatibilității schemei, în special necesitatea și eficacitatea măsurii de ajutor în lumina obiectivelor sale. Ar trebui să se evalueze, de asemenea, impactul măsurii de finanțare de risc asupra concurenței și schimburilor comerciale.

| 190. | În cazul schemelor de ajutoare în privința cărora trebuie efectuată o evaluare (a se vedea punctele 186 și 187), a căror durată totală depășește trei ani, de la 1 ianuarie 2022 statele membre trebuie să notifice un proiect de plan de evaluare, care va face parte integrantă din evaluarea schemei de către Comisie, după cum urmează:






  (a) | împreună cu schema de ajutor, dacă bugetul acesteia pentru ajutoare de stat depășește 150 de milioane EUR într-un anumit an sau 750 de milioane EUR pe durata sa totală; |
| --- | --- | --- |

190.

În cazul schemelor de ajutoare în privința cărora trebuie efectuată o evaluare (a se vedea punctele 186 și 187), a căror durată totală depășește trei ani, de la 1 ianuarie 2022 statele membre trebuie să notifice un proiect de plan de evaluare, care va face parte integrantă din evaluarea schemei de către Comisie, după cum urmează:

(a)

împreună cu schema de ajutor, dacă bugetul acesteia pentru ajutoare de stat depășește 150 de milioane EUR într-un anumit an sau 750 de milioane EUR pe durata sa totală;

| (b) | în termen de 30 de zile lucrătoare de la o modificare semnificativă care majorează bugetul schemei la peste 150 de milioane EUR într-un anumit an sau la 750 de milioane EUR pe durata totală a schemei; |
| --- | --- |

(b)

în termen de 30 de zile lucrătoare de la o modificare semnificativă care majorează bugetul schemei la peste 150 de milioane EUR într-un anumit an sau la 750 de milioane EUR pe durata totală a schemei;

| (c) | în termen de 30 de zile lucrătoare de la contabilizarea oficială a unor cheltuieli de peste 150 de milioane EUR într-un anumit an; |
| --- | --- |

(c)

în termen de 30 de zile lucrătoare de la contabilizarea oficială a unor cheltuieli de peste 150 de milioane EUR într-un anumit an;

| (d) | în urma unei cereri din partea Comisiei și, în orice caz, înainte de aprobarea schemei, dacă schema se încadrează în una dintre categoriile enumerate la punctul 186, indiferent de bugetul ajutorului de stat al schemei. |
| --- | --- |

(d)

în urma unei cereri din partea Comisiei și, în orice caz, înainte de aprobarea schemei, dacă schema se încadrează în una dintre categoriile enumerate la punctul 186, indiferent de bugetul ajutorului de stat al schemei.

| 191. | Proiectul de plan de evaluare trebuie să respecte principiile metodologice comune puse la dispoziție de Comisie (63). Statele membre trebuie să publice planul de evaluare aprobat de Comisie. |
| --- | --- |

191.

Proiectul de plan de evaluare trebuie să respecte principiile metodologice comune puse la dispoziție de Comisie (63

| 192. | Evaluarea ex post trebuie efectuată de către un expert independent de autoritatea care acordă ajutorul de stat, pe baza planului de evaluare. Fiecare evaluare trebuie să includă cel puțin un raport de evaluare intermediar și un raport de evaluare final. Statele membre trebuie să publice ambele rapoarte. |
| --- | --- |

192.

Evaluarea ex post

| 193. | Raportul final de evaluare trebuie prezentat Comisiei în timp util pentru a evalua eventuala prelungire a schemei de ajutoare și cel târziu cu nouă luni înainte de expirarea schemei. Perioada respectivă poate fi redusă în cazul schemelor care trebuie evaluate în ultimii doi ani de punere în aplicare. Domeniul de aplicare și modalitățile precise ale fiecărei evaluări vor fi descrise în decizia de aprobare a schemei de ajutoare. În notificarea unei măsuri de ajutor ulterioare cu un obiectiv similar trebuie să se descrie modul în care au fost luate în considerare rezultatele evaluării. |
| --- | --- |

193.

Raportul final de evaluare trebuie prezentat Comisiei în timp util pentru a evalua eventuala prelungire a schemei de ajutoare și cel târziu cu nouă luni înainte de expirarea schemei. Perioada respectivă poate fi redusă în cazul schemelor care trebuie evaluate în ultimii doi ani de punere în aplicare. Domeniul de aplicare și modalitățile precise ale fiecărei evaluări vor fi descrise în decizia de aprobare a schemei de ajutoare. În notificarea unei măsuri de ajutor ulterioare cu un obiectiv similar trebuie să se descrie modul în care au fost luate în considerare rezultatele evaluării.

5.   DISPOZIȚII FINALE

DISPOZIȚII FINALE

5.1.   
  Aplicabilitate

Aplicabilitate

| 194. | Comisia va aplica principiile prevăzute în prezentele orientări pentru evaluarea compatibilității tuturor ajutoarelor pentru finanțare de risc supuse obligației de notificare care au fost acordate sau care urmează să fie acordate de la 1 ianuarie 2022. |
| --- | --- |

194.

Comisia va aplica principiile prevăzute în prezentele orientări pentru evaluarea compatibilității tuturor ajutoarelor pentru finanțare de risc supuse obligației de notificare care au fost acordate sau care urmează să fie acordate de la 1 ianuarie 2022.

| 195. | Ajutoarele pentru finanțare de risc acordate în mod ilegal înainte de data de 1 ianuarie 2022 vor fi evaluate în conformitate cu normele în vigoare la data acordării acestora. |
| --- | --- |

195.

Ajutoarele pentru finanțare de risc acordate în mod ilegal înainte de data de 1 ianuarie 2022 vor fi evaluate în conformitate cu normele în vigoare la data acordării acestora.

| 196. | Pentru a răspunde așteptărilor legitime ale investitorilor privați, în cazul schemelor de finanțare de risc care prevăd acordarea de finanțare publică pentru a sprijini finanțarea de risc, data angajării fondurilor publice la intermediarii financiari, care este data semnării acordului de finanțare, determină normele care se aplică măsurii de finanțare de risc. |
| --- | --- |

196.

Pentru a răspunde așteptărilor legitime ale investitorilor privați, în cazul schemelor de finanțare de risc care prevăd acordarea de finanțare publică pentru a sprijini finanțarea de risc, data angajării fondurilor publice la intermediarii financiari, care este data semnării acordului de finanțare, determină normele care se aplică măsurii de finanțare de risc.

5.2.   
  Măsuri corespunzătoare

Măsuri corespunzătoare

| 197. | Comisia consideră că punerea în aplicare a prezentelor orientări va duce la anumite modificări ale principiilor de evaluare privind ajutorul pentru finanțare de risc în Uniune. Din aceste motive, Comisia propune statelor membre următoarele măsuri corespunzătoare, în temeiul articolului 108 alineatul (1) din tratat:






  (a) | statele membre ar trebui să își modifice, în cazul în care este necesar, schemele de ajutor pentru finanțare de risc existente, în vederea asigurării conformității acestora cu prezentele orientări în termen de șase luni de la data publicării orientărilor; |
| --- | --- | --- |

197.

Comisia consideră că punerea în aplicare a prezentelor orientări va duce la anumite modificări ale principiilor de evaluare privind ajutorul pentru finanțare de risc în Uniune. Din aceste motive, Comisia propune statelor membre următoarele măsuri corespunzătoare, în temeiul articolului 108 alineatul (1) din tratat:

(a)

statele membre ar trebui să își modifice, în cazul în care este necesar, schemele de ajutor pentru finanțare de risc existente, în vederea asigurării conformității acestora cu prezentele orientări în termen de șase luni de la data publicării orientărilor;

| (b) | statele membre sunt invitate să își dea acordul explicit și necondiționat cu privire la măsurile propuse, în termen de două luni de la data publicării prezentelor orientări. În lipsa unui răspuns, Comisia va considera că statul membru în cauză nu este de acord cu măsurile propuse. |
| --- | --- |

(b)

statele membre sunt invitate să își dea acordul explicit și necondiționat cu privire la măsurile propuse, în termen de două luni de la data publicării prezentelor orientări. În lipsa unui răspuns, Comisia va considera că statul membru în cauză nu este de acord cu măsurile propuse.

| 198. | Pentru a răspunde așteptărilor legitime ale investitorilor privați, statele membre nu au obligația de a lua măsuri corespunzătoare în ceea ce privește schemele de ajutor pentru finanțare de risc în favoarea IMM-urilor atunci când angajarea fondurilor publice la intermediarii financiari, care este data semnării acordului de finanțare, s-a efectuat înainte de data publicării prezentelor orientări și toate condițiile prevăzute în acordul de finanțare rămân neschimbate. Intermediarii financiari respectivi pot să își desfășoare în continuare activitatea și să investească în conformitate cu strategia lor inițială de investiții până la încheierea perioadei prevăzute în acordul de finanțare. |
| --- | --- |

198.

Pentru a răspunde așteptărilor legitime ale investitorilor privați, statele membre nu au obligația de a lua măsuri corespunzătoare în ceea ce privește schemele de ajutor pentru finanțare de risc în favoarea IMM-urilor atunci când angajarea fondurilor publice la intermediarii financiari, care este data semnării acordului de finanțare, s-a efectuat înainte de data publicării prezentelor orientări și toate condițiile prevăzute în acordul de finanțare rămân neschimbate. Intermediarii financiari respectivi pot să își desfășoare în continuare activitatea și să investească în conformitate cu strategia lor inițială de investiții până la încheierea perioadei prevăzute în acordul de finanțare.

5.3.   
  Raportare și monitorizare

Raportare și monitorizare

| 199. | În conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului (64) și cu Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (65), statele membre trebuie să prezinte Comisiei rapoarte anuale. |
| --- | --- |

199.

În conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului (64

65

| 200. | Statele membre trebuie să țină evidențe detaliate privind toate măsurile de ajutor. Evidențele respective trebuie să conțină toate informațiile necesare pentru a se stabili îndeplinirea condițiilor privind eligibilitatea și cuantumurile maxime ale investițiilor. Evidențele respective trebuie păstrate timp de zece ani de la data acordării ajutorului și trebuie furnizate, la cerere, Comisiei. În cazul măsurilor de ajutor care prevăd stimulente fiscale, în temeiul cărora ajutorul fiscal se acordă în mod automat, cum ar fi cele pe baza declarațiilor fiscale ale beneficiarilor și atunci când nu se verifică ex ante dacă fiecare beneficiar îndeplinește toate condițiile de compatibilitate, statele membre trebuie să verifice periodic, cel puțin ex post și pe baza unui eșantion, dacă sunt îndeplinite toate condițiile de compatibilitate și să tragă concluziile care se impun. Statele membre trebuie să păstreze evidențe detaliate ale verificărilor pentru cel puțin zece ani de la data efectuării acestora. |
| --- | --- |

200.

Statele membre trebuie să țină evidențe detaliate privind toate măsurile de ajutor. Evidențele respective trebuie să conțină toate informațiile necesare pentru a se stabili îndeplinirea condițiilor privind eligibilitatea și cuantumurile maxime ale investițiilor. Evidențele respective trebuie păstrate timp de zece ani de la data acordării ajutorului și trebuie furnizate, la cerere, Comisiei. În cazul măsurilor de ajutor care prevăd stimulente fiscale, în temeiul cărora ajutorul fiscal se acordă în mod automat, cum ar fi cele pe baza declarațiilor fiscale ale beneficiarilor și atunci când nu se verifică ex ante

ex post

5.4.   
  Revizuire

Revizuire

| 201. | Comisia poate decide să revizuiască sau să modifice prezentele orientări în orice moment, în cazul în care acest lucru ar fi necesar din motive legate de politica Uniunii în domeniul concurenței sau pentru a lua în considerare alte politici și angajamente internaționale ale Uniunii, pentru a ține seama de evoluția piețelor sau din orice alt motiv justificat. |
| --- | --- |

201.

Comisia poate decide să revizuiască sau să modifice prezentele orientări în orice moment, în cazul în care acest lucru ar fi necesar din motive legate de politica Uniunii în domeniul concurenței sau pentru a lua în considerare alte politici și angajamente internaționale ale Uniunii, pentru a ține seama de evoluția piețelor sau din orice alt motiv justificat.

---

(1)  Definițiile exacte ale IMM-urilor, ale întreprinderilor mici cu capitalizare medie și ale întreprinderilor inovatoare cu capitalizare medie în sensul prezentelor orientări sunt stabilite la punctul 35 din secțiunea 2.3.

1

(2)  Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru promovarea investițiilor cu capital de risc în întreprinderile mici și mijlocii (JO C 194, 18.8.2006, p. 2).

2

(3)  Comunicarea Comisiei – Orientări privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc (JO C 19, 22.1.2014, p. 4).

3

(4)  În perioada 2012-2014, Comisia a întreprins un program ambițios de modernizare a ajutoarelor de stat, centrat în jurul a trei obiective principale; pentru mai multe detalii, a se vedea Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind modernizarea ajutoarelor de stat în UE, COM(2012) 209 final, 8.5.2012:

4

| (a) | încurajarea creșterii durabile, inteligente și favorabile incluziunii pe o piață internă competitivă; |
| --- | --- |

(a)

încurajarea creșterii durabile, inteligente și favorabile incluziunii pe o piață internă competitivă;

| (b) | concentrarea controlului ex ante efectuat de Comisie asupra cazurilor care au cel mai mare impact asupra pieței interne, consolidând, în același timp, cooperarea cu statele membre în materie de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat și |
| --- | --- |

(b)

concentrarea controlului ex ante efectuat de Comisie asupra cazurilor care au cel mai mare impact asupra pieței interne, consolidând, în același timp, cooperarea cu statele membre în materie de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat și

ex ante

| (c) | simplificarea normelor pentru a asigura un proces decizional mai rapid. |
| --- | --- |

(c)

simplificarea normelor pentru a asigura un proces decizional mai rapid.

(5)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală”, COM(2020) 103 final, 10.3.2020.

5

(6)  A se vedea studiul Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs, Uniunea Europeană (2020), disponibil online:

6

Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs

https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/risk_finance_study.zip

(7)  Printre aceste inovații se numără, de exemplu, schimbarea practicilor sociale în vederea sprijinirii tranziției verzi sau digitale sau facilitarea accesului femeilor la carierele din domeniul TIC.

7

(8)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Pactul verde european”, COM(2019) 640 final, 11.12.2019.

8

(9)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Conturarea viitorului digital al Europei”, COM(2020) 67 final, 19.2.2020.

9

(10)  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește promovarea energiei din surse regenerabile și de abrogare a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului, COM(2021) 557 final, 14.7.2021.

10

(11)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Plan de acțiune: finanțarea creșterii durabile”, COM(2018) 97 final, 8.3.2018.

11

(12)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Taxonomia UE, raportarea de către întreprinderi de informații în materie de durabilitate, preferințele în materie de durabilitate și obligațiile fiduciare: Orientarea finanțării către Pactul verde european”, COM(2021) 188 final, 21.4.2021.

12

(13)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

13

(14)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital”, COM(2021) 118 final, 9.3.2021.

14

(15)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

15

(16)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții, „Strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă”, COM(2020) 575 final, 17.9.2020 identifică șapte domenii emblematice: accelerarea – acordarea de întâietate tehnologiilor curate adaptate exigențelor viitorului și accelerarea dezvoltării și utilizării surselor regenerabile de energie; renovarea – îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor publice și private; reîncărcarea și realimentarea – promovarea unor tehnologii curate adaptate exigențelor viitorului pentru a accelera utilizarea transporturilor durabile, accesibile și inteligente, a stațiilor de încărcare și realimentare, precum și extinderea transportului public; conectarea – introducerea în cel mai scurt timp a serviciilor rapide în bandă largă pentru toate regiunile și gospodăriile, inclusiv prin intermediul rețelelor de fibră optică și 5G; modernizarea – digitalizarea administrației și a serviciilor publice, inclusiv a sistemelor judiciare și de sănătate; dezvoltarea – creșterea capacităților industriale europene în materie de cloud de date și dezvoltarea celor mai puternice, mai avansate și mai durabile procesoare; recalificarea și perfecționarea – adaptarea sistemelor de învățământ pentru a sprijini competențele digitale, precum și educația și formarea profesională pentru toate vârstele.

16

(17)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Actualizarea noii Strategii industriale 2020: construirea unei piețe unice mai puternice pentru a sprijini redresarea Europei”, COM(2021) 350 final, 5.5.2021.

17

(18)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Plan de acțiune privind edificarea unei Uniuni a piețelor de capital”, COM(2015) 468 final, 30.9.2015.

18

(19)  De exemplu, Regulamentul (UE) nr. 345/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2013 privind fondurile europene cu capital de risc (JO L 115, 25.4.2013, p. 1); Regulamentul (UE) 2017/1129 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2017 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată, și de abrogare a Directivei 2003/71/CE (JO L 168, 30.6.2017, p. 12); Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (JO L 173, 12.6.2014, p. 349) în ceea ce privește dezvoltarea piețelor de creștere pentru IMM-uri; Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative și de modificare a Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 1095/2010 (JO L 174, 1.7.2011, p. 1).

19

(20)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi – un nou plan de acțiune”, COM(2020) 590 final, 24.9.2020.

20

(21)  Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (JO L 173, 12.6.2014, p. 349).

21

(22)  Instrumentele financiare acoperă instrumentele financiare, altele decât granturile, care pot lua forma unor instrumente de datorie (împrumuturi, garanții) sau a unor instrumente de capital (capital pur, investiții de cvasicapital sau alte instrumente de partajare a riscurilor).

22

(23)  Regulamentul (UE) nr. 1287/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a unui program pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME) (2014-2020) și de abrogare a Deciziei nr. 1639/2006/CE (JO L 347, 20.12.2013, p. 33).

23

(24)  Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE (JO L 347, 20.12.2013, p. 104).

24

(25)  De asemenea, pentru a oferi un acces mai bun la finanțarea prin împrumuturi, un instrument specific de partajare a riscurilor (IPR) a fost creat în comun de Comisie, de Fondul European de Investiții și de Banca Europeană de Investiții, în cadrul celui de Al șaptelea program-cadru pentru cercetare (PC7), a se vedea http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/RSI/index.htm. IPR a oferit garanții parțiale intermediarilor financiari printr-un mecanism de partajare a riscurilor, reducând astfel riscurile lor financiare și încurajându-i să acorde împrumuturi IMM-urilor care desfășoară activități de cercetare și dezvoltare sau activități de inovare.

25

(26)  Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (JO L 170, 12.5.2021, p. 1).

26

(27)  Acțiunea europeană de dezvoltare a capitalului de risc (ESCALAR) este un program-pilot lansat de Comisia Europeană și gestionat de FEI, utilizând resurse din Planul de investiții pentru Europa cu scopul de a elimina deficitul de finanțare cu care se confruntă întreprinderile europene cu creștere puternică (întreprinderi aflate în faza de extindere). ESCALAR a fost lansat pe 4 aprilie 2020 și urmărește creșterea semnificativă a resurselor fondului, favorizând astfel investițiile mai mari și creând o capacitate mai mare pentru investițiile în întreprinderile aflate în faza de extindere.

27

(28)  În Orientările politice ale viitoarei Comisii Europene pentru perioada 2019-2024, Ursula von der Leyen, în calitate de candidată la președinția Comisiei la vremea respectivă, a anunțat crearea unui fond public-privat specializat în ofertele publice inițiale ale IMM-urilor, cu scopul de a oferi sprijin public sub formă de finanțare care să înlesnească accesul IMM-urilor cu potențial ridicat la piețele publice.

28

(29)  Inițiativa CASSINI – anunțată pentru prima dată în „Strategia pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală”, COM(2020) 103 final, 10.3.2020 – este o colecție de acțiuni concrete care vizează facilitarea, printre altele, a accesului IMM-urilor din sectorul spațial la capital de risc în vederea finanțării extinderii lor. Fondul pentru creștere al inițiativei CASSINI va funcționa ca un fond de fonduri, similar ISEP, investind în fonduri cu capital de risc care se angajează să acționeze ca „fonduri tematice”, și anume să investească în sectorul spațial, dar păstrându-și totodată dreptul de a decide în mod autonom în ce întreprinderi să investească. Fondul pentru creștere al inițiativei CASSINI va remedia un deficit de capital în etapa de extindere, fiind bine-cunoscut faptul că acest deficit are un impact negativ asupra noilor IMM-uri din sectorul spațial din Uniune.

29

(30)  Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a Programului InvestEU și de modificare a Regulamentului (UE) 2015/1017 (JO L 107, 26.3.2021, p. 30). Programul InvestEU urmărește încurajarea participării investitorilor publici și privați la operațiunile de finanțare și de investiții prin furnizarea de garanții de la bugetul Uniunii pentru a remedia disfuncționalitățile și situațiile de investiții suboptime. Regulamentul are la bază succesul Fondului european pentru investiții strategice (FEIS), care a fost lansat în 2015 cu scopul de a elimina decalajul în materie de investiții din Uniune în urma crizei financiare și economice.

30

(31)  Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat (JO L 187, 26.6.2014, p. 1).

31

(32)  Se poate consulta online la adresa: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/fitness_check_en.html

32

(33)  Comunicarea Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat astfel cum este menționată la articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO C 262, 19.7.2016, p. 1).

33

(34)  În comunicarea privind noțiunea de ajutor, Comisia clarifică modul în care ar trebui interpretată noțiunea de ajutor de stat prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din tratat. Secțiunea 4.2 [„Testul operatorului economic privat în economia de piață (OEP)”] din comunicarea menționată oferă orientări cu privire la cazurile în care o măsură de sprijin public nu constituie ajutor de stat din cauza faptului că este efectuată în condiții normale de piață.

34

(35)  A se vedea nota de subsol 34.

35

(36)  Regulamentul (UE) nr. 1407/2013 al Comisiei din 18 decembrie 2013 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis (JO L 352, 24.12.2013, p. 1); Regulamentul (UE) nr. 1408/2013 al Comisiei din 18 decembrie 2013 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis în sectorul agricol (JO L 352, 24.12.2013, p. 9); Regulamentul (UE) nr. 717/2014 al Comisiei din 27 iunie 2014 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis în sectorul pescuitului și acvaculturii (JO L 190, 28.6.2014, p. 45).

36

de minimis

de minimis

de minimis

(37)  Comunicarea Comisiei – Orientări privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor nefinanciare aflate în dificultate (JO C 249, 31.7.2014, p. 1).

37

(38)  A se vedea nota de subsol 34.

38

(39)  A se vedea nota de subsol 36.

39

(40)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

40

(41)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

41

(42)  Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (JO L 231, 30.6.2021, p. 159).

42

(43)  Decizia de punere în aplicare C(2017) 7124 a Comisiei din 27.10.2017 privind adoptarea programului de lucru pentru perioada 2018-2020 în cadrul programului specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020) și privind finanțarea programului de lucru pentru 2018.

43

(44)  Printre obiectivele inițiativei CASSINI se numără: 1) creșterea numărului de întreprinderi nou-înființate din sectorul spațial care dezvoltă soluții inovatoare utilizând tehnologiile spațiale ale Uniunii; 2) rata lor de succes în înființarea de întreprinderi și 3) facilitarea accesului IMM-urilor din sectorul spațial la capitalul de risc. Acțiunile CASSINI acoperă întregul ciclu antreprenorial și sunt orientate, prin concepție, către selectarea celor mai inovatoare și competitive idei de afaceri (și anume, contractanții externi aplică criterii stabilite în funcție de condițiile pieței pentru a oferi îndrumare și accelerare, iar organizațiile de capital de risc care gestionează fondurile tematice spațiale vor decide în mod autonom în ce întreprinderi doresc să investească). A se vedea, de asemenea, nota de subsol 29.

44

(45)  Prin derogare de la litera (c), întreprinderile formate prin fuziunea unor întreprinderi eligibile pentru ajutor în temeiul prezentelor orientări sunt considerate de asemenea întreprinderi eligibile pentru o perioadă de maximum cinci ani de la data înregistrării celei mai vechi dintre întreprinderile participante la fuziune.

45

(46)  A se vedea hotărârile Curții din 19 septembrie 2000, Germania/Comisia, C-156/98, EU:C:2000:467, punctul 78; din 22 decembrie 2008, Régie Networks/Rhone Alpes Bourgogne, C-333/07, EU:C:2008:764, punctele 94-116; din 15 aprilie 2008, Nuova Agricast, C-390/06, EU:C:2008:224, punctele 50 și 51 și din 22 septembrie 2020, Austria/Comisia, C-594/18 P, EU:C:2020:742, punctul 44.

46

(47)  Aceasta nu aduce atingere obligației intermediarilor financiari sau a administratorilor acestora de a deține autorizația necesară pentru a efectua investiții și activități de administrare în statul membru în cauză sau obligației beneficiarilor finali de a avea un sediu și de a desfășura activități economice pe teritoriul său.

47

(48)  În conformitate cu programul de lucru Orizont 2020 pentru perioada 2018-2020 (a se vedea nota de subsol 24) sau cu articolul 2 punctul 23 și articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/695 (a se vedea nota de subsol 26).

48

(49)  În conformitate cu articolul 48 din Regulamentul (UE) 2021/695 (a se vedea nota de subsol 26).

49

(50)  A se vedea nota de subsol 7 pentru exemple de inovare socială. Caracterul inovator al unui IMM trebuie evaluat în conformitate cu definiția prevăzută la articolul 2 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

50

(51)  Comisia recunoaște importanța tot mai mare a platformelor de finanțare participativă în atragerea finanțării pentru întreprinderile nou-înființate. Prin urmare, dacă există o disfuncționalitate recunoscută a pieței și în cazul în care o platformă de finanțare participativă are un operator care este o entitate juridică distinctă, Comisia poate aplica, prin analogie, normele care reglementează platformele alternative de tranzacționare. Acest lucru este valabil și în cazul stimulentelor fiscale pentru a investi prin intermediul platformelor de finanțare participativă. Regulamentul (UE) 2020/1503 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 octombrie 2020 privind furnizorii europeni de servicii de finanțare participativă pentru afaceri și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1129 și a Directivei (UE) 2019/1937 (JO L 347, 20.10.2020, p. 1) a intrat în vigoare la 10 noiembrie 2020. Se preconizează că regulamentul va duce la o mai mare disponibilitate a finanțării participative ca formă inovatoare de finanțare.

51

(52)  Este cazul tuturor întreprinderilor nou-înființate și al IMM-urilor care nu au efectuat încă prima lor vânzare comercială (astfel cum este definită la punctul 35 subpunctul 12 din prezentele orientări).

52

(53)  Un mecanism de recuperare sau un mecanism contractual echivalent înseamnă modalitatea prin care un intermediar trebuie să restituie un avantaj obținut de la stat, pe care nu l-a transferat beneficiarului final conform cerințelor.

53

(54)  Pentru a evita orice îndoială și în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în cazul investițiilor de capital și cvasicapital, se poate utiliza cel mult 30 % din totalul aporturilor de capital și al capitalului angajat nevărsat al intermediarului financiar în scopul gestionării lichidității.

54

(55)  Plafonarea rentabilității investitorului public la un anumit prag minim acceptabil de rentabilitate prestabilit: în cazul în care rata de rentabilitate prestabilită este depășită, rentabilitatea excedentară se distribuie numai către investitorii privați.

55

(56)  Opțiuni call asupra acțiunilor deținute de stat: investitorilor privați li se conferă dreptul de a exercita o opțiune call pentru a răscumpăra partea de investiție publică la un preț de exercitare convenit în prealabil.

56

(57)  Împărțirea asimetrică a veniturilor în numerar: numerarul se obține atât de la investitorii publici, cât și de la cei privați în condiții pari passu, însă, atunci când se obține o rentabilitate, aceasta este împărțită în mod asimetric. Investitorii privați primesc o cotă mai mare din profiturile distribuite decât ar fi primit în cazul în care cota respectivă ar fi fost calculată proporțional cu participațiile deținute, până la atingerea pragului minim acceptabil de rentabilitate prestabilit.

57

pari passu

(58)  Pentru măsurile care sunt identice cu măsurile din cadrul planurilor de redresare și reziliență, astfel cum au fost aprobate de Consiliu, se consideră că această condiție este îndeplinită, deoarece conformitatea lor cu principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” a fost deja verificată.

58

(59)  În conformitate cu articolul 48 din Regulamentul (UE) 2021/695 (a se vedea nota de subsol 26).

59

(60)  Ar putea fi vorba și de situațiile în care ajutorul denaturează funcționarea instrumentelor economice instituite pentru a internaliza respectivele externalități negative (de exemplu, prin influențarea semnalelor de preț pe care le oferă sistemul Uniunii de comercializare a certificatelor de emisii sau un instrument similar).

60

(61)  
  „Căutare publică în baza de date privind transparența ajutoarelor de stat”, se poate accesa la următoarea adresă de internet: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=ro

61

(62)  În cazul în care nu există o cerință formală privind declarația anuală, se va considera, în scopul înregistrării, că data de 31 decembrie a anului pentru care a fost acordat ajutorul este data acordării.

62

(63)  Document de lucru al serviciilor Comisiei, Metodologie comună pentru evaluarea ajutoarelor de stat, SWD(2014) 179 final, 28.5.2014.

63

(64)  Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului din 13 iulie 2015 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 248, 24.9.2015, p. 9).

64

(65)  Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/1589 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 140, 30.4.2004, p. 1).

65

---

ANEXĂ

Informații privind transparența

Informațiile privind ajutoarele individuale acordate, menționate la punctul 180 litera (b), sunt următoarele:

| — | identitatea beneficiarului ajutorului individual (1):






  — | denumire; |
| --- | --- | --- |

—

identitatea beneficiarului ajutorului individual (1):

—

denumire;

| — | identificatorul beneficiarului ajutorului; |
| --- | --- |

—

identificatorul beneficiarului ajutorului;

| — | tipul întreprinderii care beneficiază de ajutor la momentul cererii:






  — | IMM; |
| --- | --- | --- |

—

tipul întreprinderii care beneficiază de ajutor la momentul cererii:

—

IMM;

| — | întreprindere mare; |
| --- | --- |

—

întreprindere mare;

| — | regiunea în care este situat beneficiarul ajutorului, la nivelul NUTS II sau inferior; |
| --- | --- |

—

regiunea în care este situat beneficiarul ajutorului, la nivelul NUTS II sau inferior;

| — | principalul sector sau principala activitate a beneficiarului ajutorului pentru ajutorul acordat, identificat(ă) prin grupa NACE (cod numeric din trei cifre) (2); |
| --- | --- |

—

principalul sector sau principala activitate a beneficiarului ajutorului pentru ajutorul acordat, identificat(ă) prin grupa NACE (cod numeric din trei cifre) (2);

| — | elementul de ajutor, exprimat integral în monedă națională; |
| --- | --- |

—

elementul de ajutor, exprimat integral în monedă națională;

| — | valoarea nominală a ajutorului, exprimată ca valoare totală în moneda națională, dacă este diferită de elementul de ajutor (3); |
| --- | --- |

—

valoarea nominală a ajutorului, exprimată ca valoare totală în moneda națională, dacă este diferită de elementul de ajutor (3);

| — | instrumentul de ajutor (4):






  — | grant/subvenționare a ratei dobânzii/eliminarea din bilanț a datoriei; |
| --- | --- | --- |

—

instrumentul de ajutor (4):

—

grant/subvenționare a ratei dobânzii/eliminarea din bilanț a datoriei;

| — | împrumut/avansuri rambursabile/grant rambursabil; |
| --- | --- |

—

împrumut/avansuri rambursabile/grant rambursabil;

| — | garanție; |
| --- | --- |

—

garanție;

| — | avantaj fiscal sau scutire fiscală; |
| --- | --- |

—

avantaj fiscal sau scutire fiscală;

| — | finanțare de risc; |
| --- | --- |

—

finanțare de risc;

| — | altele (vă rugăm să precizați); |
| --- | --- |

—

altele (vă rugăm să precizați);

| — | data acordării și data publicării; |
| --- | --- |

—

data acordării și data publicării;

| — | obiectivul ajutorului; |
| --- | --- |

—

obiectivul ajutorului;

| — | identitatea autorității sau a autorităților care acordă ajutorul; |
| --- | --- |

—

identitatea autorității sau a autorităților care acordă ajutorul;

| — | după caz, denumirea entității căreia i-a fost încredințată execuția și numele intermediarilor financiari selectați; |
| --- | --- |

—

după caz, denumirea entității căreia i-a fost încredințată execuția și numele intermediarilor financiari selectați;

| — | referința măsurii de ajutor (5). |
| --- | --- |

—

referința măsurii de ajutor (5).

---

(1)  Cu excepția secretelor comerciale și a altor informații confidențiale în cazuri justificate în mod corespunzător și sub rezerva acordului Comisiei [Comunicarea C(2003) 4582 a Comisiei din 1 decembrie 2003 privind secretul profesional în deciziile din domeniul ajutorului de stat (JO C 297, 9.12.2003, p. 6)].

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

(3)  Echivalent subvenție brută sau, după caz, valoarea investiției. Pentru ajutoarele de exploatare, se poate furniza valoarea anuală a ajutorului per beneficiar. Pentru schemele fiscale, această sumă poate fi comunicată conform intervalelor de la punctul 182. Cuantumul care trebuie publicat este cuantumul maxim autorizat al beneficiului fiscal, și nu cuantumul dedus în fiecare an (de exemplu, în cazul unui credit fiscal trebuie publicat cuantumul maxim autorizat al creditului fiscal, și nu cuantumul efectiv, care ar putea să depindă de veniturile impozabile și variază de la un an la altul).

(4)  În cazul în care ajutorul se acordă prin intermediul mai multor instrumente de ajutor, cuantumul ajutorului se furnizează pentru fiecare instrument în parte.

(5)  Astfel cum a fost furnizată de Comisie în cadrul procedurii de notificare menționate în secțiunea 2.2.

---

Rectificări

| 16.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 161/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 161/121

---

Rectificare la Regulamentul (UE) 2019/1009 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 de stabilire a normelor privind punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante UE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1107/2009 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2003/2003

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 170 din 25 iunie 2019
  )

La pagina 89, în anexa IV, la partea I secțiunea 1 [APLICABILITATEA CONTROLULUI INTERN AL PRODUCȚIEI (MODULUL A)], la punctul 1.1, litera (d) se elimină.

---

| 16.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 161/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 161/122

---

Rectificare la Regulamentul delegat (UE) 2020/989 al Comisiei din 27 aprilie 2020 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2020/124 în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la măsurile de conservare și executare ale Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO) și anumite anexe la acestea

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 221 din 10 iulie 2020
  )

La pagina 18, în anexă, la punctul 4, în modificările aduse anexei la Regulamentul delegat (UE) 2020/124, la punctul 12, subpunctul (1), litera (c), legenda imaginii:

în loc de:

„Legendă:

Lățimea apărătorii superioare (sunt permise numai plasele pescărești) trebuie să fie de 1,5 ori cea a părții superioare a sacului de traul = Lățimea apărătorii superioare (sunt permise numai plasele pescărești) trebuie să fie de 1,5 ori cea a părții superioare a sacului de traul

Fixată la cel puțin 4 ochiuri în fața ochiului de plasă la parâma sacului = Fixată la cel puțin 4 ochiuri în fața ochiului de plasă la parâma sacului

Centură despărțitoare de fund = Centură despărțitoare de fund

Până la frânghia plutitorilor = Până la frânghia plutitorilor

Nu poate fi fixată la mai mult de 4 ochiuri în fața centurii despărțitoare de fund = Nu poate fi fixată la mai mult de 4 ochiuri în fața centurii despărțitoare de fund

Nu este permisă acoperirea părții din față a plasei = Nu este permisă acoperirea părții din față a plasei

Parâma sacului = Parâma sacului

Apărătoare: orice material poate fi utilizat pentru a proteja partea inferioară a sacului de traul = Apărătoare: orice material poate fi utilizat pentru a proteja partea inferioară a sacului de traul”,

se citește:

„Legendă:

Topside chafing gear (netting only permitted) must be 1 1/2 times width of top of codend = Lățimea apărătorii superioare (sunt permise numai plasele pescărești) trebuie să fie de 1,5 ori cea a părții superioare a sacului de traul

Attached not less than 4 meshes ahead of codline mesh = Fixată la cel puțin 4 ochiuri în fața ochiului de plasă la parâma sacului

Splitting strap = Centură despărțitoare de fund

To headline = Până la frânghia plutitorilor

May not be attached more than 4 meshes ahead of splitting strap = Nu poate fi fixată la mai mult de 4 ochiuri în fața centurii despărțitoare de fund

Nothing permitted to cover forward part of net = Nu este permisă acoperirea părții din față a plasei

Codline = Parâma sacului

Chafing gear: Any material may be used to protect the bottom of codend = Apărătoare: orice material poate fi utilizat pentru a proteja partea inferioară a sacului de traul”.

La pagina 19, în anexă, la punctul 4, în modificările aduse anexei la Regulamentul delegat (UE) 2020/124, la punctul 12, subpunctul (2), litera (b), legenda imaginii:

în loc de:

„Legendă:

Deschiderea plasei = Deschiderea plasei

Apărători cu clapă = Apărători cu clapă

Sac de traul = Sac de traul

Distanța minimă dintre bordurile de atac este de 1m = Distanța minimă dintre bordurile de atac este de 1m”,

se citește:

„Legendă:

Mouth of net = Deschiderea plasei

Flap chafers = Apărători cu clapă

Codend = Sac de traul

Minimum distance between leading edges is 1m = Distanța minimă dintre bordurile de atac este de 1 m”.

La pagina 19, în anexă, la punctul 4, în modificările aduse anexei la Regulamentul delegat (UE) 2020/124, la punctul 12, subpunctul (3), litera (d), legenda primei imagini:

în loc de:

„Legendă:

Ochiuri de plasă de 40 mm sub ochiuri de plasă de 130 mm = Ochiuri de plasă de 40 mm sub ochiuri de plasă de 130 mm

Ochiuri de plasă de minimum 130 mm, în spatele grătarului care se întinde până la parâma sacului, în afara sacului de traul cu ochiuri de de 40 mm = Ochiuri de plasă de minimum 130 mm, în spatele grătarului care se întinde până la parâma sacului, în afara sacului de traul cu ochiuri de 40 mm

Dispozitiv/grătar de separare = Dispozitiv/grătar de separare

Parâma sacului = Parâma sacului

Apărătoare inferioară fixată = Apărătoare inferioară fixată

40 mm peste tot = 40 mm peste tot

Ochiuri de plasă de minimum 130 mm, în afara ochiurilor de plasă de 40 mm pentru creveți, în spatele grătarului, până la parâma sacului = Ochiuri de plasă de minimum 130 mm, în afara ochiurilor de plasă de 40 mm pentru creveți, în spatele grătarului, până la parâma sacului”,

se citește:

„Legendă:

40 mm mesh under 130 mm mesh = Ochiuri de plasă de 40 mm sub ochiuri de plasă de 130 mm

130 mm or larger mesh aft of the grate extending to the codline, outside the 40 mm codend = Ochiuri de plasă de minimum 130 mm, în spatele grătarului care se întinde până la parâma sacului, în afara sacului de traul cu ochiuri de de 40 mm

Separator device/grate = Dispozitiv/grătar de separare

Codline = Parâma sacului

Bottom chafing mat or chafer attached = Apărătoare inferioară fixată

40 mm throughout = 40 mm peste tot

130 mm mesh or greater outside 40 mm shrimp mesh aft of grate to codline = Ochiuri de plasă de minimum 130 mm, în afara ochiurilor de plasă de 40 mm pentru creveți, în spatele grătarului, până la parâma sacului”.

La pagina 20, în anexă, la punctul 4, în modificările aduse anexei la Regulamentul delegat (UE) 2020/124, la punctul 12, subpunctul (3), litera (d), legenda celei de-a doua imagini:

în loc de:

„Legendă:

Cavilă de legătură = Cavilă de legătură

Plasă = Plasă

Parâmă de sprijin = Parâmă de sprijin

Saulă cu cârlige de pescuit = Saulă cu cârlige de pescuit

Grandeea marginii de întinsură = Grandeea marginii de întinsură”,

se citește:

„Legendă:

Toggle Chain = Cavilă de legătură

Netting = Plasă

Bolchline = Parâmă de sprijin

Fishing Line = Saulă cu cârlige de pescuit

Footrope = Grandeea marginii de întinsură”.

---