# Az Európai Unió L 173/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 173 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. június 30. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 173

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. június 30.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1031 rendelete (2022. június 23.) a harmadik országbeli gazdasági szereplőknek, áruknak és szolgáltatásoknak az Unió közbeszerzési és koncessziós piacaihoz való hozzáféréséről, valamint az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások harmadik országbeli közbeszerzési és koncessziós piacokhoz való hozzáféréséről szóló tárgyalásokat támogató eljárásokról (nemzetközi közbeszerzési eszköz – IPI) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1032 rendelete (2022. június 29.) az (EU) 2017/1938 és a 715/2009/EK rendeletnek a földgáztárolás tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 17 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1033 rendelete (2022. június 29.) az 1305/2013/EU rendeletnek az Ukrajna elleni orosz invázió hatására adott válaszként az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) keretében rendkívüli ideiglenes támogatás nyújtását célzó egyedi intézkedés tekintetében történő módosításáról | 34 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1034 rendelete (2022. június 29.) a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/953 rendelet módosításáról (
  1
  ) | 37 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1035 rendelete (2022. június 29.) a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tekintetében interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/954 rendelet módosításáról | 46 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1031 rendelete (2022. június 23.) a harmadik országbeli gazdasági szereplőknek, áruknak és szolgáltatásoknak az Unió közbeszerzési és koncessziós piacaihoz való hozzáféréséről, valamint az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások harmadik országbeli közbeszerzési és koncessziós piacokhoz való hozzáféréséről szóló tárgyalásokat támogató eljárásokról (nemzetközi közbeszerzési eszköz – IPI) (
  1
  )

1

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1032 rendelete (2022. június 29.) az (EU) 2017/1938 és a 715/2009/EK rendeletnek a földgáztárolás tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

17

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1033 rendelete (2022. június 29.) az 1305/2013/EU rendeletnek az Ukrajna elleni orosz invázió hatására adott válaszként az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) keretében rendkívüli ideiglenes támogatás nyújtását célzó egyedi intézkedés tekintetében történő módosításáról

34

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1034 rendelete (2022. június 29.) a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/953 rendelet módosításáról (
  1
  )

1

37

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1035 rendelete (2022. június 29.) a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tekintetében interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/954 rendelet módosításáról

46

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1036 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. június 29.) az (EU) 2020/1429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a referencia-időszak meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 50 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1037 rendelete (2022. június 29.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének és a 231/2012/EU bizottsági rendelet mellékletének a glikolipidek italokban tartósítószerként történő felhasználása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 52 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1038 rendelete (2022. június 29.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a poli(vinil-pirrolidon) (E1201) speciális gyógyászati célokra szánt élelmiszerekben, tablettákban és bevont tablettákban történő felhasználása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 56 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1039 végrehajtási rendelete (2022. június 29.) egyes GSP-kedvezményezett országok tarifális preferenciáinak a 2023-ra vonatkozó felfüggesztése tekintetében a 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról | 58 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1040 végrehajtási rendelete (2022. június 29.) az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet VI. és XV. mellékletének az egyes fogságban tartott madarak és szaporítóanyagaik, valamint baromfiból származó húskészítmények Unióba történő beléptetése tekintetében engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzetei jegyzékei tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 61 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1041 végrehajtási rendelete (2022. június 29.) a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettségnek a Törvényszék által az (EU) 2017/763 bizottsági végrehajtási rendelettel kapcsolatos T-383/17. sz. ügyben 2020. április 2-án hozott és a Bíróság által a C-260/20 P sz. ügyben megerősített ítéletének végrehajtása érdekében újból megindított vizsgálattal összefüggésben történő bevezetéséről | 64 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/1042 határozata (2022. június 21.) az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodáshoz csatolt egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyv módosításával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról (07 20 03 01. költségvetési sor – Szociális biztonság) (
  1
  ) | 68 |
| | * | A Tanács (EU) 2022/1043 határozata (2022. június 28.) a Régiók Bizottsága a Spanyol Királyság által javasolt egy tagjának és két póttagjának kinevezéséről | 71 |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2022/1044 határozata (2022. június 28.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EUPOL COPPS/1/2022) | 73 |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2022/1045 határozata (2022. június 28.) a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EU BAM Rafah/1/2022) | 75 |
| | * | A tagállamok kormányai képviselőinek (EU) 2022/1046 határozata (2022. június 29.) a Törvényszék bíráinak kinevezéséről | 77 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2022/1036 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. június 29.) az (EU) 2020/1429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a referencia-időszak meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

50

*

A Bizottság (EU) 2022/1037 rendelete (2022. június 29.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének és a 231/2012/EU bizottsági rendelet mellékletének a glikolipidek italokban tartósítószerként történő felhasználása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

52

*

A Bizottság (EU) 2022/1038 rendelete (2022. június 29.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a poli(vinil-pirrolidon) (E1201) speciális gyógyászati célokra szánt élelmiszerekben, tablettákban és bevont tablettákban történő felhasználása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

56

*

A Bizottság (EU) 2022/1039 végrehajtási rendelete (2022. június 29.) egyes GSP-kedvezményezett országok tarifális preferenciáinak a 2023-ra vonatkozó felfüggesztése tekintetében a 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról

58

*

A Bizottság (EU) 2022/1040 végrehajtási rendelete (2022. június 29.) az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet VI. és XV. mellékletének az egyes fogságban tartott madarak és szaporítóanyagaik, valamint baromfiból származó húskészítmények Unióba történő beléptetése tekintetében engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzetei jegyzékei tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

61

*

A Bizottság (EU) 2022/1041 végrehajtási rendelete (2022. június 29.) a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettségnek a Törvényszék által az (EU) 2017/763 bizottsági végrehajtási rendelettel kapcsolatos T-383/17. sz. ügyben 2020. április 2-án hozott és a Bíróság által a C-260/20 P sz. ügyben megerősített ítéletének végrehajtása érdekében újból megindított vizsgálattal összefüggésben történő bevezetéséről

64

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2022/1042 határozata (2022. június 21.) az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodáshoz csatolt egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyv módosításával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról (07 20 03 01. költségvetési sor – Szociális biztonság) (
  1
  )

1

68

*

A Tanács (EU) 2022/1043 határozata (2022. június 28.) a Régiók Bizottsága a Spanyol Királyság által javasolt egy tagjának és két póttagjának kinevezéséről

71

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2022/1044 határozata (2022. június 28.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EUPOL COPPS/1/2022)

73

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2022/1045 határozata (2022. június 28.) a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EU BAM Rafah/1/2022)

75

*

A tagállamok kormányai képviselőinek (EU) 2022/1046 határozata (2022. június 29.) a Törvényszék bíráinak kinevezéséről

77

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 269/21/COL határozata (2021. december 1.) a regionális állami támogatásokról szóló felülvizsgált iránymutatás (2022–2027) bevezetéséről [2022/1047] | 79 |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 293/21/COL határozata (2021. december 16.) az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak a rövid lejáratú exporthitel-biztosításról szóló felülvizsgált iránymutatás bevezetése révén történő módosításáról [2022/1048] | 121 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 269/21/COL határozata (2021. december 1.) a regionális állami támogatásokról szóló felülvizsgált iránymutatás (2022–2027) bevezetéséről [2022/1047]

79

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 293/21/COL határozata (2021. december 16.) az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak a rövid lejáratú exporthitel-biztosításról szóló felülvizsgált iránymutatás bevezetése révén történő módosításáról [2022/1048]

121

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/1031 RENDELETE

(2022. június 23.)

a harmadik országbeli gazdasági szereplőknek, áruknak és szolgáltatásoknak az Unió közbeszerzési és koncessziós piacaihoz való hozzáféréséről, valamint az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások harmadik országbeli közbeszerzési és koncessziós piacokhoz való hozzáféréséről szóló tárgyalásokat támogató eljárásokról (nemzetközi közbeszerzési eszköz – IPI)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkével összhangban az Unió közös politikákat és tevékenységeket határoz meg és hajt végre, és a nemzetközi kapcsolatok minden területén javítja az együttműködést többek között annak érdekében, hogy előmozdítsa valamennyi ország bekapcsolódását a világgazdaságba, egyebek mellett a nemzetközi kereskedelemben érvényesülő korlátozások fokozatos megszüntetése révén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkével összhangban az Unió közös politikákat és tevékenységeket határoz meg és hajt végre, és a nemzetközi kapcsolatok minden területén javítja az együttműködést többek között annak érdekében, hogy előmozdítsa valamennyi ország bekapcsolódását a világgazdaságba, egyebek mellett a nemzetközi kereskedelemben érvényesülő korlátozások fokozatos megszüntetése révén.

| (2) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 206. cikke szerint az Unió a vámunió létrehozásával a közös érdeknek megfelelően hozzájárul a világkereskedelem harmonikus fejlődéséhez, a nemzetközi kereskedelemre és a külföldi közvetlen befektetésekre vonatkozó korlátozások fokozatos megszüntetéséhez és a vám- és egyéb akadályok csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 206. cikke szerint az Unió a vámunió létrehozásával a közös érdeknek megfelelően hozzájárul a világkereskedelem harmonikus fejlődéséhez, a nemzetközi kereskedelemre és a külföldi közvetlen befektetésekre vonatkozó korlátozások fokozatos megszüntetéséhez és a vám- és egyéb akadályok csökkentéséhez.

| (3) | Az EUMSZ 26. cikkével összhangban az Unió meghozza a belső piac létrehozásához, illetve működésének biztosításához szükséges intézkedéseket, a belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben a Szerződésekkel összhangban biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása. A harmadik országbeli gazdasági szereplőknek, áruknak és szolgáltatásoknak az Unió közbeszerzési vagy koncessziós piacaihoz való hozzáférése a közös kereskedelempolitika hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(3)

Az EUMSZ 26. cikkével összhangban az Unió meghozza a belső piac létrehozásához, illetve működésének biztosításához szükséges intézkedéseket, a belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben a Szerződésekkel összhangban biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása. A harmadik országbeli gazdasági szereplőknek, áruknak és szolgáltatásoknak az Unió közbeszerzési vagy koncessziós piacaihoz való hozzáférése a közös kereskedelempolitika hatálya alá tartozik.

| (4) | Az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény III. cikkének (8) bekezdése és a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény XIII. cikke kizárja a kormányzati beszerzést a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) főbb többoldalú szabályai közül. |
| --- | --- |

(4)

Az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény III. cikkének (8) bekezdése és a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény XIII. cikke kizárja a kormányzati beszerzést a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) főbb többoldalú szabályai közül.

| (5) | A WTO keretében és kétoldalú kapcsolatai révén az Unió a viszonosság és a kölcsönös előnyök szellemében szorgalmazza az Unió és kereskedelmi partnerei nemzetközi közbeszerzési és koncessziós piacainak ambiciózus megnyitását. |
| --- | --- |

(5)

A WTO keretében és kétoldalú kapcsolatai révén az Unió a viszonosság és a kölcsönös előnyök szellemében szorgalmazza az Unió és kereskedelmi partnerei nemzetközi közbeszerzési és koncessziós piacainak ambiciózus megnyitását.

| (6) | A WTO többoldalú, közbeszerzésről szóló megállapodása és azok az uniós kereskedelmi megállapodások, amelyek közbeszerzésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak, csak az említett megállapodásokban részes harmadik országok közbeszerzési vagy koncessziós piacaihoz biztosítanak hozzáférést az uniós gazdasági szereplők számára. |
| --- | --- |

(6)

A WTO többoldalú, közbeszerzésről szóló megállapodása és azok az uniós kereskedelmi megállapodások, amelyek közbeszerzésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak, csak az említett megállapodásokban részes harmadik országok közbeszerzési vagy koncessziós piacaihoz biztosítanak hozzáférést az uniós gazdasági szereplők számára.

| (7) | Amennyiben valamely harmadik ország a WTO közbeszerzésről szóló megállapodásának részes fele vagy az Unióval közbeszerzési rendelkezéseket tartalmazó kereskedelmi megállapodást kötött, a Bizottság az említett megállapodásokban meghatározott konzultációs mechanizmusokat vagy vitarendezési eljárásokat alkalmazza, amennyiben a korlátozó gyakorlatok az említett harmadik ország által az Unió felé tett piaci hozzáférési kötelezettségvállalások által érintett közbeszerzéssel kapcsolatosak. |
| --- | --- |

(7)

Amennyiben valamely harmadik ország a WTO közbeszerzésről szóló megállapodásának részes fele vagy az Unióval közbeszerzési rendelkezéseket tartalmazó kereskedelmi megállapodást kötött, a Bizottság az említett megállapodásokban meghatározott konzultációs mechanizmusokat vagy vitarendezési eljárásokat alkalmazza, amennyiben a korlátozó gyakorlatok az említett harmadik ország által az Unió felé tett piaci hozzáférési kötelezettségvállalások által érintett közbeszerzéssel kapcsolatosak.

| (8) | Számos harmadik ország vonakodik attól, hogy megnyissa közbeszerzési vagy koncessziós piacait a nemzetközi verseny előtt, illetve hogy javítsa a hozzáférést ezekhez a piacokhoz. Ennek következményeként az uniós gazdasági szereplők számos harmadik országban korlátozó közbeszerzési gyakorlatokkal szembesülnek, ami miatt jelentős kereskedelmi lehetőségek vesznek el. |
| --- | --- |

(8)

Számos harmadik ország vonakodik attól, hogy megnyissa közbeszerzési vagy koncessziós piacait a nemzetközi verseny előtt, illetve hogy javítsa a hozzáférést ezekhez a piacokhoz. Ennek következményeként az uniós gazdasági szereplők számos harmadik országban korlátozó közbeszerzési gyakorlatokkal szembesülnek, ami miatt jelentős kereskedelmi lehetőségek vesznek el.

| (9) | A 654/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szabályokat és eljárásokat határoz meg annak érdekében, hogy biztosítsa az Unió által kötött nemzetközi kereskedelmi megállapodások alapján az Uniót megillető jogok gyakorlását. Nem léteznek ilyen szabályok és eljárások az ilyen nemzetközi megállapodások hatálya alá nem tartozó gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások kezelésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(9)

A 654/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szabályokat és eljárásokat határoz meg annak érdekében, hogy biztosítsa az Unió által kötött nemzetközi kereskedelmi megállapodások alapján az Uniót megillető jogok gyakorlását. Nem léteznek ilyen szabályok és eljárások az ilyen nemzetközi megállapodások hatálya alá nem tartozó gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások kezelésére vonatkozóan.

| (10) | Az Unió által a közbeszerzés és koncessziók területén harmadik országokkal szemben tett nemzetközi piaci hozzáférési kötelezettségvállalások előírják többek között az említett harmadik országbeli gazdasági szereplőkkel való egyenlő bánásmódot. Következésképpen az e rendelet alapján elfogadott intézkedések csak az olyan harmadik országbeli gazdasági szereplőkre, árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozhatnak, amelyek nem részes felei a WTO többoldalú, közbeszerzésről szóló megállapodásának vagy az Unióval kötött olyan két- vagy többoldalú kereskedelmi megállapodásoknak, amelyek a közbeszerzési vagy koncessziós piacokhoz való hozzáférésre vagy olyan országbeli gazdasági szereplők, áruk vagy szolgáltatások hozzáférésére vonatkozó kötelezettségvállalásokat tartalmaznak, amelyek ilyen megállapodások részes felei, azonban csak az említett megállapodások hatálya alá nem tartozó árukra, szolgáltatásokra vagy koncessziókra vonatkozóan. A 2014/23/EU (4), a 2014/24/EU (5) és a 2014/25/EU (6) európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban, és amint azt az „Iránymutatás a harmadik országbeli ajánlattevők és áruk uniós közbeszerzési piacon való részvételéről” című, 2019. július 24-i bizottsági közlemény egyértelművé teszi, azon harmadik országbeli gazdasági szereplők, amelyek nem rendelkeznek az uniós közbeszerzési piac megnyitását előíró megállapodással, vagy amelyek árui, szolgáltatásai és építési beruházásai nem tartoznak ilyen megállapodás hatálya alá, nem rendelkeznek garantált hozzáféréssel az uniós közbeszerzési eljárásokhoz, és azokból kizárhatók. |
| --- | --- |

(10)

Az Unió által a közbeszerzés és koncessziók területén harmadik országokkal szemben tett nemzetközi piaci hozzáférési kötelezettségvállalások előírják többek között az említett harmadik országbeli gazdasági szereplőkkel való egyenlő bánásmódot. Következésképpen az e rendelet alapján elfogadott intézkedések csak az olyan harmadik országbeli gazdasági szereplőkre, árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozhatnak, amelyek nem részes felei a WTO többoldalú, közbeszerzésről szóló megállapodásának vagy az Unióval kötött olyan két- vagy többoldalú kereskedelmi megállapodásoknak, amelyek a közbeszerzési vagy koncessziós piacokhoz való hozzáférésre vagy olyan országbeli gazdasági szereplők, áruk vagy szolgáltatások hozzáférésére vonatkozó kötelezettségvállalásokat tartalmaznak, amelyek ilyen megállapodások részes felei, azonban csak az említett megállapodások hatálya alá nem tartozó árukra, szolgáltatásokra vagy koncessziókra vonatkozóan. A 2014/23/EU (4), a 2014/24/EU (5) és a 2014/25/EU (6) európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban, és amint azt az „Iránymutatás a harmadik országbeli ajánlattevők és áruk uniós közbeszerzési piacon való részvételéről” című, 2019. július 24-i bizottsági közlemény egyértelművé teszi, azon harmadik országbeli gazdasági szereplők, amelyek nem rendelkeznek az uniós közbeszerzési piac megnyitását előíró megállapodással, vagy amelyek árui, szolgáltatásai és építési beruházásai nem tartoznak ilyen megállapodás hatálya alá, nem rendelkeznek garantált hozzáféréssel az uniós közbeszerzési eljárásokhoz, és azokból kizárhatók.

| (11) | Az uniós gazdasági szereplők bizonyos harmadik országok közbeszerzési vagy koncessziós piacaihoz való hozzáférésének javítása céljából e rendelet alapján elfogadott bármely intézkedés hatékony alkalmazásához egyértelmű származási szabályokra van szükség a gazdasági szereplők, az áruk és a szolgáltatások tekintetében. |
| --- | --- |

(11)

Az uniós gazdasági szereplők bizonyos harmadik országok közbeszerzési vagy koncessziós piacaihoz való hozzáférésének javítása céljából e rendelet alapján elfogadott bármely intézkedés hatékony alkalmazásához egyértelmű származási szabályokra van szükség a gazdasági szereplők, az áruk és a szolgáltatások tekintetében.

| (12) | Valamely áru származását a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 60. cikkével összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(12)

Valamely áru származását a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 60. cikkével összhangban kell meghatározni.

| (13) | Valamely szolgáltatás származását az azt nyújtó természetes vagy jogi személy származása alapján kell megállapítani. A jogi személy származási helyének az az ország tekintendő, amelynek joga szerint a jogi személyt alapították vagy más módon létrehozták, és amelynek területén a jogi személy jelentős üzleti tevékenységet folytat. A valamely tagállam joga szerint alapított vagy más módon létrehozott jogi személyek csak akkor tekinthetők az Unióból származónak, ha közvetlen és tényleges kapcsolatban állnak valamely tagállam gazdaságával. A nemzetközi közbeszerzési eszköz (a továbbiakban: az IPI) esetleges kijátszásának elkerülése érdekében az olyan külföldi irányítás alatt álló vagy külföldi tulajdonban lévő jogi személyek származását, amelyek nem folytatnak jelentős üzleti tevékenységet annak a harmadik országnak vagy tagállamnak a területén, amelynek joga szerint azokat alapították vagy más módon létrehozták, más tényezők, – például a tulajdonosok vagy az adott jogi személy felett meghatározó befolyást gyakorló más személyek származása – figyelembevételével is meg lehet határozni. |
| --- | --- |

(13)

Valamely szolgáltatás származását az azt nyújtó természetes vagy jogi személy származása alapján kell megállapítani. A jogi személy származási helyének az az ország tekintendő, amelynek joga szerint a jogi személyt alapították vagy más módon létrehozták, és amelynek területén a jogi személy jelentős üzleti tevékenységet folytat. A valamely tagállam joga szerint alapított vagy más módon létrehozott jogi személyek csak akkor tekinthetők az Unióból származónak, ha közvetlen és tényleges kapcsolatban állnak valamely tagállam gazdaságával. A nemzetközi közbeszerzési eszköz (a továbbiakban: az IPI) esetleges kijátszásának elkerülése érdekében az olyan külföldi irányítás alatt álló vagy külföldi tulajdonban lévő jogi személyek származását, amelyek nem folytatnak jelentős üzleti tevékenységet annak a harmadik országnak vagy tagállamnak a területén, amelynek joga szerint azokat alapították vagy más módon létrehozták, más tényezők, – például a tulajdonosok vagy az adott jogi személy felett meghatározó befolyást gyakorló más személyek származása – figyelembevételével is meg lehet határozni.

| (14) | Az olyan konkrét intézkedések vagy gyakorlatok harmadik országban való meglétének felmérésekor, amelyek azt eredményezhetik, hogy sérül az uniós gazdasági szereplők, áruk vagy szolgáltatások említett harmadik ország közbeszerzési vagy koncessziós piacaihoz való hozzáférése, a Bizottságnak vizsgálnia kell, hogy az érintett harmadik ország közbeszerzési vagy koncessziós piacaira vonatkozó joga, szabályai vagy egyéb intézkedései a nemzetközi előírásokkal összhangban milyen mértékben biztosítják az átláthatóságot, és hogy nem eredményeznek-e az uniós gazdasági szereplőkkel, árukkal vagy szolgáltatásokkal szemben súlyos és ismétlődő korlátozásokat. A Bizottságnak emellett meg kell vizsgálnia, hogy a harmadik ország egyes ajánlatkérő szervei vagy közszolgáltató ajánlatkérői milyen mértékben fogadnak el vagy tartanak fenn az uniós gazdasági szereplőkkel, árukkal vagy szolgáltatásokkal szemben korlátozó gyakorlatokat. |
| --- | --- |

(14)

Az olyan konkrét intézkedések vagy gyakorlatok harmadik országban való meglétének felmérésekor, amelyek azt eredményezhetik, hogy sérül az uniós gazdasági szereplők, áruk vagy szolgáltatások említett harmadik ország közbeszerzési vagy koncessziós piacaihoz való hozzáférése, a Bizottságnak vizsgálnia kell, hogy az érintett harmadik ország közbeszerzési vagy koncessziós piacaira vonatkozó joga, szabályai vagy egyéb intézkedései a nemzetközi előírásokkal összhangban milyen mértékben biztosítják az átláthatóságot, és hogy nem eredményeznek-e az uniós gazdasági szereplőkkel, árukkal vagy szolgáltatásokkal szemben súlyos és ismétlődő korlátozásokat. A Bizottságnak emellett meg kell vizsgálnia, hogy a harmadik ország egyes ajánlatkérő szervei vagy közszolgáltató ajánlatkérői milyen mértékben fogadnak el vagy tartanak fenn az uniós gazdasági szereplőkkel, árukkal vagy szolgáltatásokkal szemben korlátozó gyakorlatokat.

| (15) | Lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság bármikor átlátható vizsgálatot kezdeményezzen valamely harmadik ország által elfogadott vagy fenntartott állítólagos korlátozó intézkedésekre vagy gyakorlatokra irányulóan. |
| --- | --- |

(15)

Lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság bármikor átlátható vizsgálatot kezdeményezzen valamely harmadik ország által elfogadott vagy fenntartott állítólagos korlátozó intézkedésekre vagy gyakorlatokra irányulóan.

| (16) | Tekintettel a legkevésbé fejlett országok gazdasági növekedésének és globális értékláncokba való integrálásának támogatására irányuló átfogó uniós szakpolitikai célkitűzésre, a Bizottság nem indíthat vizsgálatot a 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) IV. mellékletében felsorolt, a „fegyveren kívül mindent” előírás kedvezményezett országai tekintetében. |
| --- | --- |

(16)

Tekintettel a legkevésbé fejlett országok gazdasági növekedésének és globális értékláncokba való integrálásának támogatására irányuló átfogó uniós szakpolitikai célkitűzésre, a Bizottság nem indíthat vizsgálatot a 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) IV. mellékletében felsorolt, a „fegyveren kívül mindent” előírás kedvezményezett országai tekintetében.

| (17) | A Bizottságnak a vizsgálat elvégzése során fel kell kérnie az érintett harmadik országot arra, hogy egyeztetéseket kezdjen a korlátozó intézkedések vagy gyakorlatok megszüntetése vagy orvoslása, valamint ezáltal az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások említett harmadik országon belüli közbeszerzési vagy koncessziós piacokkal kapcsolatos pályázati lehetőségeinek javítása céljából. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottságnak a vizsgálat elvégzése során fel kell kérnie az érintett harmadik országot arra, hogy egyeztetéseket kezdjen a korlátozó intézkedések vagy gyakorlatok megszüntetése vagy orvoslása, valamint ezáltal az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások említett harmadik országon belüli közbeszerzési vagy koncessziós piacokkal kapcsolatos pályázati lehetőségeinek javítása céljából.

| (18) | Elengedhetetlenül fontos, hogy a vizsgálat átlátható módon történjen. A vizsgálat főbb megállapításairól szóló jelentést ezért nyilvánosan elérhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(18)

Elengedhetetlenül fontos, hogy a vizsgálat átlátható módon történjen. A vizsgálat főbb megállapításairól szóló jelentést ezért nyilvánosan elérhetővé kell tenni.

| (19) | Amennyiben a vizsgálat igazolja a korlátozó intézkedések vagy gyakorlatok fennállását, és az érintett harmadik országgal folytatott egyeztetések nem vezetnek olyan kielégítő korrekciós intézkedések meghozatalához, amelyek észszerű határidőn belül orvosolják azt, hogy súlyosan és ismétlődően sérül az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások hozzáférése, vagy amennyiben az érintett harmadik ország nem hajlandó egyeztetéseket kezdeni, a Bizottságnak e rendelet értelmében – ha úgy ítéli meg, hogy ez az Unió érdekében áll – IPI intézkedést kell elfogadnia pontszám-kiigazítás vagy ajánlatok kizárása formájában. |
| --- | --- |

(19)

Amennyiben a vizsgálat igazolja a korlátozó intézkedések vagy gyakorlatok fennállását, és az érintett harmadik országgal folytatott egyeztetések nem vezetnek olyan kielégítő korrekciós intézkedések meghozatalához, amelyek észszerű határidőn belül orvosolják azt, hogy súlyosan és ismétlődően sérül az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások hozzáférése, vagy amennyiben az érintett harmadik ország nem hajlandó egyeztetéseket kezdeni, a Bizottságnak e rendelet értelmében – ha úgy ítéli meg, hogy ez az Unió érdekében áll – IPI intézkedést kell elfogadnia pontszám-kiigazítás vagy ajánlatok kizárása formájában.

| (20) | Annak megállapítása, hogy az IPI intézkedés elfogadása az Unió érdekében áll-e, a különböző érdekek összességének, többek között az uniós gazdasági szereplők érdekeinek értékelésén alapszik. A Bizottságnak az Unió tágabb érdekeire gyakorolt hatások fényében mérlegelnie kell az ilyen intézkedés elfogadásának következményeit. Különösen fontos figyelembe venni a harmadik országok piacainak megnyitása és az uniós gazdasági szereplők piaci hozzáférése lehetőségeinek javítása révén a viszonosság megvalósítására vonatkozó általános célkitűzést. Figyelembe kell venni az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők, valamint a gazdasági szereplők szükségtelen adminisztratív terheinek korlátozására irányuló célkitűzést is. |
| --- | --- |

(20)

Annak megállapítása, hogy az IPI intézkedés elfogadása az Unió érdekében áll-e, a különböző érdekek összességének, többek között az uniós gazdasági szereplők érdekeinek értékelésén alapszik. A Bizottságnak az Unió tágabb érdekeire gyakorolt hatások fényében mérlegelnie kell az ilyen intézkedés elfogadásának következményeit. Különösen fontos figyelembe venni a harmadik országok piacainak megnyitása és az uniós gazdasági szereplők piaci hozzáférése lehetőségeinek javítása révén a viszonosság megvalósítására vonatkozó általános célkitűzést. Figyelembe kell venni az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők, valamint a gazdasági szereplők szükségtelen adminisztratív terheinek korlátozására irányuló célkitűzést is.

| (21) | Pontszám-kiigazítást csak az érintett harmadik országból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatok értékelése céljából kell alkalmazni. Az ilyen intézkedés nem érintheti a nyertes ajánlattevővel kötendő szerződés szerint fizetendő árat. Amennyiben az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy az ajánlatok értékelését egyetlen szerződés-odaítélési szempontként az árra vagy a költségre alapozzák, a pontszám-kiigazítás szintjét lényegesen magasabban kell meghatározni az IPI intézkedés összehasonlítható eredményességének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(21)

Pontszám-kiigazítást csak az érintett harmadik országból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatok értékelése céljából kell alkalmazni. Az ilyen intézkedés nem érintheti a nyertes ajánlattevővel kötendő szerződés szerint fizetendő árat. Amennyiben az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy az ajánlatok értékelését egyetlen szerződés-odaítélési szempontként az árra vagy a költségre alapozzák, a pontszám-kiigazítás szintjét lényegesen magasabban kell meghatározni az IPI intézkedés összehasonlítható eredményességének biztosítása érdekében.

| (22) | Az IPI intézkedéseket az e rendelet hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárásokra kell alkalmazni, ideértve a keretmegállapodásokat és a dinamikus beszerzési rendszereket is. Amennyiben egy konkrét szerződést olyan dinamikus beszerzési rendszer keretében ítélnek oda, amelyre IPI intézkedés alkalmazandó, az IPI intézkedéseket az említett konkrét szerződésre is alkalmazni kell. Az IPI intézkedéseket azonban – az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők általános adminisztratív terheinek korlátozása céljából – egy bizonyos értékhatár alatti szerződésekre nem kell alkalmazni. Az IPI intézkedések esetleges kettős alkalmazásának elkerülése érdekében az ilyen intézkedéseket nem kell alkalmazni a keretmegállapodás alapján odaítélt szerződésekre, ha az IPI intézkedéseket már az említett keretmegállapodás megkötésének szakaszában alkalmazták. |
| --- | --- |

(22)

Az IPI intézkedéseket az e rendelet hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárásokra kell alkalmazni, ideértve a keretmegállapodásokat és a dinamikus beszerzési rendszereket is. Amennyiben egy konkrét szerződést olyan dinamikus beszerzési rendszer keretében ítélnek oda, amelyre IPI intézkedés alkalmazandó, az IPI intézkedéseket az említett konkrét szerződésre is alkalmazni kell. Az IPI intézkedéseket azonban – az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők általános adminisztratív terheinek korlátozása céljából – egy bizonyos értékhatár alatti szerződésekre nem kell alkalmazni. Az IPI intézkedések esetleges kettős alkalmazásának elkerülése érdekében az ilyen intézkedéseket nem kell alkalmazni a keretmegállapodás alapján odaítélt szerződésekre, ha az IPI intézkedéseket már az említett keretmegállapodás megkötésének szakaszában alkalmazták.

| (23) | Az IPI intézkedés esetleges kijátszásának elkerülése érdekében megfelelő kötelezettségeket kell előírni a nyertes ajánlattevőkre vonatkozóan. Ezeket a kötelezettségeket csak a valamely IPI intézkedés hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárásokra, valamint a keretmegállapodás alapján odaítélt olyan szerződésekre kell alkalmazni, amelyek értéke bizonyos értékhatárt elér vagy meghalad, amennyiben az említett keretmegállapodás valamely IPI intézkedés hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(23)

Az IPI intézkedés esetleges kijátszásának elkerülése érdekében megfelelő kötelezettségeket kell előírni a nyertes ajánlattevőkre vonatkozóan. Ezeket a kötelezettségeket csak a valamely IPI intézkedés hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárásokra, valamint a keretmegállapodás alapján odaítélt olyan szerződésekre kell alkalmazni, amelyek értéke bizonyos értékhatárt elér vagy meghalad, amennyiben az említett keretmegállapodás valamely IPI intézkedés hatálya alá tartozik.

| (24) | Amennyiben egy harmadik ország érdemi és előrehaladott tárgyalásokat folytat az Unióval a közbeszerzés területén a piaci hozzáférésről annak érdekében, hogy megszüntesse vagy orvosolja azt, hogy sérül az uniós gazdasági szereplőknek, áruknak vagy szolgáltatásoknak a közbeszerzési vagy koncessziós piacaihoz való hozzáférése, lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy a tárgyalások során felfüggessze az érintett harmadik országra vonatkozó IPI intézkedéseket. |
| --- | --- |

(24)

Amennyiben egy harmadik ország érdemi és előrehaladott tárgyalásokat folytat az Unióval a közbeszerzés területén a piaci hozzáférésről annak érdekében, hogy megszüntesse vagy orvosolja azt, hogy sérül az uniós gazdasági szereplőknek, áruknak vagy szolgáltatásoknak a közbeszerzési vagy koncessziós piacaihoz való hozzáférése, lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy a tárgyalások során felfüggessze az érintett harmadik országra vonatkozó IPI intézkedéseket.

| (25) | Fontos, hogy az IPI intézkedéseket az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők egységesen alkalmazzák az Unióban. Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők adminisztratív kapacitása sokféleségének figyelembevétele érdekében a tagállamok – bizonyos szigorú követelmények mellett – a helyi ajánlatkérő szervek korlátozott jegyzékére vonatkozóan mentességet kérhetnek az IPI intézkedések alól. A helyi ajánlatkérő szervek tagállamok által javasolt jegyzékének ellenőrzése során fontos, hogy a Bizottság figyelembe vegye az említett ajánlatkérő szervek sajátos helyzetét, többek között a népesség és a földrajzi helyzet tekintetében. Ilyen mentesség vonatkozhat azokra a közbeszerzési eljárásokra is, amelyeket az említett ajánlatkérő szervek keretmegállapodások alapján vagy dinamikus beszerzési rendszerek keretében folytatnak le. |
| --- | --- |

(25)

Fontos, hogy az IPI intézkedéseket az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők egységesen alkalmazzák az Unióban. Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők adminisztratív kapacitása sokféleségének figyelembevétele érdekében a tagállamok – bizonyos szigorú követelmények mellett – a helyi ajánlatkérő szervek korlátozott jegyzékére vonatkozóan mentességet kérhetnek az IPI intézkedések alól. A helyi ajánlatkérő szervek tagállamok által javasolt jegyzékének ellenőrzése során fontos, hogy a Bizottság figyelembe vegye az említett ajánlatkérő szervek sajátos helyzetét, többek között a népesség és a földrajzi helyzet tekintetében. Ilyen mentesség vonatkozhat azokra a közbeszerzési eljárásokra is, amelyeket az említett ajánlatkérő szervek keretmegállapodások alapján vagy dinamikus beszerzési rendszerek keretében folytatnak le.

| (26) | Elengedhetetlen, hogy az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők versenyképes áron férjenek hozzá a beszerzési igényeiknek megfelelő, kiváló minőségű termékek széles választékához. Az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek ezért lehetőséget kell adni arra, hogy ne alkalmazzák a kötelezettségvállalások által nem érintett áruk és szolgáltatások piaci hozzáférését korlátozó IPI intézkedéseket, amennyiben nincsenek olyan elérhető uniós vagy a kötelezettségvállalások által érintett áruk vagy szolgáltatások, amelyek megfelelnek az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő követelményeinek, vagy hogy alapvető közpolitikai szükségleteket védelmezzenek, például a közegészséggel vagy a környezet védelmével összefüggő kényszerítő okokra tekintettel. Amennyiben az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők alkalmazzák az említett kivételt, a Bizottságot erről időben és átfogó módon értesíteni kell, hogy az megfelelően nyomon tudja követni e rendelet végrehajtását. |
| --- | --- |

(26)

Elengedhetetlen, hogy az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők versenyképes áron férjenek hozzá a beszerzési igényeiknek megfelelő, kiváló minőségű termékek széles választékához. Az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek ezért lehetőséget kell adni arra, hogy ne alkalmazzák a kötelezettségvállalások által nem érintett áruk és szolgáltatások piaci hozzáférését korlátozó IPI intézkedéseket, amennyiben nincsenek olyan elérhető uniós vagy a kötelezettségvállalások által érintett áruk vagy szolgáltatások, amelyek megfelelnek az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő követelményeinek, vagy hogy alapvető közpolitikai szükségleteket védelmezzenek, például a közegészséggel vagy a környezet védelmével összefüggő kényszerítő okokra tekintettel. Amennyiben az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők alkalmazzák az említett kivételt, a Bizottságot erről időben és átfogó módon értesíteni kell, hogy az megfelelően nyomon tudja követni e rendelet végrehajtását.

| (27) | Abban az esetben, ha az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők helytelenül alkalmazzák az IPI intézkedéseket, ami kedvezőtlenül befolyásolja a gazdasági szereplők közbeszerzési eljárásban való részvételi jogát, a 89/665/EGK (9) és a 92/13/EGK (10) tanácsi irányelvet kell alkalmazni. Az érintett gazdasági szereplők számára lehetővé kell tenni, hogy az említett irányelveket végrehajtó nemzeti joggal összhangban jogorvoslati eljárást kezdeményezzenek, ha például az említett gazdasági szereplők úgy ítélik meg, hogy egy versenytárs gazdasági szereplőt ki kellett volna zárni, vagy ha egy ajánlatot az IPI intézkedés alkalmazása miatt lejjebb kellett volna rangsorolni. A Bizottság számára is lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a 89/665/EGK irányelv 3. cikkével vagy a 92/13/EGK irányelv 8. cikkével összhangban korrekciós mechanizmust alkalmazzon. |
| --- | --- |

(27)

Abban az esetben, ha az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők helytelenül alkalmazzák az IPI intézkedéseket, ami kedvezőtlenül befolyásolja a gazdasági szereplők közbeszerzési eljárásban való részvételi jogát, a 89/665/EGK (9) és a 92/13/EGK (10) tanácsi irányelvet kell alkalmazni. Az érintett gazdasági szereplők számára lehetővé kell tenni, hogy az említett irányelveket végrehajtó nemzeti joggal összhangban jogorvoslati eljárást kezdeményezzenek, ha például az említett gazdasági szereplők úgy ítélik meg, hogy egy versenytárs gazdasági szereplőt ki kellett volna zárni, vagy ha egy ajánlatot az IPI intézkedés alkalmazása miatt lejjebb kellett volna rangsorolni. A Bizottság számára is lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a 89/665/EGK irányelv 3. cikkével vagy a 92/13/EGK irányelv 8. cikkével összhangban korrekciós mechanizmust alkalmazzon.

| (28) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(28)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni.

| (29) | A vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni az IPI intézkedések elfogadására, visszavonására, felfüggesztésére, ismételt előírására vagy meghosszabbítására vonatkozó végrehajtási jogi aktusok elfogadására, és a Bizottságot az (EU) 2015/1843 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) létrehozott, kereskedelmi akadályokkal foglalkozó bizottságnak kell segítenie. Mivel az IPI intézkedések eltérő hatást gyakorolhatnak az Unió közbeszerzési vagy koncessziós piacaira, ki kell igazítani az ajánlatok kizárását előíró végrehajtási jogi aktusok tervezeteire alkalmazandó komitológiai eljárást, és ilyen esetekben a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdését kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(29)

A vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni az IPI intézkedések elfogadására, visszavonására, felfüggesztésére, ismételt előírására vagy meghosszabbítására vonatkozó végrehajtási jogi aktusok elfogadására, és a Bizottságot az (EU) 2015/1843 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) létrehozott, kereskedelmi akadályokkal foglalkozó bizottságnak kell segítenie. Mivel az IPI intézkedések eltérő hatást gyakorolhatnak az Unió közbeszerzési vagy koncessziós piacaira, ki kell igazítani az ajánlatok kizárását előíró végrehajtási jogi aktusok tervezeteire alkalmazandó komitológiai eljárást, és ilyen esetekben a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdését kell alkalmazni.

| (30) | Szükség esetén és az uniós közbeszerzési jogi keret alkalmazását érintő ügyekben a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy kikérje a 71/306/EGK tanácsi határozattal (13) létrehozott közbeszerzési tanácsadó bizottság tanácsát. |
| --- | --- |

(30)

Szükség esetén és az uniós közbeszerzési jogi keret alkalmazását érintő ügyekben a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy kikérje a 71/306/EGK tanácsi határozattal (13) létrehozott közbeszerzési tanácsadó bizottság tanácsát.

| (31) | Az e rendelet alapján kapott információkat csak arra a célra szabad felhasználni, amelyre azokat kérték, valamint az alkalmazandó uniós és nemzeti adatvédelmi és titoktartási követelmények kellő tiszteletben tartásával. Az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (14), valamint a 2014/23/EU irányelv 28. cikkét, a 2014/24/EU irányelv 21. cikkét és a 2014/25/EU irányelv 39. cikkét megfelelően kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(31)

Az e rendelet alapján kapott információkat csak arra a célra szabad felhasználni, amelyre azokat kérték, valamint az alkalmazandó uniós és nemzeti adatvédelmi és titoktartási követelmények kellő tiszteletben tartásával. Az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (14), valamint a 2014/23/EU irányelv 28. cikkét, a 2014/24/EU irányelv 21. cikkét és a 2014/25/EU irányelv 39. cikkét megfelelően kell alkalmazni.

| (32) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodással (15) összhangban és többek között – különösen a tagállamokra háruló –adminisztratív terhek csökkentése céljából a Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia e rendelet hatályát, működését és hatékonyságát. Ez a felülvizsgálat kiterjedne többek között az információcsere megkönnyítése érdekében a rendelkezésre álló bármely eszköz igénybevételének lehetőségére – beleértve az elektronikus közbeszerzési eszközöket is, mint például a közbeszerzési hirdetmények közzétételére használandó, az (EU) 2019/1780 bizottsági végrehajtási rendelet (16)szerinti hirdetménymintákat –, valamint az e rendelet alkalmazása során az ajánlatkérő szervekre és közszolgáltató ajánlatkérőkre háruló terhekre. A Bizottságnak jelentést kell tennie a megállapításairól az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, valamint adott esetben megfelelő jogalkotási javaslatokat kell benyújtania. |
| --- | --- |

(32)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodással (15) összhangban és többek között – különösen a tagállamokra háruló –adminisztratív terhek csökkentése céljából a Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia e rendelet hatályát, működését és hatékonyságát. Ez a felülvizsgálat kiterjedne többek között az információcsere megkönnyítése érdekében a rendelkezésre álló bármely eszköz igénybevételének lehetőségére – beleértve az elektronikus közbeszerzési eszközöket is, mint például a közbeszerzési hirdetmények közzétételére használandó, az (EU) 2019/1780 bizottsági végrehajtási rendelet (16)szerinti hirdetménymintákat –, valamint az e rendelet alkalmazása során az ajánlatkérő szervekre és közszolgáltató ajánlatkérőkre háruló terhekre. A Bizottságnak jelentést kell tennie a megállapításairól az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, valamint adott esetben megfelelő jogalkotási javaslatokat kell benyújtania.

| (33) | Az uniós intézmények által saját nevükben odaítélt közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó közbeszerzési szabályokat és elveket az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) határozza meg, és így azok nem tartoznak e rendelet hatálya alá. Az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet alapján az említett szabályok a 2014/23/EU és a 2014/24/EU irányelvben meghatározott szabályokon alapulnak. Ezért helyénvaló értékelni azt, hogy – az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet felülvizsgálatának keretében – az e rendeletben meghatározott szabályokat és elveket az uniós intézmények által odaítélt közbeszerzési szerződésekre is alkalmazandóvá kell-e tenni.. |
| --- | --- |

(33)

Az uniós intézmények által saját nevükben odaítélt közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó közbeszerzési szabályokat és elveket az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) határozza meg, és így azok nem tartoznak e rendelet hatálya alá. Az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet alapján az említett szabályok a 2014/23/EU és a 2014/24/EU irányelvben meghatározott szabályokon alapulnak. Ezért helyénvaló értékelni azt, hogy – az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet felülvizsgálatának keretében – az e rendeletben meghatározott szabályokat és elveket az uniós intézmények által odaítélt közbeszerzési szerződésekre is alkalmazandóvá kell-e tenni..

| (34) | E rendelet ajánlatkérő szervek, közszolgáltató ajánlatkérők és gazdasági szereplők általi alkalmazásának megkönnyítése érdekében a Bizottságnak iránymutatásokat kell kiadnia. Ezeknek az iránymutatásoknak információkat kell nyújtaniuk különösen a természetes és jogi személyek származásának fogalmáról, az áruk és a szolgáltatások származásáról, a további kötelezettségről, valamint az említett rendelkezések e rendelet keretében való alkalmazásáról. Tekintettel a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatására irányuló átfogó uniós szakpolitikai célkitűzésre, az említett iránymutatásoknak figyelembe kell venniük a kkv-k sajátos információs igényeit is e rendelet rájuk vonatkozó alkalmazásával összefüggésben, a kkv-k túlterhelésének megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(34)

E rendelet ajánlatkérő szervek, közszolgáltató ajánlatkérők és gazdasági szereplők általi alkalmazásának megkönnyítése érdekében a Bizottságnak iránymutatásokat kell kiadnia. Ezeknek az iránymutatásoknak információkat kell nyújtaniuk különösen a természetes és jogi személyek származásának fogalmáról, az áruk és a szolgáltatások származásáról, a további kötelezettségről, valamint az említett rendelkezések e rendelet keretében való alkalmazásáról. Tekintettel a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatására irányuló átfogó uniós szakpolitikai célkitűzésre, az említett iránymutatásoknak figyelembe kell venniük a kkv-k sajátos információs igényeit is e rendelet rájuk vonatkozó alkalmazásával összefüggésben, a kkv-k túlterhelésének megelőzése érdekében.

| (35) | Az arányosság elvével összhangban és azon alapvető cél elérése érdekében, hogy a kötelezettségvállalások által nem érintett beszerzésekre vonatkozó intézkedések megállapítása révén javuljon az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások harmadik országok közbeszerzési és koncessziós piacaihoz való hozzáférése, szükséges és helyénvaló szabályokat megállapítani a Bizottság számára a harmadik országbeli, az uniós gazdasági szereplőkkel, árukkal és szolgáltatásokkal szembeni állítólagos intézkedések vagy gyakorlatok kivizsgálására és az érintett harmadik országokkal egyeztetések kezdésére irányuló eljárásokra vonatkozóan. Ez a rendelet az EUSZ 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem lépi túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(35)

Az arányosság elvével összhangban és azon alapvető cél elérése érdekében, hogy a kötelezettségvállalások által nem érintett beszerzésekre vonatkozó intézkedések megállapítása révén javuljon az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások harmadik országok közbeszerzési és koncessziós piacaihoz való hozzáférése, szükséges és helyénvaló szabályokat megállapítani a Bizottság számára a harmadik országbeli, az uniós gazdasági szereplőkkel, árukkal és szolgáltatásokkal szembeni állítólagos intézkedések vagy gyakorlatok kivizsgálására és az érintett harmadik országokkal egyeztetések kezdésére irányuló eljárásokra vonatkozóan. Ez a rendelet az EUSZ 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem lépi túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet intézkedéseket állapít meg a kötelezettségvállalások által nem érintett beszerzések tekintetében, az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások harmadik országok közbeszerzési és koncessziós piacaihoz való hozzáférésének javítása céljából. Ez a rendelet eljárásokat állapít meg a Bizottság számára, hogy vizsgálja ki a harmadik országbeli, az uniós gazdasági szereplőkkel, árukkal és szolgáltatásokkal szemben fennálló állítólagos intézkedéseket vagy gyakorlatokat, és kezdjen egyeztetéseket az érintett harmadik országokkal.

Ez a rendelet lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy IPI intézkedéseket vezessen be az ilyen harmadik országbeli intézkedésekre vagy gyakorlatokra vonatkozóan a harmadik országbeli gazdasági szereplők, áruk vagy szolgáltatások uniós közbeszerzési eljárásokhoz való hozzáférésének korlátozása céljából.

(2)   Ezt a rendeletet a következő jogi aktusok hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárásokra kell alkalmazni:

| a) | a 2014/23/EU irányelv; |
| --- | --- |

a)

a 2014/23/EU irányelv;

| b) | a 2014/24/EU irányelv; |
| --- | --- |

b)

a 2014/24/EU irányelv;

| c) | a 2014/25/EU irányelv. |
| --- | --- |

c)

a 2014/25/EU irányelv.

(3)   Ez a rendelet nem érinti az Unió nemzetközi kötelezettségeit, illetve azokat az intézkedéseket, amelyeket a tagállamok vagy ajánlatkérő szerveik vagy közszolgáltató ajánlatkérőik a (2) bekezdésben említett jogi aktusokkal összhangban hozhatnak meg.

(4)   Ezt a rendelet a hatálybalépése után indított közbeszerzési eljárásokra kell alkalmazni. Az IPI intézkedés csak az IPI intézkedés hatálya alá tartozó és az adott IPI intézkedés hatálybalépése és annak lejárata, hatályon kívül helyezése vagy felfüggesztése között indított közbeszerzési eljárásokban alkalmazandó. Az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek az IPI intézkedések hatálya alá tartozó eljárások esetében a közbeszerzési dokumentumokban hivatkozniuk kell e rendelet alkalmazására és az alkalmazandó IPI intézkedésre.

(5)   A gazdasági szereplőkre a 2014/23/EU, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvvel vagy más uniós joggal összhangban környezetvédelmi, szociális és munkaügyi követelményeket kell alkalmazni.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában:

| a) | „gazdasági szereplő”: a 2014/23/EU, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott gazdasági szereplő; |
| --- | --- |

a)

„gazdasági szereplő”: a 2014/23/EU, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott gazdasági szereplő;

| b) | „áruk”: a közbeszerzési eljárás tárgyában és az adott szerződés leírásában említett áruk, a beszerzett árukba beépített alapanyagok, anyagok vagy összetevők kivételével; |
| --- | --- |

b)

„áruk”: a közbeszerzési eljárás tárgyában és az adott szerződés leírásában említett áruk, a beszerzett árukba beépített alapanyagok, anyagok vagy összetevők kivételével;

| c) | „becsült érték”: a szerződés 2014/23/EU, 2014/24/EU és 2014/25/EU irányelvvel összhangban kiszámított becsült értéke; |
| --- | --- |

c)

„becsült érték”: a szerződés 2014/23/EU, 2014/24/EU és 2014/25/EU irányelvvel összhangban kiszámított becsült értéke;

| d) | „pontszám-kiigazítás”: az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által a releváns közbeszerzési dokumentumokban meghatározott szerződés-odaítélési szempontok alapján végzett értékelés eredményeként az ajánlat pontszámának adott százalékkal történő relatív csökkentése. Azokban az esetekben, amikor az ár vagy a költség az egyetlen szerződés-odaítélési szempont, a pontszám-kiigazítás az ajánlattevő által ajánlott árnak az ajánlatok értékelése céljából adott százalékkal történő relatív növelését jelenti; |
| --- | --- |

d)

„pontszám-kiigazítás”: az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által a releváns közbeszerzési dokumentumokban meghatározott szerződés-odaítélési szempontok alapján végzett értékelés eredményeként az ajánlat pontszámának adott százalékkal történő relatív csökkentése. Azokban az esetekben, amikor az ár vagy a költség az egyetlen szerződés-odaítélési szempont, a pontszám-kiigazítás az ajánlattevő által ajánlott árnak az ajánlatok értékelése céljából adott százalékkal történő relatív növelését jelenti;

| e) | „bizonyíték”: minden olyan információ, igazolás, igazoló dokumentum vagy nyilatkozat, amelynek célja a 8. cikkben meghatározott kötelezettségeknek való megfelelés igazolása, mint például:






  i. | olyan okmányok, amelyek igazolják, hogy az áruk az Unióból vagy egy harmadik országból származnak; |
| --- | --- | --- |

e)

„bizonyíték”: minden olyan információ, igazolás, igazoló dokumentum vagy nyilatkozat, amelynek célja a 8. cikkben meghatározott kötelezettségeknek való megfelelés igazolása, mint például:

i.

olyan okmányok, amelyek igazolják, hogy az áruk az Unióból vagy egy harmadik országból származnak;

| ii. | a szállítandó áruk gyártási folyamatainak leírása, beleértve a mintákat, leírásokat vagy fényképeket; |
| --- | --- |

ii.

a szállítandó áruk gyártási folyamatainak leírása, beleértve a mintákat, leírásokat vagy fényképeket;

| iii. | a szolgáltatások származására vonatkozó kivonat a releváns nyilvántartásokból vagy pénzügyi kimutatásokból, beleértve a héaazonosító (HÉA) számot is; |
| --- | --- |

iii.

a szolgáltatások származására vonatkozó kivonat a releváns nyilvántartásokból vagy pénzügyi kimutatásokból, beleértve a héaazonosító (HÉA) számot is;

| f) | „ajánlatkérő szerv:” a 2014/23/EU, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott ajánlatkérő szerv; |
| --- | --- |

f)

„ajánlatkérő szerv:” a 2014/23/EU, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott ajánlatkérő szerv;

| g) | „közszolgáltató ajánlatkérő”: a 2014/23/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott közszolgáltató ajánlatkérő; |
| --- | --- |

g)

„közszolgáltató ajánlatkérő”: a 2014/23/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott közszolgáltató ajánlatkérő;

| h) | „érdekelt fél”: bármely olyan személy vagy szervezet, akinek vagy amelynek érdekeit egy harmadik országbeli intézkedés vagy gyakorlat érintheti, például vállalkozások, vállalkozások társulásai, vagy a szociális partnereket uniós szinten képviselő főbb ágazatközi szervezetek; |
| --- | --- |

h)

„érdekelt fél”: bármely olyan személy vagy szervezet, akinek vagy amelynek érdekeit egy harmadik országbeli intézkedés vagy gyakorlat érintheti, például vállalkozások, vállalkozások társulásai, vagy a szociális partnereket uniós szinten képviselő főbb ágazatközi szervezetek;

| i) | „harmadik országbeli intézkedés vagy gyakorlat”: bármely jogszabályi, szabályozási vagy adminisztratív intézkedés, eljárás vagy gyakorlat, vagy ezek kombinációi, amelyeket harmadik országbeli közigazgatási szervek vagy egyes ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők bármely szinten elfogadnak vagy fenntartanak, és amelyek azt eredményezik, hogy súlyosan és ismétlődően sérül az uniós gazdasági szereplőknek, áruknak vagy szolgáltatásoknak az említett harmadik ország közbeszerzési vagy koncessziós piacaihoz való hozzáférése; |
| --- | --- |

i)

„harmadik országbeli intézkedés vagy gyakorlat”: bármely jogszabályi, szabályozási vagy adminisztratív intézkedés, eljárás vagy gyakorlat, vagy ezek kombinációi, amelyeket harmadik országbeli közigazgatási szervek vagy egyes ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők bármely szinten elfogadnak vagy fenntartanak, és amelyek azt eredményezik, hogy súlyosan és ismétlődően sérül az uniós gazdasági szereplőknek, áruknak vagy szolgáltatásoknak az említett harmadik ország közbeszerzési vagy koncessziós piacaihoz való hozzáférése;

| j) | „IPI intézkedés”: a Bizottság által e rendelettel összhangban elfogadott olyan intézkedés, amely korlátozza a harmadik országból származó gazdasági szereplők, áruk vagy szolgáltatások uniós közbeszerzési vagy koncessziós piacokhoz való hozzáférését a kötelezettségvállalások által nem érintett beszerzések területén; |
| --- | --- |

j)

„IPI intézkedés”: a Bizottság által e rendelettel összhangban elfogadott olyan intézkedés, amely korlátozza a harmadik országból származó gazdasági szereplők, áruk vagy szolgáltatások uniós közbeszerzési vagy koncessziós piacokhoz való hozzáférését a kötelezettségvállalások által nem érintett beszerzések területén;

| k) | „kötelezettségvállalások által nem érintett beszerzés”: olyan árukra, szolgáltatásokra vagy koncessziókra irányuló közbeszerzési eljárások, amelyek tekintetében az Unió nemzetközi megállapodásban nem vállalt piaci hozzáférésre vonatkozó kötelezettséget a közbeszerzés vagy a koncesszió területén; |
| --- | --- |

k)

„kötelezettségvállalások által nem érintett beszerzés”: olyan árukra, szolgáltatásokra vagy koncessziókra irányuló közbeszerzési eljárások, amelyek tekintetében az Unió nemzetközi megállapodásban nem vállalt piaci hozzáférésre vonatkozó kötelezettséget a közbeszerzés vagy a koncesszió területén;

| l) | „szerződések”: a 2014/24/EU irányelvben meghatározott közbeszerzési szerződés, a 2014/23/EU irányelvben meghatározott koncesszió és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott árubeszerzésre, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés; |
| --- | --- |

l)

„szerződések”: a 2014/24/EU irányelvben meghatározott közbeszerzési szerződés, a 2014/23/EU irányelvben meghatározott koncesszió és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott árubeszerzésre, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés;

| m) | „ajánlattevő”: a 2014/23/EU, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott ajánlattevő; |
| --- | --- |

m)

„ajánlattevő”: a 2014/23/EU, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott ajánlattevő;

| n) | „ország”: valamennyi állam vagy külön vámterület, az adott terület szuverenitásától függetlenül; |
| --- | --- |

n)

„ország”: valamennyi állam vagy külön vámterület, az adott terület szuverenitásától függetlenül;

| o) | „alvállalkozás”: a szerződés egy része végrehajtásának harmadik fél általi megszervezése, kivéve a szolgáltatás nyújtásához szükséges áruk vagy alkatrészek egyszerű leszállítását. |
| --- | --- |

o)

„alvállalkozás”: a szerződés egy része végrehajtásának harmadik fél általi megszervezése, kivéve a szolgáltatás nyújtásához szükséges áruk vagy alkatrészek egyszerű leszállítását.

(2)   E rendelet alkalmazásában – e rendelet 6. cikke (3) és (7) bekezdésének kivételével – a 2014/23/EU, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelv értelmében vett építési beruházások kivitelezése vagy építmények építése szolgáltatásnyújtásnak minősül.

3. cikk

A származás meghatározása

(1)   A gazdasági szereplő származása:

| a) | természetes személy esetén az az ország, amelynek az adott személy állampolgára vagy amelyben állandó tartózkodási joggal rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

természetes személy esetén az az ország, amelynek az adott személy állampolgára vagy amelyben állandó tartózkodási joggal rendelkezik;

| b) | jogi személy esetén az alábbiak bármelyike:






  i. | az az ország, amelynek joga szerint a jogi személyt alapították vagy más módon létrehozták és amelynek területén a jogi személy jelentős üzleti tevékenységet folytat; |
| --- | --- | --- |

b)

jogi személy esetén az alábbiak bármelyike:

i.

az az ország, amelynek joga szerint a jogi személyt alapították vagy más módon létrehozták és amelynek területén a jogi személy jelentős üzleti tevékenységet folytat;

| ii. | ha a jogi személy nem folytat jelentős üzleti tevékenységet annak az országnak a területén, amelyben alapították vagy más módon létrehozták, a jogi személy származási helye azon személy vagy személyek származási helye, aki, illetve akik közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást gyakorolhat, illetve gyakorolhatnak ezen jogi személy felett az ezen jogi személyben való tulajdonjoga, illetve tulajdonjoguk, pénzügyi részesedése, illetve pénzügyi részesedésük vagy az ezen jogi személyre irányadó szabályok révén. |
| --- | --- |

ii.

ha a jogi személy nem folytat jelentős üzleti tevékenységet annak az országnak a területén, amelyben alapították vagy más módon létrehozták, a jogi személy származási helye azon személy vagy személyek származási helye, aki, illetve akik közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást gyakorolhat, illetve gyakorolhatnak ezen jogi személy felett az ezen jogi személyben való tulajdonjoga, illetve tulajdonjoguk, pénzügyi részesedése, illetve pénzügyi részesedésük vagy az ezen jogi személyre irányadó szabályok révén.

Az első albekezdés b) pontja ii. alpontjának alkalmazásában vélelmezni kell, hogy az említett személy vagy személyek meghatározó befolyást gyakorol, illetve gyakorolnak a jogi személy felett az alábbi bármelyik esetben, amikor az említett személy, illetve személyek közvetlenül vagy közvetve:

| a) | a jogi személy jegyzett tőkéjének többségével rendelkezik, illetve rendelkeznek; |
| --- | --- |

a)

a jogi személy jegyzett tőkéjének többségével rendelkezik, illetve rendelkeznek;

| b) | a jogi személy által kibocsátott részvényekhez kötődő szavazati jogok többségével rendelkezik, illetve rendelkeznek; vagy |
| --- | --- |

b)

a jogi személy által kibocsátott részvényekhez kötődő szavazati jogok többségével rendelkezik, illetve rendelkeznek; vagy

| c) | a jogi személy ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete tagjainak többségét kinevezheti, illetve kinevezhetik. |
| --- | --- |

c)

a jogi személy ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete tagjainak többségét kinevezheti, illetve kinevezhetik.

(2)   Amennyiben a gazdasági szereplő természetes vagy jogi személyek, közjogi szervezetek vagy ezek bármilyen kombinációjának csoportja, és az ilyen személyek vagy szervezetek közül legalább egy olyan harmadik országból származik, amelynek gazdasági szereplői, árui vagy szolgáltatásai IPI intézkedés hatálya alá tartoznak, ezt az IPI intézkedést az említett csoport által benyújtott ajánlatokra is alkalmazni kell.

Ha azonban az ilyen személyek vagy szervezetek csoportbeli részvétele az e csoport által benyújtott ajánlat értékének kevesebb mint 15 %-át teszi ki, az említett IPI intézkedést nem kell az ajánlatra alkalmazni, kivéve, ha az említett személyekre vagy szervezetekre szükség van a közbeszerzési eljárásban legalább az egyik kiválasztási szempont többségének teljesítéséhez.

(3)   Az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők a közbeszerzési eljárás során bármikor kérhetik a gazdasági szereplőt, hogy megfelelő határidőn belül nyújtsa be, egészítse ki, tisztázza vagy pótolja a gazdasági szereplő származásának ellenőrzésével kapcsolatos információkat vagy dokumentációt, feltéve, hogy az ilyen kérések megfelelnek az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elveinek. Amennyiben a gazdasági szereplő észszerű magyarázat nélkül nem szolgáltat ilyen információkat vagy dokumentációt, és ezáltal akadályozza, hogy az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők ellenőrizzék a gazdasági szereplő származását, vagy az ilyen ellenőrzést gyakorlatilag lehetetlenné vagy nagyon nehézzé teszi, az említett gazdasági szereplőt ki kell zárni az érintett közbeszerzési eljárásban való részvételből.

(4)   Az áruk származását a 952/2013/EU rendelet 60. cikkével összhangban kell meghatározni, a szolgáltatás származását pedig az azt nyújtó gazdasági szereplő származása alapján kell meghatározni.

4. cikk

A legkevésbé fejlett országokból származó árukra és szolgáltatásokra vonatkozó mentesség

A Bizottság nem indít vizsgálatot a 978/2012/EU rendelet IV. mellékletében felsorolt legkevésbé fejlett országok tekintetében, kivéve, ha bizonyíték van bármely IPI intézkedésnek a jegyzékben szereplő harmadik országnak vagy gazdasági szereplőinek betudható kijátszására.

II. FEJEZET

Vizsgálatok, konzultációk, intézkedések és kötelezettségek

5. cikk

Vizsgálatok és konzultációk

(1)   A Bizottság saját kezdeményezésére vagy valamely uniós érdekelt fél vagy valamely tagállam megalapozott panasza alapján vizsgálatot indíthat valamely állítólagos harmadik országbeli intézkedésre vagy gyakorlatra vonatkozóan, hirdetményt téve közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az ilyen, a vizsgálat megindításáról szóló hirdetménynek tartalmaznia kell a Bizottság harmadik országbeli intézkedésre vagy gyakorlatra vonatkozó előzetes értékelését, valamint fel kell kérnie az érdekelt feleket és a tagállamokat, hogy meghatározott időn belül bocsássák a Bizottság rendelkezésére a releváns információkat.

A Bizottság weboldalán online eszközt tesz hozzáférhetővé. A tagállamoknak és az uniós érdekelt feleknek ezt az eszközt kell használniuk a megalapozott panasz benyújtására.

(2)   Az (1) bekezdésben említett hirdetmény közzétételekor a Bizottság felkéri az érintett harmadik országot, hogy nyújtsa be álláspontját, szolgáltasson releváns információt és konzultáljon a Bizottsággal az állítólagos harmadik országbeli intézkedés vagy gyakorlat megszüntetése vagy orvoslása céljából. A Bizottság – az (EU) 2015/1843 rendelet 7. cikkével létrehozott, kereskedelmi akadályokkal foglalkozó bizottság keretében – rendszeresen tájékoztatja a tagállamokat a vizsgálatok és konzultációk előrehaladásáról.

(3)   A vizsgálatokat és a konzultációkat azok megkezdésétől számított kilenc hónapon belül le kell zárni. Indokolt esetekben a Bizottság ezt az időtartamot öt hónappal meghosszabbíthatja, úgy, hogy hirdetményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az említett hosszabbításról tájékoztatja a harmadik országot, az érdekelt feleket és a tagállamokat.

(4)   A vizsgálatok és a konzultációk befejezésekor a Bizottság nyilvánosan elérhetővé tesz egy jelentést, amely tartalmazza a vizsgálat főbb megállapításait és meghatároz egy javasolt cselekvési tervet. A Bizottság ezt a jelentést az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti.

(5)   Amennyiben a Bizottság a vizsgálatát követően azt állapítja meg, hogy az állítólagos harmadik országbeli intézkedés vagy gyakorlat nem áll fenn, vagy nem eredményezi azt, hogy súlyosan és ismétlődően sérül az uniós gazdasági szereplőknek, áruknak vagy szolgáltatásoknak a harmadik ország közbeszerzési vagy koncessziós piacaihoz való hozzáférése, a Bizottság befejezi a vizsgálatot, és a vizsgálat megszüntetéséről hirdetményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(6)   A Bizottság bármikor felfüggesztheti a vizsgálatot és a konzultációkat, ha az érintett harmadik ország:

| a) | kielégítő korrekciós intézkedéseket hoz, hogy megszüntesse vagy orvosolja azt, hogy súlyosan és ismétlődően sérül az uniós gazdasági szereplőknek, áruknak vagy szolgáltatásoknak a harmadik ország közbeszerzési vagy koncessziós piacaihoz való hozzáférése, és ezáltal javítja az ilyen hozzáférést, vagy |
| --- | --- |

a)

kielégítő korrekciós intézkedéseket hoz, hogy megszüntesse vagy orvosolja azt, hogy súlyosan és ismétlődően sérül az uniós gazdasági szereplőknek, áruknak vagy szolgáltatásoknak a harmadik ország közbeszerzési vagy koncessziós piacaihoz való hozzáférése, és ezáltal javítja az ilyen hozzáférést, vagy

| b) | kötelezettséget vállal az Unióval szemben, hogy az ilyen kötelezettségvállalást követően észszerű határidőn, de legkésőbb hat hónapon belül befejezi vagy fokozatosan kivezeti a harmadik országbeli intézkedést vagy gyakorlatot, többek között a közbeszerzésekre is kiterjesztve a meglévő megállapodások hatályát. |
| --- | --- |

b)

kötelezettséget vállal az Unióval szemben, hogy az ilyen kötelezettségvállalást követően észszerű határidőn, de legkésőbb hat hónapon belül befejezi vagy fokozatosan kivezeti a harmadik országbeli intézkedést vagy gyakorlatot, többek között a közbeszerzésekre is kiterjesztve a meglévő megállapodások hatályát.

(7)   A Bizottság bármikor folytathatja a vizsgálatot és a konzultációkat, ha arra a következtetésre jut, hogy a felfüggesztés a továbbiakban nem indokolt.

(8)   A Bizottság hirdetményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában a vizsgálat és a konzultációk felfüggesztése vagy folytatása esetén.

6. cikk

Az IPI intézkedések

(1)   Ha a Bizottság az 5. cikk szerinti vizsgálatot és konzultációkat követően megállapítja, hogy fennáll a harmadik országbeli intézkedés vagy gyakorlat, akkor – ha úgy ítéli meg, hogy ez az Unió érdekében áll – végrehajtási jogi aktus útján IPI intézkedést fogad el. Az említett végrehajtási jogi aktust a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(2)   Annak megállapítása, hogy az Uniónak érdekében áll-e valamely IPI intézkedés elfogadása, a különböző érdekek – köztük az uniós gazdasági szereplők érdekei – összességének értékelésén alapul. Nem fogadhatók el IPI intézkedések, amennyiben a Bizottság a rendelkezésére álló információ alapján arra a következtetésre jut, hogy az ilyen intézkedések elfogadása nem áll az Unió érdekében.

(3)   Az IPI intézkedést a rendelkezésre álló információkra tekintettel és az alábbi kritériumok alapján kell megállapítani:

| a) | az IPI intézkedés arányossága a harmadik országbeli intézkedés vagy gyakorlat tekintetében; |
| --- | --- |

a)

az IPI intézkedés arányossága a harmadik országbeli intézkedés vagy gyakorlat tekintetében;

| b) | az érintett áruk és szolgáltatások alternatív beszerzési forrásainak rendelkezésre állása az ajánlatkérő szervekre és a közszolgáltató ajánlatkérőkre gyakorolt jelentős negatív hatás elkerülése és minimalizálása érdekében. |
| --- | --- |

b)

az érintett áruk és szolgáltatások alternatív beszerzési forrásainak rendelkezésre állása az ajánlatkérő szervekre és a közszolgáltató ajánlatkérőkre gyakorolt jelentős negatív hatás elkerülése és minimalizálása érdekében.

(4)   IPI intézkedést csak azokra a közbeszerzési eljárásokra lehet alkalmazni, amelyek becsült értéke meghaladja a Bizottság által a vizsgálat és a konzultációk eredményeire tekintettel és a (3) bekezdésben meghatározott kritériumok figyelembevételével meghatározandó értékhatárt. Az említett becsült értéknek építési beruházások és koncessziók esetében el kell érnie vagy meg kell haladnia a héa nélküli 15 000 000 EUR-t, áruk és szolgáltatások esetében pedig el kell érnie vagy meg kell haladnia a héa nélküli 5 000 000 EUR-t.

(5)   IPI intézkedést kell alkalmazni a dinamikus beszerzési rendszer keretében odaítélt konkrét szerződések esetében, amennyiben az IPI intézkedés az említett dinamikus beszerzési rendszerekre is alkalmazandó, kivéve azokat a konkrét szerződéseket, amelyek becsült értéke a vonatkozó, a 2014/23/EU irányelv 8. cikkében, a 2014/24/EU irányelv 4. cikkében vagy a 2014/25/EU irányelv 15. cikkében meghatározott értékek alatt van. Nem lehet IPI intézkedést alkalmazni a keretmegállapodáson alapuló szerződések odaítélésére irányuló közbeszerzési eljárásokra vagy a 2014/24/EU irányelv 5. cikkének (10) bekezdésével vagy a 2014/25/EU irányelv 16. cikkének (10) bekezdésével összhangban az egyes részekre vonatkozóan odaítélendő szerződésekre.

(6)   Az (1) bekezdésben említett IPI intézkedés keretében a Bizottság a (8) bekezdésben meghatározott hatályon belül úgy határozhat, hogy korlátozza valamely harmadik országból származó gazdasági szereplők, áruk vagy szolgáltatások közbeszerzési eljárásokhoz való hozzáférését azáltal, hogy előírja az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők számára, hogy

| a) | pontszám-kiigazítást alkalmazzanak az említett harmadik országból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatok esetében; vagy |
| --- | --- |

a)

pontszám-kiigazítást alkalmazzanak az említett harmadik országból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatok esetében; vagy

| b) | zárják ki az említett harmadik országból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatokat. |
| --- | --- |

b)

zárják ki az említett harmadik országból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatokat.

(7)   A (6) bekezdés a) pontjában említett pontszám-kiigazítás csak az ajánlatok értékelése és rangsorolása céljából alkalmazható. Ez nem érinti a nyertes ajánlattevővel kötendő szerződés alapján fizetendő árat.

(8)   Az (1) bekezdésben említett IPI intézkedés keretében a Bizottság meghatározza az IPI intézkedés hatályát, beleértve a következőket:

| a) | az áruk, szolgáltatások és koncessziók ágazatai vagy kategóriái a 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) megállapított közös közbeszerzési szójegyzék alapján, valamint az alkalmazandó kivételek; |
| --- | --- |

a)

az áruk, szolgáltatások és koncessziók ágazatai vagy kategóriái a 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) megállapított közös közbeszerzési szójegyzék alapján, valamint az alkalmazandó kivételek;

| b) | az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők meghatározott kategóriái; |
| --- | --- |

b)

az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők meghatározott kategóriái;

| c) | a gazdasági szereplők meghatározott kategóriái; |
| --- | --- |

c)

a gazdasági szereplők meghatározott kategóriái;

| d) | a (4) bekezdésben meghatározottakat elérő vagy meghaladó meghatározott értékhatárok; |
| --- | --- |

d)

a (4) bekezdésben meghatározottakat elérő vagy meghaladó meghatározott értékhatárok;

| e) | adott esetben a (6) bekezdés a) pontjában említett pontszám-kiigazítás százalékos értékei. |
| --- | --- |

e)

adott esetben a (6) bekezdés a) pontjában említett pontszám-kiigazítás százalékos értékei.

Az első albekezdés e) pontjában említett pontszám-kiigazítás százalékos értékét a harmadik országtól és az előirányzott áruk, szolgáltatások, építési beruházások vagy koncessziók ágazatától függően az ajánlat értékelési pontszámának 50 %-áig lehet meghatározni. Azon közbeszerzési eljárások alkalmazásában, ahol az ár vagy a költség az egyetlen szerződés-odaítélési szempont, a pontszám-kiigazítás az ezen albekezdés első mondatában meghatározott százalékos érték kétszerese. A vonatkozó százalékos értékeket külön fel kell tüntetni az IPI intézkedésben.

(9)   Az IPI intézkedésnek a (6) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti lehetőségek alapján történő meghatározásakor a Bizottság azt a fajta intézkedést választja, amely arányos lenne és a leghatékonyabban orvosolná azt, hogy sérül az uniós gazdasági szereplők, áruk vagy szolgáltatások harmadik országbeli közbeszerzési vagy koncessziós piacokhoz való hozzáférésének szintje.

(10)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a harmadik ország kielégítő korrekciós intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy megszüntesse vagy orvosolja azt, hogy sérül az uniós gazdasági szereplőknek, áruknak vagy szolgáltatásoknak az említett harmadik ország közbeszerzési vagy koncessziós piacaihoz való hozzáférése, ezáltal javítva az ilyen hozzáférést, vagy ha a harmadik ország kötelezettséget vállal a szóban forgó intézkedés megszüntetésére vagy gyakorlat befejezésére, a Bizottság visszavonhatja az IPI intézkedést vagy felfüggesztheti annak alkalmazását.

Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vállalt korrekciós intézkedéseket vagy kötelezettségvállalásokat visszavonták, felfüggesztették vagy nem megfelelően hajtották végre, megállapításait nyilvánosan elérhetővé teszi, és bármikor újból előírhatja az IPI intézkedést.

A Bizottság végrehajtási jogi aktus útján visszavonhatja, felfüggesztheti vagy újból előírhatja az IPI intézkedést és ilyen esetekben hirdetményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az említett végrehajtási jogi aktust a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(11)   Az IPI intézkedés a hatálybalépésétől számított öt év elteltével hatályát veszti. Az IPI intézkedés ötéves időtartamra meghosszabbítható. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az adott IPI intézkedés lejárta előtt az Európai Unió Hivatalos Lapjában hirdetmény közzétételével megkezdi a szóban forgó IPI intézkedés felülvizsgálatát. Az ilyen felülvizsgálatot a vonatkozó hirdetmény közzétételétől számított hat hónapon belül be kell fejezni. Az ilyen felülvizsgálatot követően a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján meghosszabbíthatja az IPI intézkedés időtartamát, megfelelően kiigazíthatja azt vagy felválthatja azt egy másik IPI intézkedéssel. Az említett végrehajtási jogi aktust a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

7. cikk

Az e rendelet alkalmazása alól mentesülő ajánlatkérő szervek jegyzéke

(1)   Valamely tagállam indokolt kérelmére a Bizottság – az IPI intézkedés hatálya alá tartozó odaítélési eljárások tagállamok közötti igazságos elosztása céljával – elfogadhatja az említett tagállam 50 000 lakosnál kevesebb lakosságszámú közigazgatási egységei közül kiválasztott helyi ajánlatkérő szervek jegyzékét, amely helyi ajánlatkérő szervek mentesülnek e rendelet alkalmazása alól.

(2)   A tagállam kérelmében részletes információkat szolgáltat a mentesség iránti kérelem indoklására, valamint az e rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében meghatározott értékhatárokat meghaladó azon szerződések értékéről, amelyeket az összes felsorolt ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a mentesség iránti kérelmet megelőző december 31-ét megelőző három év során ítélt oda. Mentesség csak akkor adható, ha az e rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében meghatározott értékhatárokat meghaladó, és a mentesítési kérelemmel nem érintett ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt szerződések összértéke meghaladja a 2014/23/EU, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozó, a kérelmező tagállamban ugyanazon hároméves időszakban odaítélt, értékhatár feletti szerződések összértékének 80 %-át.

(3)   A mentességnek a feltétlenül szükséges és arányos mértékre kell korlátozódnia, figyelembe véve a mentesítési kérelemmel érintett ajánlatkérő szervek adminisztratív kapacitását.

(4)   A Bizottság az (1) bekezdésben említett jegyzék elfogadása előtt tájékoztatja a tagállamokat. E jegyzék – amelyet közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában – három évig érvényes, és az érintett tagállam indokolt kérelmére háromévente felülvizsgálható vagy megújítható.

8. cikk

A nyertes ajánlattevő kötelezettségei

(1)   Az IPI intézkedés hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárások esetében, valamint az olyan keretmegállapodások alapján odaítélt szerződések esetében, ahol az említett szerződések becsült értéke eléri vagy meghaladja a 2014/23/EU irányelv 8. cikkében, a 2014/24/EU irányelv 4. cikkében és a 2014/25/EU irányelv 15. cikkében meghatározott értékeket, valamint amennyiben az említett keretmegállapodások IPI intézkedés hatálya alá tartoztak, az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek a közbeszerzési dokumentumokban a nyertes ajánlattevőkre vonatkozóan az alábbi kötelezettségeket is elő kell írniuk:

| a) | nem adják alvállalkozásba a szerződés összértékének több mint 50 %-át olyan harmadik országból származó gazdasági szereplőknek, amelyek IPI intézkedés hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

a)

nem adják alvállalkozásba a szerződés összértékének több mint 50 %-át olyan harmadik országból származó gazdasági szereplőknek, amelyek IPI intézkedés hatálya alá tartoznak;

| b) | árubeszerzés tárgyú szerződések esetében biztosítják, hogy a szerződés időtartama alatt az IPI intézkedés hatálya alá tartozó harmadik országból származó, a szerződés végrehajtása során szállított áruk vagy nyújtott szolgáltatások legfeljebb a szerződés összértékének 50 %-át teszik ki, függetlenül attól, hogy ezeket az árukat vagy szolgáltatásokat közvetlenül a nyertes ajánlattevő vagy egy alvállalkozó szállítja vagy nyújtja; |
| --- | --- |

b)

árubeszerzés tárgyú szerződések esetében biztosítják, hogy a szerződés időtartama alatt az IPI intézkedés hatálya alá tartozó harmadik országból származó, a szerződés végrehajtása során szállított áruk vagy nyújtott szolgáltatások legfeljebb a szerződés összértékének 50 %-át teszik ki, függetlenül attól, hogy ezeket az árukat vagy szolgáltatásokat közvetlenül a nyertes ajánlattevő vagy egy alvállalkozó szállítja vagy nyújtja;

| c) | az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek kérésükre legkésőbb a szerződés teljesítésének befejezésekor az a) vagy b) ponttal összhangban álló, megfelelő bizonyítékot nyújtanak be; |
| --- | --- |

c)

az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek kérésükre legkésőbb a szerződés teljesítésének befejezésekor az a) vagy b) ponttal összhangban álló, megfelelő bizonyítékot nyújtanak be;

| d) | az a) vagy a b) pontban említett kötelezettségek be nem tartása esetén a szerződés összértéke 10 és 30 %-a közötti részének megfelelő, arányos díjat fizetnek. |
| --- | --- |

d)

az a) vagy a b) pontban említett kötelezettségek be nem tartása esetén a szerződés összértéke 10 és 30 %-a közötti részének megfelelő, arányos díjat fizetnek.

(2)   Az (1) bekezdés c) pontjának alkalmazásában elegendő bizonyítékot szolgáltatni arról, hogy a szerződés összértékének több mint 50 %-a az IPI intézkedés hatálya alá tartozó harmadik országtól eltérő országokból származik. Az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek releváns bizonyítékot kell kérnie, ha észszerű jelek utalnak arra, hogy nem tartják be az (1) bekezdés a) vagy b) pontját, vagy ha a szerződést a gazdasági szereplők egy olyan csoportjának ítélik oda, amelynek egy olyan harmadik országból származó olyan jogi személy is tagja, amely IPI intézkedés hatálya alá tartozik.

(3)   Az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek azon közbeszerzési eljárások dokumentumaiban, amelyekre IPI intézkedés vonatkozik, hivatkozniuk kell az e cikkben meghatározott kötelezettségekre.

9. cikk

Kivételek

(1)   Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők kivételes alapon dönthetnek úgy, hogy valamely közbeszerzési eljárás tekintetében nem alkalmazzák az IPI intézkedéseket, ha:

| a) | csak olyan ajánlatok felelnek meg a pályázati feltételeknek, amelyeket harmadik országból származó, valamely IPI intézkedés hatálya alá tartozó gazdasági szereplők nyújtottak be; vagy |
| --- | --- |

a)

csak olyan ajánlatok felelnek meg a pályázati feltételeknek, amelyeket harmadik országból származó, valamely IPI intézkedés hatálya alá tartozó gazdasági szereplők nyújtottak be; vagy

| b) | az IPI intézkedés alkalmazásának mellőzéséről szóló döntés közérdeken alapuló kényszerítő okok – például közegészségügy vagy környezetvédelem – miatt indokolt. |
| --- | --- |

b)

az IPI intézkedés alkalmazásának mellőzéséről szóló döntés közérdeken alapuló kényszerítő okok – például közegészségügy vagy környezetvédelem – miatt indokolt.

(2)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő úgy dönt, hogy nem alkalmaz IPI intézkedést, legkésőbb a szerződés odaítélésétől számított harminc napon belül benyújtja a Bizottságnak – az adott tagállam által meghatározandó módon – a következő információkat:

| a) | az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő neve és elérhetőségei; |
| --- | --- |

a)

az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő neve és elérhetőségei;

| b) | a szerződés tárgyának leírása; |
| --- | --- |

b)

a szerződés tárgyának leírása;

| c) | a gazdasági szereplők származására vonatkozó információk; |
| --- | --- |

c)

a gazdasági szereplők származására vonatkozó információk;

| d) | az az ok, amelyre az IPI intézkedés alkalmazásának mellőzéséről szóló döntést alapozzák, és a kivétel alkalmazásának részletes indokolása; |
| --- | --- |

d)

az az ok, amelyre az IPI intézkedés alkalmazásának mellőzéséről szóló döntést alapozzák, és a kivétel alkalmazásának részletes indokolása;

| e) | adott esetben az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által hasznosnak ítélt bármely egyéb információ. |
| --- | --- |

e)

adott esetben az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által hasznosnak ítélt bármely egyéb információ.

A Bizottság az érintett tagállamoktól további információkat kérhet.

10. cikk

Jogorvoslat

Az e rendelet hatálya alá tartozó valamely konkrét szerződés elnyerésében aktuálisan vagy korábban érdekelt gazdasági szereplők jogi védelmének biztosítása érdekében a 89/665/EGK és a 92/13/EGK irányelvet megfelelően alkalmazni kell.

III. FEJEZET

Végrehajtási hatáskörök, jelentéstétel és záró rendelkezések

11. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot az (EU) 2015/1843 rendelet 7. cikkével létrehozott bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet 3. cikke értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt az IPI intézkedés tervezetének az e rendelet 6. cikke (6) bekezdésének b) pontja értelmében az ajánlatok kizárása formájában történő elfogadásáról, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdését kell alkalmazni.

12. cikk

Iránymutatások

E rendelet ajánlatkérő szervek és közszolgáltató ajánlatkérők, valamint gazdasági szereplők általi alkalmazásának megkönnyítése érdekében a Bizottság 2022. augusztus 29-től számított hat hónapon belül iránymutatásokat bocsát ki.

13. cikk

Jelentéstétel

(1)   A Bizottság 2025. augusztus 30-ig, azt követően pedig legalább kétévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról és az e rendelet alapján az uniós gazdasági szereplőknek a harmadik országok közbeszerzési vagy koncessziós piacaihoz való hozzáférésével kapcsolatban folytatott nemzetközi tárgyalások során elért előrelépésről. E jelentést nyilvánosságra kell hozni. A tagállamok – kérésre – a Bizottság rendelkezésére bocsátják az e rendelet szerinti intézkedések alkalmazására vonatkozó információkat, beleértve azoknak a központi szintű és a központi szint alatti szintű közbeszerzési eljárásoknak a számát, amelyek során egy adott IPI intézkedést alkalmaztak, az említett IPI intézkedés hatálya alá tartozó harmadik országokból érkezett ajánlatok számát, valamint azokat az eseteket, amikor az IPI intézkedés alóli egyedi kivételt alkalmaztak.

(2)   Az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó információk részeként a közbeszerzési eljárások elektronikus napilapján (Tender Electronic Daily) keresztül jelentést kell tenniük a Bizottságnak az IPI intézkedések alkalmazásáról. Ennek a jelentésnek minden egyes releváns eljárás esetében információkat kell tartalmaznia az IPI intézkedések alkalmazásáról, az adott IPI intézkedés hatálya alá tartozó harmadik országokból érkezett ajánlatok számáról, azon ajánlatok számáról, amelyek esetében a pályázat kizárását vagy pontszám-kiigazítást alkalmaztak, valamint az IPI intézkedés alóli egyedi kivétel alkalmazásáról. A Bizottság az e cikkben előírt rendszeres jelentéstétel során felhasználja ezeket az adatokat. A tagállamok a Bizottság kérésére az e rendelet szerinti intézkedések alkalmazásával kapcsolatos további információkat bocsátanak a Bizottság rendelkezésére.

14. cikk

Felülvizsgálat

Legkésőbb négy évvel egy végrehajtási jogi aktus elfogadását követően vagy legkésőbb 2027. augusztus 30-t követően – attól függően, hogy melyik a korábbi –, ezt követően pedig ötévente a Bizottság felülvizsgálja e rendelet hatályát, működését és hatékonyságát, és megállapításairól jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

15. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hatvanadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 23-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

F. RIESTER

---

(1)  
  HL C 264., 2016.7.20., 110. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2022. június 9-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022. június 17-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 654/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a nemzetközi kereskedelmi szabályok alkalmazása és érvényesítése terén az Unióra ruházott jogok gyakorlásáról és a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló 3286/94/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 189., 2014.6.27., 50. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 978/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 303., 2012.10.31., 1. o.).

8

(9)  A Tanács 89/665/EGK irányelve (1989. december 21.) az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 395., 1989.12.30., 33. o.).

9

(10)  A Tanács 92/13/EGK irányelve (1992. február 25.) a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 76., 1992.3.23., 14. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1843 rendelete (2015. október 6.) a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelempolitika területén követendő uniós eljárások megállapításáról (HL L 272., 2015.10.16., 1. o.).

12

(13)  A Tanács 71/306/EGK határozata (1971. július 26.) az építési beruházásra irányuló közbeszerzésekkel foglalkozó tanácsadó Bizottság létrehozásáról (HL L 185., 1971.8.16., 15. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

14

(15)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

15

(16)  A Bizottság (EU) 2019/1780 végrehajtási rendelete (2019. szeptember 23.) a közbeszerzési hirdetmények közzétételére használandó hirdetményminták („e-hirdetmények”) létrehozásáról és az (EU) 2015/1986 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 272., 2019.10.25., 7. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 2195/2002/EK rendelete (2002. november 5.) a Közös Közbeszerzési Szószedetről (CPV)(HL L 340., 2002.12.16., 1. o.).

18

---

Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozata az (EU) 2022/1031 európai parlamenti és tanácsi rendelettel kapcsolatban

Az Európai Parlament és a Tanács elismeri, hogy az ebben az eszközben elfogadott komitológiai szabályok nem befolyásolják más folyamatban lévő vagy jövőbeli jogalkotási tárgyalások kimenetelét, és nem tekinthetők precedensnek más jogalkotási dossziék tekintetében.

---

A Bizottság nyilatkozata a nemzetközi közbeszerzési eszközről szóló rendelet ((EU) 2022/1031 európai parlamenti és tanácsi rendelet) felülvizsgálatáról

Amikor az (EU) 2022/1031 európai parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikkével összhangban a Bizottság felülvizsgálja a rendelet hatályát, érvényesülését és hatékonyságát, azt is értékelni fogja, hogy szükséges-e a rendelet alkalmazása alól mentesíteni azokat a fejlődő országokat, amelyek kedvezményezettjei a 978/2012/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti általános előírásnak, és különösen azokat, amelyek kedvezményezettjei a 978/2012/EU rendelet 9. cikke szerinti, a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásnak. A felülvizsgálat során a Bizottság különös figyelmet fordít majd az uniós közbeszerzések szempontjából stratégiainak minősülő ágazatokra.

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/17

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/1032 RENDELETE

(2022. június 29.)

az (EU) 2017/1938 és a 715/2009/EK rendeletnek a földgáztárolás tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 194. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Miközben a múltban is előfordultak rövid távú földgázellátási zavarok, a 2022-es helyzetet számos tényező megkülönbözteti a korábbi, a földgázellátás biztonságát érintő válságoktól. Oroszország Ukrajna elleni, 2022 februárja óta tartó katonai agressziójának eszkalálódása példátlan áremelkedésekhez vezetett. Az említett áremelkedések várhatóan alapvetően megváltoztatják az uniós föld alatti gáztárolók feltöltéséhez kapcsolódó ösztönzők jellegét. A jelenlegi geopolitikai helyzetben nem lehet kizárni a további földgázellátási zavarok előfordulásának a lehetőségét. Az ilyen ellátási zavarok súlyos károkat okozhatnak az uniós polgároknak és az uniós gazdaságnak, mivel az Unió továbbra is jelentős mértékben függ a konfliktus által potenciálisan érintett külső földgázellátástól. |
| --- | --- |

(1)

Miközben a múltban is előfordultak rövid távú földgázellátási zavarok, a 2022-es helyzetet számos tényező megkülönbözteti a korábbi, a földgázellátás biztonságát érintő válságoktól. Oroszország Ukrajna elleni, 2022 februárja óta tartó katonai agressziójának eszkalálódása példátlan áremelkedésekhez vezetett. Az említett áremelkedések várhatóan alapvetően megváltoztatják az uniós föld alatti gáztárolók feltöltéséhez kapcsolódó ösztönzők jellegét. A jelenlegi geopolitikai helyzetben nem lehet kizárni a további földgázellátási zavarok előfordulásának a lehetőségét. Az ilyen ellátási zavarok súlyos károkat okozhatnak az uniós polgároknak és az uniós gazdaságnak, mivel az Unió továbbra is jelentős mértékben függ a konfliktus által potenciálisan érintett külső földgázellátástól.

| (2) | A közelmúltban bekövetkezett események jellege és következményei nagy léptékűek és az egész Unióra kiterjednek, ezért átfogó uniós választ igényelnek. Az említett válaszintézkedések közül előnyben kell részesíteni azokat, amelyek uniós szinten erősíthetik a földgázellátás biztonságát, különös tekintettel a védett felhasználók földgázellátására. Az energiamegtakarítás és az energiahatékonyság kulcsfontosságú szerepet játszik az említett célkitűzés elérésében. Ezért alapvető fontosságú, hogy az Unió koordinált módon járjon el az esetleges földgázellátási zavarokból eredő potenciális kockázatok elkerülése érdekében, a tagállamok azon jogának sérelme nélkül, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 194. cikkével összhangban megválaszthassák a különböző energiaforrásokat és energiaellátásuk általános szerkezetét. |
| --- | --- |

(2)

A közelmúltban bekövetkezett események jellege és következményei nagy léptékűek és az egész Unióra kiterjednek, ezért átfogó uniós választ igényelnek. Az említett válaszintézkedések közül előnyben kell részesíteni azokat, amelyek uniós szinten erősíthetik a földgázellátás biztonságát, különös tekintettel a védett felhasználók földgázellátására. Az energiamegtakarítás és az energiahatékonyság kulcsfontosságú szerepet játszik az említett célkitűzés elérésében. Ezért alapvető fontosságú, hogy az Unió koordinált módon járjon el az esetleges földgázellátási zavarokból eredő potenciális kockázatok elkerülése érdekében, a tagállamok azon jogának sérelme nélkül, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 194. cikkével összhangban megválaszthassák a különböző energiaforrásokat és energiaellátásuk általános szerkezetét.

| (3) | A föld alatti gáztárolók hozzájárulnak a földgázellátás biztonságához, a megfelelően feltöltött föld alatti gáztárolók pedig a földgázellátásbiztonságát eredményezik azáltal, hogy erőteljes kereslet, illetve ellátási zavarok esetén kiegészítő földgázellátást biztosítanak. Mivel a vezetékes földgáz ellátási zavarai bármikor bekövetkezhetnek, az uniós föld alatti gáztárolók feltöltési szintjére vonatkozó intézkedéseket kell bevezetni a 2022–2023-as tél földgázellátás biztonsága megőrzésének az érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A föld alatti gáztárolók hozzájárulnak a földgázellátás biztonságához, a megfelelően feltöltött föld alatti gáztárolók pedig a földgázellátásbiztonságát eredményezik azáltal, hogy erőteljes kereslet, illetve ellátási zavarok esetén kiegészítő földgázellátást biztosítanak. Mivel a vezetékes földgáz ellátási zavarai bármikor bekövetkezhetnek, az uniós föld alatti gáztárolók feltöltési szintjére vonatkozó intézkedéseket kell bevezetni a 2022–2023-as tél földgázellátás biztonsága megőrzésének az érdekében.

| (4) | Az (EU) 2017/1938 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szolidaritási mechanizmust vezetett be eszközként azzal a céllal, hogy enyhítse egy Unión belüli súlyos vészhelyzet hatásait, amely esetén egy adott tagállamban veszélybe kerül a szolidaritás által védett felhasználók részére alapvető biztonsági szükségletként és szükségszerű prioritásként biztosított földgázellátás. Uniós vészhelyzet esetén az azonnali válaszintézkedés biztosítja, hogy a tagállamok fokozott védelmet tudjanak nyújtani a felhasználóknak. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2017/1938 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szolidaritási mechanizmust vezetett be eszközként azzal a céllal, hogy enyhítse egy Unión belüli súlyos vészhelyzet hatásait, amely esetén egy adott tagállamban veszélybe kerül a szolidaritás által védett felhasználók részére alapvető biztonsági szükségletként és szükségszerű prioritásként biztosított földgázellátás. Uniós vészhelyzet esetén az azonnali válaszintézkedés biztosítja, hogy a tagállamok fokozott védelmet tudjanak nyújtani a felhasználóknak.

| (5) | Oroszország Ukrajna elleni katonai agressziójának hatása megmutatta, hogy a jelenlegi ellátásbiztonsági szabályok nem képesek igazodni a geopolitikai helyzetben hirtelen bekövetkező jelentős változásokhoz, amely esetén az ellátási hiányokat és a kiugróan magas árakat nemcsak az infrastruktúra meghibásodása vagy szélsőséges időjárási körülmények okozhatják, hanem a szándékosan előidézett jelentős események és az ellátás tartós vagy hirtelen zavarai. Ennek megfelelően a geopolitikai helyzet jelenlegi változásaiból eredő hirtelen, nagymértékben megnövekedett kockázatokat kezelni kell, többek között az Unió energiaellátásának diverzifikálása révén. |
| --- | --- |

(5)

Oroszország Ukrajna elleni katonai agressziójának hatása megmutatta, hogy a jelenlegi ellátásbiztonsági szabályok nem képesek igazodni a geopolitikai helyzetben hirtelen bekövetkező jelentős változásokhoz, amely esetén az ellátási hiányokat és a kiugróan magas árakat nemcsak az infrastruktúra meghibásodása vagy szélsőséges időjárási körülmények okozhatják, hanem a szándékosan előidézett jelentős események és az ellátás tartós vagy hirtelen zavarai. Ennek megfelelően a geopolitikai helyzet jelenlegi változásaiból eredő hirtelen, nagymértékben megnövekedett kockázatokat kezelni kell, többek között az Unió energiaellátásának diverzifikálása révén.

| (6) | A többek között a földgázellátás biztonságát célzó intézkedések megfelelőségéről szóló bizottsági elemzések alapján, továbbá a Bizottság és az (EU) 2017/1938 rendelettel létrehozott gázkoordinációs csoport által 2022 februárjában elvégzett, az egész Unióra kiterjedő mélyreható kockázatfelkészültségi elemzés alapján az egyes tagállamoknak elvben biztosítaniuk kell azt, hogy a területükön elhelyezkedő és a piaci területükkel közvetlenül összekapcsolt föld alatti gáztárolók minden év november 1-jéig tagállami szintű kapacitásuk legalább 90 %-áig fel legyenek töltve (feltöltési célérték), továbbá az egyes tagállamokra vonatkozó köztes célértékek sorozata legyen kitűzve májusra, júliusra, szeptemberre és a következő év februárjára (feltöltési ütemterv). Néhány, jelentős föld alatti tárolókapacitással rendelkező tagállamot aránytalanul érintene az a kötelezettség, hogy el kell érni a területükön található föld alatti gáztárolókra vonatkozó feltöltési célértéket. Az említett helyzet figyelembevétele érdekében a föld alatti gáztárolóik feltöltésére vonatkozó kötelezettséget az említett tagállamok előző öt évi átlagos éves gázfogyasztásának 35 %-ára kell csökkenteni. Ez nem sértheti a többi tagállam azon kötelezettségét, hogy hozzájáruljon az érintett föld alatti gáztárolók feltöltéséhez. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy bizonyos feltételek mellett úgy döntsenek, hogy a feltöltési célértéket részben az LNG-létesítményekben tárolt cseppfolyósított földgáz (LNG) készleteinek beszámításával teljesítik. A feltöltési célértékek szükséges ahhoz, hogy az uniós fogyasztók megfelelő védelemben részesüljenek az földgázellátási hiányokkal szemben. 2022-re alacsonyabb, 80 %-os feltöltési célértéket és kevesebb köztes célértéket kell alkalmazni, tekintettel arra, hogy e rendelet csak a földgázfeltöltési időszak kezdete után lép hatályba, és hogy a tagállamoknak korlátozott idejük lesz a végrehajtására. |
| --- | --- |

(6)

A többek között a földgázellátás biztonságát célzó intézkedések megfelelőségéről szóló bizottsági elemzések alapján, továbbá a Bizottság és az (EU) 2017/1938 rendelettel létrehozott gázkoordinációs csoport által 2022 februárjában elvégzett, az egész Unióra kiterjedő mélyreható kockázatfelkészültségi elemzés alapján az egyes tagállamoknak elvben biztosítaniuk kell azt, hogy a területükön elhelyezkedő és a piaci területükkel közvetlenül összekapcsolt föld alatti gáztárolók minden év november 1-jéig tagállami szintű kapacitásuk legalább 90 %-áig fel legyenek töltve (feltöltési célérték), továbbá az egyes tagállamokra vonatkozó köztes célértékek sorozata legyen kitűzve májusra, júliusra, szeptemberre és a következő év februárjára (feltöltési ütemterv). Néhány, jelentős föld alatti tárolókapacitással rendelkező tagállamot aránytalanul érintene az a kötelezettség, hogy el kell érni a területükön található föld alatti gáztárolókra vonatkozó feltöltési célértéket. Az említett helyzet figyelembevétele érdekében a föld alatti gáztárolóik feltöltésére vonatkozó kötelezettséget az említett tagállamok előző öt évi átlagos éves gázfogyasztásának 35 %-ára kell csökkenteni. Ez nem sértheti a többi tagállam azon kötelezettségét, hogy hozzájáruljon az érintett föld alatti gáztárolók feltöltéséhez. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy bizonyos feltételek mellett úgy döntsenek, hogy a feltöltési célértéket részben az LNG-létesítményekben tárolt cseppfolyósított földgáz (LNG) készleteinek beszámításával teljesítik. A feltöltési célértékek szükséges ahhoz, hogy az uniós fogyasztók megfelelő védelemben részesüljenek az földgázellátási hiányokkal szemben. 2022-re alacsonyabb, 80 %-os feltöltési célértéket és kevesebb köztes célértéket kell alkalmazni, tekintettel arra, hogy e rendelet csak a földgázfeltöltési időszak kezdete után lép hatályba, és hogy a tagállamoknak korlátozott idejük lesz a végrehajtására.

| (7) | A tárolók feltöltésekor a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy függőségük csökkentése céljából diverzifikálják földgázszállítóikat, amennyiben a függőség veszélyeztetheti az energiaellátás biztonságát, illetve az Unió vagy a tagállamok alapvető biztonsági érdekeit. |
| --- | --- |

(7)

A tárolók feltöltésekor a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy függőségük csökkentése céljából diverzifikálják földgázszállítóikat, amennyiben a függőség veszélyeztetheti az energiaellátás biztonságát, illetve az Unió vagy a tagállamok alapvető biztonsági érdekeit.

| (8) | 2023-tól a földgáztárolást külön nyomon kell követni februártól kezdve, elkerülendő a földgáz föld alatti gáztárolókból való, télközepi hirtelen kivételét, ami ellátásbiztonsági kihívásokat okozhat a tél vége előtt. A feltöltési ütemterv rendszerének lehetővé kell tennie a folyamatos nyomon követést a feltöltési időszak alatt |
| --- | --- |

(8)

2023-tól a földgáztárolást külön nyomon kell követni februártól kezdve, elkerülendő a földgáz föld alatti gáztárolókból való, télközepi hirtelen kivételét, ami ellátásbiztonsági kihívásokat okozhat a tél vége előtt. A feltöltési ütemterv rendszerének lehetővé kell tennie a folyamatos nyomon követést a feltöltési időszak alatt

| (9) | 2023-tól minden, föld alatti gáztárolókkal rendelkező tagállamnak minden évben összesített formában továbbítania kell a Bizottsághoz a területén található és a piaci területével közvetlenül összekapcsolt földgáztárolók feltöltési ütemtervének tervezetét. A feltöltési ütemtervek meghatározásáról szóló határozatot a Bizottságnak a gázkoordinációs csoport által végzett értékelés figyelembevételével kell meghoznia minden egyes tagállam vonatkozásában olyan módon, hogy az ne torzítsa indokolatlanul az adott tagállamban található föld alatti gáztárolók versenyhelyzetét a szomszédos tagállamokban található földgáztárolókkal szemben. |
| --- | --- |

(9)

2023-tól minden, föld alatti gáztárolókkal rendelkező tagállamnak minden évben összesített formában továbbítania kell a Bizottsághoz a területén található és a piaci területével közvetlenül összekapcsolt földgáztárolók feltöltési ütemtervének tervezetét. A feltöltési ütemtervek meghatározásáról szóló határozatot a Bizottságnak a gázkoordinációs csoport által végzett értékelés figyelembevételével kell meghoznia minden egyes tagállam vonatkozásában olyan módon, hogy az ne torzítsa indokolatlanul az adott tagállamban található föld alatti gáztárolók versenyhelyzetét a szomszédos tagállamokban található földgáztárolókkal szemben.

| (10) | A Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni annak érdekében, hogy 2023-tól a föld alatti gáztárolókkal rendelkező tagállamok által továbbított feltöltési ütemterv alapján meghatározza az egyes ilyen tagállamok feltöltési ütemtervét. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni annak érdekében, hogy 2023-tól a föld alatti gáztárolókkal rendelkező tagállamok által továbbított feltöltési ütemterv alapján meghatározza az egyes ilyen tagállamok feltöltési ütemtervét. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni.

| (11) | Az egyes, föld alatti gáztárolókkal rendelkező tagállamokra vonatkozó feltöltési ütemtervnek köztes célértékek sorozatát kell tartalmaznia és az adott tagállamra vonatkozó előző öt év átlagos feltöltési arányán kell alapulniuk. Azon tagállamok esetében, amelyek vonatkozásában a feltöltési célérték az átlagos éves gázfogyasztásuk 35 %-ára csökken, a feltöltési ütemterv köztes célértékeit ennek megfelelően csökkenteni kell. |
| --- | --- |

(11)

Az egyes, föld alatti gáztárolókkal rendelkező tagállamokra vonatkozó feltöltési ütemtervnek köztes célértékek sorozatát kell tartalmaznia és az adott tagállamra vonatkozó előző öt év átlagos feltöltési arányán kell alapulniuk. Azon tagállamok esetében, amelyek vonatkozásában a feltöltési célérték az átlagos éves gázfogyasztásuk 35 %-ára csökken, a feltöltési ütemterv köztes célértékeit ennek megfelelően csökkenteni kell.

| (12) | Amennyiben valamely tagállam nem tudja időben teljesíteni a feltöltési célértékeket műszaki problémák, például a föld alatti gáztárolót ellátó csővezetékekhez vagy a besajtolóberendezéshez kapcsolódó problémák miatt, az adott tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy egy későbbi szakaszban teljesíthesse a feltöltési célértéket. A téli időszakbeli földgázellátás biztonságának megőrzése céljából ugyanakkor a feltöltési célértéket a műszakilag lehetséges legrövidebb időn belül, de mindenképpen legkésőbb az adott év december 1-jéig teljesíteni kell. |
| --- | --- |

(12)

Amennyiben valamely tagállam nem tudja időben teljesíteni a feltöltési célértékeket műszaki problémák, például a föld alatti gáztárolót ellátó csővezetékekhez vagy a besajtolóberendezéshez kapcsolódó problémák miatt, az adott tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy egy későbbi szakaszban teljesíthesse a feltöltési célértéket. A téli időszakbeli földgázellátás biztonságának megőrzése céljából ugyanakkor a feltöltési célértéket a műszakilag lehetséges legrövidebb időn belül, de mindenképpen legkésőbb az adott év december 1-jéig teljesíteni kell.

| (13) | Lehetséges, hogy valamely tagállam regionális vagy uniós vészhelyzet miatt nem tudja teljesíteni a feltöltési célértékeket vagy a köztes célértékeket, mint például akkor, ha a Bizottság a földgázellátást az (EU) 2017/1938 rendelet 11. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében nem kielégítőnek minősíti, az adott esettől függően egy vagy több olyan tagállam kérésére, amely az említett rendelet szerinti nemzeti vészhelyzetet hirdetett ki. A feltöltési célértéket – köztük a tehermegosztási célértékeket – ezért nem kell alkalmazni, amennyiben és ameddig a Bizottság az említett rendelet 12. cikke szerinti regionális vagy uniós vészhelyzetet hirdetett ki. |
| --- | --- |

(13)

Lehetséges, hogy valamely tagállam regionális vagy uniós vészhelyzet miatt nem tudja teljesíteni a feltöltési célértékeket vagy a köztes célértékeket, mint például akkor, ha a Bizottság a földgázellátást az (EU) 2017/1938 rendelet 11. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében nem kielégítőnek minősíti, az adott esettől függően egy vagy több olyan tagállam kérésére, amely az említett rendelet szerinti nemzeti vészhelyzetet hirdetett ki. A feltöltési célértéket – köztük a tehermegosztási célértékeket – ezért nem kell alkalmazni, amennyiben és ameddig a Bizottság az említett rendelet 12. cikke szerinti regionális vagy uniós vészhelyzetet hirdetett ki.

| (14) | A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak folyamatosan nyomon kell követniük a föld alatti gáztárolók feltöltési szintjét annak biztosítása céljából, hogy ne legyenek a feltöltési ütemtervtől való eltérések. A feltöltési ütemterveket öt százalékpontos lehetséges mozgástérrel kell meghatározni. Ha egy tagállam feltöltési szintje több mint öt százalékponttal elmarad a feltöltési ütemtervében megjelölt szinttől, a hatáskörrel rendelkező hatóságnak haladéktalanul hatékony intézkedéseket kell hozniuk a feltöltési szint növelésére. A tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot és a gázkoordinációs csoportot ezen intézkedésekről. |
| --- | --- |

(14)

A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak folyamatosan nyomon kell követniük a föld alatti gáztárolók feltöltési szintjét annak biztosítása céljából, hogy ne legyenek a feltöltési ütemtervtől való eltérések. A feltöltési ütemterveket öt százalékpontos lehetséges mozgástérrel kell meghatározni. Ha egy tagállam feltöltési szintje több mint öt százalékponttal elmarad a feltöltési ütemtervében megjelölt szinttől, a hatáskörrel rendelkező hatóságnak haladéktalanul hatékony intézkedéseket kell hozniuk a feltöltési szint növelésére. A tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot és a gázkoordinációs csoportot ezen intézkedésekről.

| (15) | Bármely tagállamnak a feltöltési ütemtervétől való jelentős és tartós eltérése veszélyeztetheti azon megfelelő feltöltési szintek és a feltöltési célérték elérését, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a szolidaritás jegyében Unió-szerte meg lehessen őrizni a földgázellátás biztonságát. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a feltöltési ütemtervtől való ilyen lényeges és tartós eltérés, illetve a feltöltési célértéktől való eltérés esetén hatékony intézkedéseket hozzon a fel nem töltött tárolók miatt előálló, a földgázellátás biztonságát érintő problémák elkerülése érdekében. Az említett hatékony intézkedésekre vonatkozó döntés meghozatalakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie az érintett tagállam sajátos helyzetét, például a föld alatti gáztárolók belföldi földgázfogyasztáshoz viszonyított méretét, a föld alatti gáztárolóknak a regionális földgázellátás-biztonság szempontjából betöltött jelentőségét és bármely, LNG-tároló meglétét. Mivel ez a rendelet a tárolók 2022-es feltöltési időszakának kezdete után lép hatályba, a 2022. évi feltöltési ütemtervtől való eltérések kezelése érdekében a Bizottság által hozott intézkedések tekintetében figyelembe kell venni, hogy e rendelet nemzeti szintű végrehajtására korlátozott idő áll rendelkezésre. A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az intézkedések ne lépjék túl a földgázellátás biztonságának a megőrzéséhez szükséges mértéket, és ne rójanak aránytalan terhet a tagállamokra, a gázpiaci szereplőkre, a tárolásirendszer-üzemeltetőkre és a fogyasztókra. |
| --- | --- |

(15)

Bármely tagállamnak a feltöltési ütemtervétől való jelentős és tartós eltérése veszélyeztetheti azon megfelelő feltöltési szintek és a feltöltési célérték elérését, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a szolidaritás jegyében Unió-szerte meg lehessen őrizni a földgázellátás biztonságát. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a feltöltési ütemtervtől való ilyen lényeges és tartós eltérés, illetve a feltöltési célértéktől való eltérés esetén hatékony intézkedéseket hozzon a fel nem töltött tárolók miatt előálló, a földgázellátás biztonságát érintő problémák elkerülése érdekében. Az említett hatékony intézkedésekre vonatkozó döntés meghozatalakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie az érintett tagállam sajátos helyzetét, például a föld alatti gáztárolók belföldi földgázfogyasztáshoz viszonyított méretét, a föld alatti gáztárolóknak a regionális földgázellátás-biztonság szempontjából betöltött jelentőségét és bármely, LNG-tároló meglétét. Mivel ez a rendelet a tárolók 2022-es feltöltési időszakának kezdete után lép hatályba, a 2022. évi feltöltési ütemtervtől való eltérések kezelése érdekében a Bizottság által hozott intézkedések tekintetében figyelembe kell venni, hogy e rendelet nemzeti szintű végrehajtására korlátozott idő áll rendelkezésre. A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az intézkedések ne lépjék túl a földgázellátás biztonságának a megőrzéséhez szükséges mértéket, és ne rójanak aránytalan terhet a tagállamokra, a gázpiaci szereplőkre, a tárolásirendszer-üzemeltetőkre és a fogyasztókra.

| (16) | A tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy a feltöltési célértékek teljesüljenek. Ennek során a szükségtelen piaci zavarok elkerülése céljából lehetőség szerint elsődlegesen piaci alapú intézkedések alkalmazására kell törekedniük. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy szabadon határozzanak meg magasabb feltöltési célértéket annak érdekében, hogy az Unió törekedhessen arra, hogy 2022-re kollektíven elérje az Unió föld alatti gáztárolók kapacitásának 85 %-os feltöltöttségét. Tekintettel a számos tagállamban már meglévő, a tárolók feltöltésének támogatását célzó különböző szabályozási rendszerekre, nem kell külön eszközt előírni a feltöltési ütemterv teljesítésére és a feltöltési célérték elérésére. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy – az adott feltételek teljesülése esetén – szabadon döntsék el, melyik eszköz a legmegfelelőbb a nemzeti rendszereik számára. A tagállamok vagy a hatáskörrel rendelkező szabályozó hatóságok számára ezért lehetővé kell tenni, hogy döntsenek arról, hogy mely piaci szereplőktől kell megkövetelni a föld alatti gáztárolók feltöltését. Annak eldöntését is lehetővé kell tenni a számukra, hogy a feltöltési célértékek teljesüléséhez elegendő-e szabályozási eszközöket alkalmazni, például a kapacitástulajdonosokat a kihasználatlan kapacitások felszabadítására kötelezni – amire a meglévő uniós belső piaci szabályok lehetőséget adnak –, vagy szükség van-e pénzügyi ösztönzőkre, illetve tárolási díjkedvezményre. Amennyiben egy tagállam a területén védett fogyasztók számára földgázt szolgáltató földgázszállítókat arra kötelezi, hogy a földgázt föld alatti gáztárolókban tárolják, a tárolt földgáz mennyiségét az említett védett fogyasztóknak szállított földgáz mennyisége alapján kell meghatározni. A tagállamoknak koordinálniuk kell egymás között és eszközöket – például LNG beszerzésére szolgáló platformokat – kell alkalmazniuk annak érdekében, hogy maximalizálják az LNG-nek a földgáztárolók feltöltésére való felhasználását. A tagállamoknak emellett csökkenteniük kell az LNG feltöltési célú közös felhasználása előtt álló infrastrukturális és szabályozási akadályokat. |
| --- | --- |

(16)

A tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy a feltöltési célértékek teljesüljenek. Ennek során a szükségtelen piaci zavarok elkerülése céljából lehetőség szerint elsődlegesen piaci alapú intézkedések alkalmazására kell törekedniük. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy szabadon határozzanak meg magasabb feltöltési célértéket annak érdekében, hogy az Unió törekedhessen arra, hogy 2022-re kollektíven elérje az Unió föld alatti gáztárolók kapacitásának 85 %-os feltöltöttségét. Tekintettel a számos tagállamban már meglévő, a tárolók feltöltésének támogatását célzó különböző szabályozási rendszerekre, nem kell külön eszközt előírni a feltöltési ütemterv teljesítésére és a feltöltési célérték elérésére. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy – az adott feltételek teljesülése esetén – szabadon döntsék el, melyik eszköz a legmegfelelőbb a nemzeti rendszereik számára. A tagállamok vagy a hatáskörrel rendelkező szabályozó hatóságok számára ezért lehetővé kell tenni, hogy döntsenek arról, hogy mely piaci szereplőktől kell megkövetelni a föld alatti gáztárolók feltöltését. Annak eldöntését is lehetővé kell tenni a számukra, hogy a feltöltési célértékek teljesüléséhez elegendő-e szabályozási eszközöket alkalmazni, például a kapacitástulajdonosokat a kihasználatlan kapacitások felszabadítására kötelezni – amire a meglévő uniós belső piaci szabályok lehetőséget adnak –, vagy szükség van-e pénzügyi ösztönzőkre, illetve tárolási díjkedvezményre. Amennyiben egy tagállam a területén védett fogyasztók számára földgázt szolgáltató földgázszállítókat arra kötelezi, hogy a földgázt föld alatti gáztárolókban tárolják, a tárolt földgáz mennyiségét az említett védett fogyasztóknak szállított földgáz mennyisége alapján kell meghatározni. A tagállamoknak koordinálniuk kell egymás között és eszközöket – például LNG beszerzésére szolgáló platformokat – kell alkalmazniuk annak érdekében, hogy maximalizálják az LNG-nek a földgáztárolók feltöltésére való felhasználását. A tagállamoknak emellett csökkenteniük kell az LNG feltöltési célú közös felhasználása előtt álló infrastrukturális és szabályozási akadályokat.

| (17) | A 2022. március 8-i„REPowerEU: Közös európai fellépés a megfizethetőbb, biztonságosabb és fenntarthatóbb energiáért” című bizottsági közlemény egyértelműsítette, hogy az uniós jog lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében támogatást nyújtsanak a földgázszállítóknak a tároló létesítmények feltöltésének biztosítása érdekében, például garanciák formájában (kétirányú különbözeti szerződés). |
| --- | --- |

(17)

A 2022. március 8-i„REPowerEU: Közös európai fellépés a megfizethetőbb, biztonságosabb és fenntarthatóbb energiáért” című bizottsági közlemény egyértelműsítette, hogy az uniós jog lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében támogatást nyújtsanak a földgázszállítóknak a tároló létesítmények feltöltésének biztosítása érdekében, például garanciák formájában (kétirányú különbözeti szerződés).

| (18) | A tagállamok által a föld alatti gáztárolók feltöltésének biztosítása érdekében hozott bármely intézkedésnek – beleértve a tehermegosztáson alapuló töltésre és a gáznak a föld alatti gáztárolókból történő kivételére vonatkozóan bevezetendő feltételeket is – szükségesnek, egyértelműen meghatározottnak, átláthatónak, arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és ellenőrizhetőnek kell lennie, és nem torzíthatja indokolatlanul a versenyt vagy a belső földgázpiac megfelelő működését, és nem veszélyeztetheti más tagállamok vagy az Unió földgázellátásának biztonságát. Az ilyen intézkedések különösen nem eredményezhetik a föld alatti gáztárolókat irányító vagy a tárolókapacitásokat lekötő, ám fel nem használó vállalkozások erőfölényének fokozódását vagy azok rendkívüli bevételét. |
| --- | --- |

(18)

A tagállamok által a föld alatti gáztárolók feltöltésének biztosítása érdekében hozott bármely intézkedésnek – beleértve a tehermegosztáson alapuló töltésre és a gáznak a föld alatti gáztárolókból történő kivételére vonatkozóan bevezetendő feltételeket is – szükségesnek, egyértelműen meghatározottnak, átláthatónak, arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és ellenőrizhetőnek kell lennie, és nem torzíthatja indokolatlanul a versenyt vagy a belső földgázpiac megfelelő működését, és nem veszélyeztetheti más tagállamok vagy az Unió földgázellátásának biztonságát. Az ilyen intézkedések különösen nem eredményezhetik a föld alatti gáztárolókat irányító vagy a tárolókapacitásokat lekötő, ám fel nem használó vállalkozások erőfölényének fokozódását vagy azok rendkívüli bevételét.

| (19) | A meglévő infrastruktúra – ezen belül a határkeresztező szállítási kapacitások, a föld alatti gáztárolók és az LNG-létesítmények – hatékony használata fontos a földgázellátás szolidaritás jegyében megvalósítandó biztonságának a megőrzéséhez. Az energia szempontjából nyitott határok kulcsfontosságúak a földgázellátás biztonsága tekintetében, így a földgázellátás nemzeti, regionális vagy uniós szintű zavarai idején is. A föld alatti gáztárolók feltöltésének garantálása céljából hozott intézkedések ezért nem akadályozhatják és nem korlátozhatják az (EU) 2017/459 bizottsági rendelettel (5) összhangban allokált határkeresztező kapacitásokat. A tagállamoknak biztosítaniuk kell emellett, hogy a tárolás mindenkor rendelkezésre álljon, a szomszédos tagállamok számára is, valamint az (EU) 2017/1938 rendelet 11. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett vészhelyzet kihirdetése esetén is. |
| --- | --- |

(19)

A meglévő infrastruktúra – ezen belül a határkeresztező szállítási kapacitások, a föld alatti gáztárolók és az LNG-létesítmények – hatékony használata fontos a földgázellátás szolidaritás jegyében megvalósítandó biztonságának a megőrzéséhez. Az energia szempontjából nyitott határok kulcsfontosságúak a földgázellátás biztonsága tekintetében, így a földgázellátás nemzeti, regionális vagy uniós szintű zavarai idején is. A föld alatti gáztárolók feltöltésének garantálása céljából hozott intézkedések ezért nem akadályozhatják és nem korlátozhatják az (EU) 2017/459 bizottsági rendelettel (5) összhangban allokált határkeresztező kapacitásokat. A tagállamoknak biztosítaniuk kell emellett, hogy a tárolás mindenkor rendelkezésre álljon, a szomszédos tagállamok számára is, valamint az (EU) 2017/1938 rendelet 11. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett vészhelyzet kihirdetése esetén is.

| (20) | A tárolási kötelezettség vélhetően pénzügyi terheket ró azon tagállamok érintett piaci szereplőire, amelyek területükön megfelelő föld alatti gáztárolókkal rendelkeznek, miközben a földgázellátás-biztonság szintjének növelése valamennyi tagállam javát hivatott szolgálni, beleértve azokat a tagállamokat is, amelyek nem rendelkeznek föld alatti gáztárolókkal. Az Unióban lévő föld alatti gáztárolóknak a földgázellátás biztonságának a megőrzését szolgáló, kellő szintű feltöltésével járó terhek megosztására törekedve, a föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállamoknak a szolidaritás jegyében a más tagállamokban található föld alatti gáztárolókat kell használniuk. Abban az esetben, ha valamely tagállam nem rendelkezik összeköttetéssel más tagállamokkal, vagy ha valamely tagállam esetében a határkeresztező szállítási kapacitás korlátozottsága vagy más műszaki okok lehetetlenné teszik a más tagállamokban található föld alatti gáztárolók használatát, az említett kötelezettséget ennek megfelelően csökkenteni kell. |
| --- | --- |

(20)

A tárolási kötelezettség vélhetően pénzügyi terheket ró azon tagállamok érintett piaci szereplőire, amelyek területükön megfelelő föld alatti gáztárolókkal rendelkeznek, miközben a földgázellátás-biztonság szintjének növelése valamennyi tagállam javát hivatott szolgálni, beleértve azokat a tagállamokat is, amelyek nem rendelkeznek föld alatti gáztárolókkal. Az Unióban lévő föld alatti gáztárolóknak a földgázellátás biztonságának a megőrzését szolgáló, kellő szintű feltöltésével járó terhek megosztására törekedve, a föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállamoknak a szolidaritás jegyében a más tagállamokban található föld alatti gáztárolókat kell használniuk. Abban az esetben, ha valamely tagállam nem rendelkezik összeköttetéssel más tagállamokkal, vagy ha valamely tagállam esetében a határkeresztező szállítási kapacitás korlátozottsága vagy más műszaki okok lehetetlenné teszik a más tagállamokban található föld alatti gáztárolók használatát, az említett kötelezettséget ennek megfelelően csökkenteni kell.

| (21) | A föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ilyen tagállamokban működő piaci szereplők olyan megállapodásokat köthessenek az ilyen tárolókkal rendelkező tagállamokban, amely megállapodások november 1-jéig az előző öt évre vonatkozó átlagos éves gázfogyasztásuk legalább 15 %-ának megfelelő tárolási mennyiség igénybevételét teszik lehetővé. A föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállamok számára lehetővé kell tenni ugyanakkor azt is, hogy egy vagy több, föld alatti gáztárolóval rendelkező tagállammal közösen alternatív tehermegosztási mechanizmust alakítsanak ki. A tehermegosztási mechanizmus mérlegelésekor figyelembe kell venni a földgázellátás biztonságának a megőrzését szolgáló más meglévő, egyenértékű intézkedéseket is, mint például a földgáztól eltérő tüzelőanyagok – beleértve a kőolajat is – tekintetében fennálló egyenértékű kötelezettséget, amennyiben bizonyos feltételek teljesülnek. A tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot az ilyen alternatív tehermegosztási mechanizmusokról, és igazolniuk kell a technikai korlátokat, valamint a meghozott intézkedések egyenértékűségét. |
| --- | --- |

(21)

A föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ilyen tagállamokban működő piaci szereplők olyan megállapodásokat köthessenek az ilyen tárolókkal rendelkező tagállamokban, amely megállapodások november 1-jéig az előző öt évre vonatkozó átlagos éves gázfogyasztásuk legalább 15 %-ának megfelelő tárolási mennyiség igénybevételét teszik lehetővé. A föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállamok számára lehetővé kell tenni ugyanakkor azt is, hogy egy vagy több, föld alatti gáztárolóval rendelkező tagállammal közösen alternatív tehermegosztási mechanizmust alakítsanak ki. A tehermegosztási mechanizmus mérlegelésekor figyelembe kell venni a földgázellátás biztonságának a megőrzését szolgáló más meglévő, egyenértékű intézkedéseket is, mint például a földgáztól eltérő tüzelőanyagok – beleértve a kőolajat is – tekintetében fennálló egyenértékű kötelezettséget, amennyiben bizonyos feltételek teljesülnek. A tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot az ilyen alternatív tehermegosztási mechanizmusokról, és igazolniuk kell a technikai korlátokat, valamint a meghozott intézkedések egyenértékűségét.

| (22) | Azon intézkedések, amelyek révén a föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállamok és a föld alatti gáztárolókkal rendelkező tagállamok megosztják a tárolási kötelezettséghez kapcsolódó terhet, pénzügyi hatással járhatnak az érintett piaci szereplőkre nézve. Lehetővé kell tenni ezért, hogy a föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállamok pénzügyi ösztönzőket vagy ellentételezést biztosítsanak a piaci szereplők számára a bevételkiesés vagy a rájuk háruló kötelezettségekből eredő, bevételből nem fedezhető költségek tekintetében. Amennyiben az ilyen intézkedések finanszírozása illeték kivetéséből valósul meg, az illeték nem alkalmazható a határkeresztező rendszerösszekötési pontokra. |
| --- | --- |

(22)

Azon intézkedések, amelyek révén a föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállamok és a föld alatti gáztárolókkal rendelkező tagállamok megosztják a tárolási kötelezettséghez kapcsolódó terhet, pénzügyi hatással járhatnak az érintett piaci szereplőkre nézve. Lehetővé kell tenni ezért, hogy a föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállamok pénzügyi ösztönzőket vagy ellentételezést biztosítsanak a piaci szereplők számára a bevételkiesés vagy a rájuk háruló kötelezettségekből eredő, bevételből nem fedezhető költségek tekintetében. Amennyiben az ilyen intézkedések finanszírozása illeték kivetéséből valósul meg, az illeték nem alkalmazható a határkeresztező rendszerösszekötési pontokra.

| (23) | A hatékony nyomon követés és jelentéstétel a földgázellátás biztonságával kapcsolatos kockázatok jellegének és mértékének az értékeléséhez, valamint az ilyen kockázatok kezelésére szolgáló megfelelő intézkedéseknek a megválasztásához egyaránt elengedhetetlen. A föld alatti gáztárolók üzemeltetőinek a feltöltési időszak alatt havonta jelentést kell tenniük a feltöltési szintekről az illetékes hatóságok részére. Ösztönzendő, hogy a föld alatti gáztárolók tulajdonosai és üzemeltetői egy központi jelentéstételi platformon rendszeresen rögzítsék az egyes föld alatti gáztárolók kapacitását és feltöltési szintjét. |
| --- | --- |

(23)

A hatékony nyomon követés és jelentéstétel a földgázellátás biztonságával kapcsolatos kockázatok jellegének és mértékének az értékeléséhez, valamint az ilyen kockázatok kezelésére szolgáló megfelelő intézkedéseknek a megválasztásához egyaránt elengedhetetlen. A föld alatti gáztárolók üzemeltetőinek a feltöltési időszak alatt havonta jelentést kell tenniük a feltöltési szintekről az illetékes hatóságok részére. Ösztönzendő, hogy a föld alatti gáztárolók tulajdonosai és üzemeltetői egy központi jelentéstételi platformon rendszeresen rögzítsék az egyes föld alatti gáztárolók kapacitását és feltöltési szintjét.

| (24) | Az illetékes hatóságok meghatározó szerepet játszanak a földgázellátás biztonságának nyomon követése terén, és biztosítják az egyensúlyt a földgázellátás biztonsága és az intézkedések fogyasztókra háruló költségei között. Az egyes tagállamok illetékes hatósága vagy az adott tagállam által kijelölt más szervezet köteles nyomon követni a területén található föld alatti gáztárolók feltöltési szintjét, valamint jelenteni az eredményeket a Bizottságnak. A Bizottság továbbá adott esetben felkérheti az Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynökségét (ACER), hogy nyújtson segítséget a nyomon követésben. |
| --- | --- |

(24)

Az illetékes hatóságok meghatározó szerepet játszanak a földgázellátás biztonságának nyomon követése terén, és biztosítják az egyensúlyt a földgázellátás biztonsága és az intézkedések fogyasztókra háruló költségei között. Az egyes tagállamok illetékes hatósága vagy az adott tagállam által kijelölt más szervezet köteles nyomon követni a területén található föld alatti gáztárolók feltöltési szintjét, valamint jelenteni az eredményeket a Bizottságnak. A Bizottság továbbá adott esetben felkérheti az Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynökségét (ACER), hogy nyújtson segítséget a nyomon követésben.

| (25) | Alapvető fontosságú, hogy az (EU) 2017/1938 rendelet 7. cikke szerinti kockázatértékelés figyelembe vegyen minden olyan kockázatot, amely súlyos hatást gyakorolhat a földgázellátás biztonságára. E célból a földgázellátásbiztonság értékelésére, valamint a megelőző és enyhítő intézkedések megállapítására vonatkozó kockázatalapú megközelítésnek figyelembe kell vennie az egyetlen ellátási forrás teljes megszakadására vonatkozó forgatókönyveket is. A maximális felkészültség biztosítása, valamint a földgázellátás zavarainak elkerülése és az ilyen zavarok hatásainak enyhítése érdekében a közös kockázatértékelést és a nemzeti kockázatértékeléseket az ilyen forgatókönyvek figyelembevételével kell elvégezni. Mindez lehetővé tenné a vészhelyzetek hatásainak enyhítését célzó intézkedések koordinálását és az erőforrások optimalizálását a folyamatos szolgáltatás biztosítása érdekében akkor is, ha az ellátás teljesen megszakad. |
| --- | --- |

(25)

Alapvető fontosságú, hogy az (EU) 2017/1938 rendelet 7. cikke szerinti kockázatértékelés figyelembe vegyen minden olyan kockázatot, amely súlyos hatást gyakorolhat a földgázellátás biztonságára. E célból a földgázellátásbiztonság értékelésére, valamint a megelőző és enyhítő intézkedések megállapítására vonatkozó kockázatalapú megközelítésnek figyelembe kell vennie az egyetlen ellátási forrás teljes megszakadására vonatkozó forgatókönyveket is. A maximális felkészültség biztosítása, valamint a földgázellátás zavarainak elkerülése és az ilyen zavarok hatásainak enyhítése érdekében a közös kockázatértékelést és a nemzeti kockázatértékeléseket az ilyen forgatókönyvek figyelembevételével kell elvégezni. Mindez lehetővé tenné a vészhelyzetek hatásainak enyhítését célzó intézkedések koordinálását és az erőforrások optimalizálását a folyamatos szolgáltatás biztosítása érdekében akkor is, ha az ellátás teljesen megszakad.

| (26) | Meg kell erősíteni a gázkoordinációs csoport szerepét azáltal, hogy kifejezett felhatalmazást kap arra, hogy nyomon kövesse a tagállamok teljesítményét és legjobb gyakorlatokat dolgozzon ki a földgázellátás biztonsága terén. A Bizottságnak ezért rendszeresen jelentést kell tennie a gázkoordinációs csoportnak, a gázkoordinációs csoportnak pedig segítenie kell a Bizottságot a feltöltési célértékek nyomon követésében és teljesítésük biztosításában. |
| --- | --- |

(26)

Meg kell erősíteni a gázkoordinációs csoport szerepét azáltal, hogy kifejezett felhatalmazást kap arra, hogy nyomon kövesse a tagállamok teljesítményét és legjobb gyakorlatokat dolgozzon ki a földgázellátás biztonsága terén. A Bizottságnak ezért rendszeresen jelentést kell tennie a gázkoordinációs csoportnak, a gázkoordinációs csoportnak pedig segítenie kell a Bizottságot a feltöltési célértékek nyomon követésében és teljesítésük biztosításában.

| (27) | A gázkoordinációs csoport a Bizottság kulcsfontosságú tanácsadójaként jár el az ellátásbiztonsági intézkedések koordinálásának megkönnyítése érdekében, segítséget nyújtva mindenkor és különösen válság esetén a Bizottságnak. A maximális felkészültség biztosítása és a gyors információcsere elősegítése érdekében a Bizottság szükség szerint haladéktalanul összehívja a gázkoordinációs csoport válságkezelési formációját az esetleges válságra való felkészülés érdekében. A gázkoordinációs csoport válságkezelési formációjának rendelkezésre kell állnia, hogy a szükséges ideig segítse a Bizottságot. Ennek érdekében kommunikációs csatornákat kell fenntartania a tagállamokkal és a földgázellátás biztonsága szempontjából releváns valamennyi piaci szereplővel és nemzeti, regionális és uniós szinten össze kell gyűjtenie a földgázellátás biztonsága szempontjából releváns információkat. |
| --- | --- |

(27)

A gázkoordinációs csoport a Bizottság kulcsfontosságú tanácsadójaként jár el az ellátásbiztonsági intézkedések koordinálásának megkönnyítése érdekében, segítséget nyújtva mindenkor és különösen válság esetén a Bizottságnak. A maximális felkészültség biztosítása és a gyors információcsere elősegítése érdekében a Bizottság szükség szerint haladéktalanul összehívja a gázkoordinációs csoport válságkezelési formációját az esetleges válságra való felkészülés érdekében. A gázkoordinációs csoport válságkezelési formációjának rendelkezésre kell állnia, hogy a szükséges ideig segítse a Bizottságot. Ennek érdekében kommunikációs csatornákat kell fenntartania a tagállamokkal és a földgázellátás biztonsága szempontjából releváns valamennyi piaci szereplővel és nemzeti, regionális és uniós szinten össze kell gyűjtenie a földgázellátás biztonsága szempontjából releváns információkat.

| (28) | A tárolásirendszer-ágazat rendkívül fontos az Unió számára az energiaellátás-biztonságának és az Unió egyéb alapvető biztonsági érdekeinek a szempontjából egyaránt. Ennek megfelelően a föld alatti gáztárolók a 2008/114/EK tanácsi irányelv (6) értelmében kritikus infrastruktúrának minősülnek. Ösztönzendő, hogy a tagállamok a nemzeti energia- és klímaterveikben és az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) alapján elfogadott eredményjelentéseikben figyelembe vegyék az e rendelettel bevezetett intézkedéseket. |
| --- | --- |

(28)

A tárolásirendszer-ágazat rendkívül fontos az Unió számára az energiaellátás-biztonságának és az Unió egyéb alapvető biztonsági érdekeinek a szempontjából egyaránt. Ennek megfelelően a föld alatti gáztárolók a 2008/114/EK tanácsi irányelv (6) értelmében kritikus infrastruktúrának minősülnek. Ösztönzendő, hogy a tagállamok a nemzeti energia- és klímaterveikben és az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) alapján elfogadott eredményjelentéseikben figyelembe vegyék az e rendelettel bevezetett intézkedéseket.

| (29) | Az Unió közrendjét és közbiztonságát, valamint az uniós polgárok jólétét fenyegető veszélyek elkerülése érdekében további biztosítékokra van szükség a tárolásirendszer-hálózatra vonatkozóan. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti szabályozó hatóság vagy a tagállam által kijelölt más illetékes hatóság elvégezze minden – akár szállításirendszer-üzemeltetők irányítása alatt álló – tárolásirendszer-üzemeltető tanúsítását, így biztosítva azt, hogy a tárolásirendszer-üzemeltetők felett gyakorolt befolyás ne veszélyeztesse az energiaellátás biztonságát vagy ne veszélyeztessen bármely más alapvető biztonsági érdeket az Unióban vagy bármely tagállamban. Az energiaellátás-biztonsági kockázatok elemzése szempontjából fontos az ellátásbiztonság értékelését végző tagállamok közötti koordináció. Az említett értékelés nem különböztetheti meg hátrányosan az egyik piaci szereplőt a másikkal szemben, és az értékelésnek teljes mértékben meg kell felelnie a jól működő belső piac elveinek. Az alacsony feltöltési szintekből adódó kockázat gyors enyhítése érdekében az említett tanúsítás terén elsőbbségi sorrendet kell megállapítani, és azt gyorsabban el kell végezni az olyan nagyobb föld alatti gáztárolók esetében, amelyek feltöltési szintje a közelmúltban folyamatosan alacsony volt, biztosítandó, hogy az ilyen nagyobb földgáztárolók feletti irányításból eredő potenciális földgázellátás-biztonsági problémák kizárhatók vagy lehetőség szerint korrigálhatók legyenek. Tekintettel arra, hogy az előző hat évben március 31-én az összes uniós föld alatti gáztároló átlagos feltöltési szintje a maximális kapacitásuk 35 %-a volt, a 2021. márciusi és 2022. márciusi, szokatlanul alacsony tárolási szint meghatározásához szükséges küszöbértéket 30 %-bán kell megállapítani. |
| --- | --- |

(29)

Az Unió közrendjét és közbiztonságát, valamint az uniós polgárok jólétét fenyegető veszélyek elkerülése érdekében további biztosítékokra van szükség a tárolásirendszer-hálózatra vonatkozóan. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti szabályozó hatóság vagy a tagállam által kijelölt más illetékes hatóság elvégezze minden – akár szállításirendszer-üzemeltetők irányítása alatt álló – tárolásirendszer-üzemeltető tanúsítását, így biztosítva azt, hogy a tárolásirendszer-üzemeltetők felett gyakorolt befolyás ne veszélyeztesse az energiaellátás biztonságát vagy ne veszélyeztessen bármely más alapvető biztonsági érdeket az Unióban vagy bármely tagállamban. Az energiaellátás-biztonsági kockázatok elemzése szempontjából fontos az ellátásbiztonság értékelését végző tagállamok közötti koordináció. Az említett értékelés nem különböztetheti meg hátrányosan az egyik piaci szereplőt a másikkal szemben, és az értékelésnek teljes mértékben meg kell felelnie a jól működő belső piac elveinek. Az alacsony feltöltési szintekből adódó kockázat gyors enyhítése érdekében az említett tanúsítás terén elsőbbségi sorrendet kell megállapítani, és azt gyorsabban el kell végezni az olyan nagyobb föld alatti gáztárolók esetében, amelyek feltöltési szintje a közelmúltban folyamatosan alacsony volt, biztosítandó, hogy az ilyen nagyobb földgáztárolók feletti irányításból eredő potenciális földgázellátás-biztonsági problémák kizárhatók vagy lehetőség szerint korrigálhatók legyenek. Tekintettel arra, hogy az előző hat évben március 31-én az összes uniós föld alatti gáztároló átlagos feltöltési szintje a maximális kapacitásuk 35 %-a volt, a 2021. márciusi és 2022. márciusi, szokatlanul alacsony tárolási szint meghatározásához szükséges küszöbértéket 30 %-bán kell megállapítani.

| (30) | A nemzeti szabályozó hatóságoknak vagy az érintett tagállamok által kijelölt más illetékes hatóságnak (a továbbiakban bármelyik esetben: tanúsító hatóság) meg kell tagadniuk a tanúsítást, ha a tárolásirendszer-üzemeltető felett közvetlen vagy közvetett irányítást vagy bármely jogot gyakorló személy nemzeti, regionális vagy uniós szinten veszélyeztetheti az energiaellátás biztonságát vagy bármely más alapvető biztonsági érdeket. Ennek megállapításához a tanúsító hatóságnak figyelembe kell vennie azokat az üzleti kapcsolatokat, amelyek negatívan befolyásolhatják a tárolásirendszer-üzemeltetőnek a föld alatti gáztároló feltöltésével kapcsolatos ösztönzőit és képességét, továbbá figyelembe kell vennie az Unió nemzetközi kötelezettségeit és az ügyben releváns bármely egyéb konkrét tényt és körülményt. Annak biztosítása érdekében, hogy a tanúsítási szabályok alkalmazása Unió-szerte következetes legyen, továbbá biztosítandó az Unió nemzetközi kötelezettségeinek a betartását és az Unión belüli szolidaritást és energiabiztonságot, a tanúsító hatóságnak a tanúsításra vonatkozó határozatok meghozatalakor maximális mértékben figyelembe kell vennie a Bizottság véleményét, akár határozattervezete adott esetben történő módosításával is. A nemzeti szabályozó hatóságot fel kell ruházni a megfelelő hatáskörrel arra, hogy amennyiben megtagadja a tanúsítást, bármely személytől megkövetelje, hogy mondjon le a tárolásirendszer-tulajdonos vagy a tárolásirendszer-üzemeltető tekintetében fennálló részesedéséről vagy jogairól, és hogy erre a lemondásra határidőt állapítson meg, illetve hogy egyéb megfelelő intézkedéseket rendeljen el annak biztosítása érdekében, hogy az említett személy ne rendelkezhessen irányítással és ne gyakorolhasson jogokat az adott tárolásirendszer-tulajdonos vagy tárolásirendszer-üzemeltető felett, és hogy megfelelő kompenzációs intézkedéseket hozzon. A tanúsítási határozat keretében a földgázellátás-biztonsági kockázatok vagy más alapvető biztonsági érdekek kezelése érdekében hozott intézkedéseknek szükségesnek, egyértelműen meghatározottnak, átláthatónak, arányosnak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. |
| --- | --- |

(30)

A nemzeti szabályozó hatóságoknak vagy az érintett tagállamok által kijelölt más illetékes hatóságnak (a továbbiakban bármelyik esetben: tanúsító hatóság) meg kell tagadniuk a tanúsítást, ha a tárolásirendszer-üzemeltető felett közvetlen vagy közvetett irányítást vagy bármely jogot gyakorló személy nemzeti, regionális vagy uniós szinten veszélyeztetheti az energiaellátás biztonságát vagy bármely más alapvető biztonsági érdeket. Ennek megállapításához a tanúsító hatóságnak figyelembe kell vennie azokat az üzleti kapcsolatokat, amelyek negatívan befolyásolhatják a tárolásirendszer-üzemeltetőnek a föld alatti gáztároló feltöltésével kapcsolatos ösztönzőit és képességét, továbbá figyelembe kell vennie az Unió nemzetközi kötelezettségeit és az ügyben releváns bármely egyéb konkrét tényt és körülményt. Annak biztosítása érdekében, hogy a tanúsítási szabályok alkalmazása Unió-szerte következetes legyen, továbbá biztosítandó az Unió nemzetközi kötelezettségeinek a betartását és az Unión belüli szolidaritást és energiabiztonságot, a tanúsító hatóságnak a tanúsításra vonatkozó határozatok meghozatalakor maximális mértékben figyelembe kell vennie a Bizottság véleményét, akár határozattervezete adott esetben történő módosításával is. A nemzeti szabályozó hatóságot fel kell ruházni a megfelelő hatáskörrel arra, hogy amennyiben megtagadja a tanúsítást, bármely személytől megkövetelje, hogy mondjon le a tárolásirendszer-tulajdonos vagy a tárolásirendszer-üzemeltető tekintetében fennálló részesedéséről vagy jogairól, és hogy erre a lemondásra határidőt állapítson meg, illetve hogy egyéb megfelelő intézkedéseket rendeljen el annak biztosítása érdekében, hogy az említett személy ne rendelkezhessen irányítással és ne gyakorolhasson jogokat az adott tárolásirendszer-tulajdonos vagy tárolásirendszer-üzemeltető felett, és hogy megfelelő kompenzációs intézkedéseket hozzon. A tanúsítási határozat keretében a földgázellátás-biztonsági kockázatok vagy más alapvető biztonsági érdekek kezelése érdekében hozott intézkedéseknek szükségesnek, egyértelműen meghatározottnak, átláthatónak, arányosnak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük.

| (31) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és figyelembe veszi különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) elismert elveket. Különösen tiszteletben tartja egyrészt a tulajdontól való megfosztás tilalmához való jogot, a közérdek esetét kivéve, a törvényben meghatározott esetekben és feltételekkel, valamint az elszenvedett veszteségekért kellő időben fizetett méltányos összegű kártalanítás mellett, a Charta 17. cikkében előírtak szerint, másrészt a Charta 47. cikkében meghatározott, a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot. |
| --- | --- |

(31)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és figyelembe veszi különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) elismert elveket. Különösen tiszteletben tartja egyrészt a tulajdontól való megfosztás tilalmához való jogot, a közérdek esetét kivéve, a törvényben meghatározott esetekben és feltételekkel, valamint az elszenvedett veszteségekért kellő időben fizetett méltányos összegű kártalanítás mellett, a Charta 17. cikkében előírtak szerint, másrészt a Charta 47. cikkében meghatározott, a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot.

| (32) | Ha a vállalkozások magas gázár mellett több gázt kénytelenek vásárolni, annak árfelhajtó hatása van. Ezért lehetővé kell tenni, hogy a szabályozó hatóságok legfeljebb 100 %-os kedvezményt alkalmazzanak a tároló betáplálási és kiadási pontjain alkalmazott kapacitásalapú szállítási és elosztási díjak tekintetében a föld alatti gáztárolók és az LNG-létesítmények esetében egyaránt, vonzóbbá téve így a tárolást a piaci szereplők számára. Ösztönzendő továbbá, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok és a versenyhatóságok felhasználják hatáskörüket arra, hogy hatékonyan fellépjenek a tárolási díjak indokolatlan emelése ellen. |
| --- | --- |

(32)

Ha a vállalkozások magas gázár mellett több gázt kénytelenek vásárolni, annak árfelhajtó hatása van. Ezért lehetővé kell tenni, hogy a szabályozó hatóságok legfeljebb 100 %-os kedvezményt alkalmazzanak a tároló betáplálási és kiadási pontjain alkalmazott kapacitásalapú szállítási és elosztási díjak tekintetében a föld alatti gáztárolók és az LNG-létesítmények esetében egyaránt, vonzóbbá téve így a tárolást a piaci szereplők számára. Ösztönzendő továbbá, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok és a versenyhatóságok felhasználják hatáskörüket arra, hogy hatékonyan fellépjenek a tárolási díjak indokolatlan emelése ellen.

| (33) | Tekintettel a jelenlegi rendkívüli körülményekre és a geopolitikai helyzet jövőbeli változásaival kapcsolatos bizonytalanságokra, ösztönzendő, hogy a tagállamok a lehető leghamarabb teljesítsék a feltöltési célértékeket. |
| --- | --- |

(33)

Tekintettel a jelenlegi rendkívüli körülményekre és a geopolitikai helyzet jövőbeli változásaival kapcsolatos bizonytalanságokra, ösztönzendő, hogy a tagállamok a lehető leghamarabb teljesítsék a feltöltési célértékeket.

| (34) | Tekintettel arra, hogy az Ukrajna elleni orosz katonai agresszió közvetlenül veszélyezteti a földgázellátás biztonságát, e rendeletnek a kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. A jelenlegi körülmények különleges jellege miatt egyes, e rendelettel bevezetett rendelkezések alkalmazását 2025. december 31-én meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(34)

Tekintettel arra, hogy az Ukrajna elleni orosz katonai agresszió közvetlenül veszélyezteti a földgázellátás biztonságát, e rendeletnek a kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. A jelenlegi körülmények különleges jellege miatt egyes, e rendelettel bevezetett rendelkezések alkalmazását 2025. december 31-én meg kell szüntetni.

| (35) | E rendeletnek sürgősen az Energiaközösség vívmányainak a részévé kell válnia a 2005. október 25-én Athénban aláírt és 2006. július 1-jén hatályba lépett, Energiaközösségről szóló szerződéssel összhangban. |
| --- | --- |

(35)

E rendeletnek sürgősen az Energiaközösség vívmányainak a részévé kell válnia a 2005. október 25-én Athénban aláírt és 2006. július 1-jén hatályba lépett, Energiaközösségről szóló szerződéssel összhangban.

| (36) | Az (EU) 2017/1938 és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (8) ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(36)

Az (EU) 2017/1938 és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (8) ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2017/1938 rendelet módosításai

Az (EU) 2017/1938 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következő pontokkal egészül ki:

  „27.   »feltöltési ütemterv«: az egyes tagállamok föld alatti gáztárolóira vonatkozó, 2022 tekintetében az Ia. mellékletben felsorolt, a következő évek tekintetében pedig a 6a. cikkel összhangban meghatározott köztes célértékek sorozata;


  28.   »feltöltési célérték«: a föld alatti gáztárolók összesített kapacitásának a feltöltési szintjére vonatkozó kötelező célérték;


  29.   
  »stratégiai tároló«: a szállításirendszer-üzemeltetők, a tagállamok által kijelölt szervezetek, illetve vállalkozások által vásárolt, kezelt és tárolt nem cseppfolyósított földgáz tárolására szolgáló tároló vagy ilyen tároló egy része, amely készlet felszabadítása kizárólag előzetes értesítés megtételét vagy felszabadításra vonatkozó hatósági engedély kiadását követően lehetséges, és amely általában:






  a) | súlyos ellátási hiány; |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következő pontokkal egészül ki:

„27.   »feltöltési ütemterv«: az egyes tagállamok föld alatti gáztárolóira vonatkozó, 2022 tekintetében az Ia. mellékletben felsorolt, a következő évek tekintetében pedig a 6a. cikkel összhangban meghatározott köztes célértékek sorozata;

28.   »feltöltési célérték«: a föld alatti gáztárolók összesített kapacitásának a feltöltési szintjére vonatkozó kötelező célérték;

29.   
  »stratégiai tároló«: a szállításirendszer-üzemeltetők, a tagállamok által kijelölt szervezetek, illetve vállalkozások által vásárolt, kezelt és tárolt nem cseppfolyósított földgáz tárolására szolgáló tároló vagy ilyen tároló egy része, amely készlet felszabadítása kizárólag előzetes értesítés megtételét vagy felszabadításra vonatkozó hatósági engedély kiadását követően lehetséges, és amely általában:

a)

súlyos ellátási hiány;

| b) | ellátási zavar; vagy |
| --- | --- |

b)

ellátási zavar; vagy

| c) | a 11. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett kihirdetett vészhelyzet esetén szabadítható fel; |
| --- | --- |

c)

a 11. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett kihirdetett vészhelyzet esetén szabadítható fel;

30.   
  »kiegyensúlyozó készlet«: olyan nem cseppfolyósított földgáz:

| a) | amelyet a szállításirendszer-üzemeltetők vagy a tagállamok által kijelölt szervezetek kizárólag a szállításirendszer-üzemeltetői feladatok ellátása és a földgázellátás biztonságának szavatolása céljából vásárolnak, kezelnek és tárolnak föld alatt; és |
| --- | --- |

a)

amelyet a szállításirendszer-üzemeltetők vagy a tagállamok által kijelölt szervezetek kizárólag a szállításirendszer-üzemeltetői feladatok ellátása és a földgázellátás biztonságának szavatolása céljából vásárolnak, kezelnek és tárolnak föld alatt; és

| b) | amely csak akkor szállítható, ha az a 2009/73/EK irányelv 13. cikkével és a 312/2014/EU bizottsági rendelet 8. és 9. cikkével összhangban szükséges a rendszer biztonságos és megbízható körülmények között történő működésének a fenntartásához; |
| --- | --- |

b)

amely csak akkor szállítható, ha az a 2009/73/EK irányelv 13. cikkével és a 312/2014/EU bizottsági rendelet 8. és 9. cikkével összhangban szükséges a rendszer biztonságos és megbízható körülmények között történő működésének a fenntartásához;

31.   »föld alatti gáztároló«: a 2009/73/EK irányelv 2. cikkének 9. pontjában meghatározott olyan tároló, amely földgáz tárolására szolgál – beleértve a kiegyensúlyozó készletet is -, és amely szállítási vagy elosztórendszerhez van csatlakoztatva, de amely nem foglalja magában a föld feletti gömbtartályokat és vezetékkészletből összeállított gáztárolókat.”

| 2. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

  „6a. cikk
  Feltöltési célértékek és feltöltési ütemtervek

  (1)   A (2)-(5) bekezdésre figyelemmel a tagállamoknak teljesíteniük kell a területükön található és a területükön lévő piaci területtel közvetlenül összekapcsolt valamennyi föld alatti gáztároló összesített kapacitása, valamint az Ibe. mellékletben felsorolt tárolók tekintetében minden év november 1-jéig a következő feltöltési célértéket:






  a) | 2022 vonatkozásában: 80 %; |
| --- | --- | --- |

2.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„6a. cikk

Feltöltési célértékek és feltöltési ütemtervek

(1)   A (2)-(5) bekezdésre figyelemmel a tagállamoknak teljesíteniük kell a területükön található és a területükön lévő piaci területtel közvetlenül összekapcsolt valamennyi föld alatti gáztároló összesített kapacitása, valamint az Ibe. mellékletben felsorolt tárolók tekintetében minden év november 1-jéig a következő feltöltési célértéket:

a)

2022 vonatkozásában: 80 %;

| b) | 2023-tól: 90 %. |
| --- | --- |

b)

2023-tól: 90 %.

Az e bekezdésnek való megfelelés céljából a tagállamok figyelembe veszik az Unió földgázellátása biztonságának megőrzésére irányuló, az 1. cikkben meghatározott célkitűzést.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve és más tagállamoknak az érintett föld alatti gáztárolók feltöltésével kapcsolatos kötelezettségeinek sérelme nélkül az azon tagállamokra alkalmazandó feltöltési célértéket, amelyekben a föld alatti gáztárolók találhatók, az adott tagállamban az előző öt év átlagos éves gázfogyasztása 35 %-ának megfelelő mennyiségre kell csökkenteni.

(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve és más tagállamoknak az érintett föld alatti gáztárolók feltöltésével kapcsolatos kötelezettségeinek sérelme nélkül az azon tagállamokra alkalmazandó feltöltési célértéket, amelyekben a föld alatti gáztárolók találhatók, csökkenteni kell a 2016–2021-es referencia-időszakban harmadik országokba szállított mennyiséggel, amennyiben az átlagos szállított mennyiség a földgáztárolókból való kivételi időszak alatt (október–április) meghaladta az évi 15 KWh-t.

(4)   Az Ibe. mellékletben felsorolt föld alatti gáztárolókra alkalmazni kell az (1) bekezdés szerinti feltöltési célértéket és a (7) bekezdés szerinti feltöltési ütemtervet. Az egyes tagállamokra vonatkozó kötelezettségeket az Ibe. melléklettel összhangban kétoldalú megállapodásban kell részletesen meghatározni.

(5)   A tagállamok teljesíthetik részben a feltöltési célértéket az LNG-létesítményeikben fizikailag tárolt és rendelkezésre álló LNG beszámításával, amennyiben mindkét alábbi feltétel teljesül:

| a) | a gázrendszer olyan jelentős LNG-tárolási kapacitással rendelkezik, amely évente az előző öt év átlagos nemzeti fogyasztásának több mint 4 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

a)

a gázrendszer olyan jelentős LNG-tárolási kapacitással rendelkezik, amely évente az előző öt év átlagos nemzeti fogyasztásának több mint 4 %-át teszi ki;

| b) | az adott tagállam a 6b. cikk (1) bekezdése a) pontjával összhangban kötelezte a földgázszállítókat arra, hogy föld alatti gáztárolókban és/vagy LNG-létesítményekben tároljanak bizonyos minimális gázmennyiségeket. |
| --- | --- |

b)

az adott tagállam a 6b. cikk (1) bekezdése a) pontjával összhangban kötelezte a földgázszállítókat arra, hogy föld alatti gáztárolókban és/vagy LNG-létesítményekben tároljanak bizonyos minimális gázmennyiségeket.

(6)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a következő célértékeket teljesítsék vagy azok teljesítése megtörténjen:

| a) | 2022 vonatkozásában: az Ia. mellékletben meghatározott célérték; és |
| --- | --- |

a)

2022 vonatkozásában: az Ia. mellékletben meghatározott célérték; és

| b) | 2023-tól: a (7) bekezdéssel összhangban meghatározott célértékek. |
| --- | --- |

b)

2023-tól: a (7) bekezdéssel összhangban meghatározott célértékek.

(7)   2023-ra és az azt követő évekre vonatkozóan a föld alatti gáztárolóval rendelkező valamennyi tagállam az előző év szeptember 15-éig összesített formában benyújtja a Bizottságnak a február, május, július és szeptember hónapra vonatkozó köztes célértéket is tartalmazó, a területén található és a piaci területével közvetlenül összekapcsolt föld alatti gáztárolók feltöltési ütemtervének tervezetét, a műszaki információkat is beleértve. A feltöltési ütemtervnek és a köztes célértékeknek az előző öt év átlagos feltöltési arányán kell alapulniuk.

Azon tagállamok esetében, amelyeknél a feltöltési célérték a (2) bekezdés a) pontja értelmében az átlagos éves gázfogyasztásuk 35 %-ára korlátozódik, a feltöltési ütemterv köztes célértékeit ennek megfelelően csökkenteni kell.

A Bizottság – az egyes tagállamok által szolgáltatott műszaki információk alapján és a gázkoordinációs csoport értékelését figyelembe véve – végrehajtási jogi aktusokat fogad el az egyes tagállamok feltöltési ütemtervének meghatározása céljából. Az említett a végrehajtási jogi aktusokat a 18a. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. Az említett végrehajtási jogi aktusokat szükség esetén az előző év november 15-éig kell elfogadni, beleértve azt az esetet is, amikor egy tagállam aktualizált feltöltési ütemterv-tervezetet nyújtott be. Az említett a végrehajtási jogi aktusoknak az általános földgázellátás-biztonsági helyzetnek, illetve az Unióban és az egyes tagállamokban mutatkozó gázkereslet és -kínálat alakulásának az értékelésén kell alapulniuk, és azokat oly módon kell meghatározni, amely a földgázellátás biztonságának a megőrzését eredményezi, miközben nem ró szükségtelen terheket a tagállamokra, a gázpiaci szereplőkre, a tárolásirendszer-üzemeltetőkre és a vásárlókra, továbbá nem torzítja indokolatlanul a szomszédos tagállamokban található földgáztárolók közötti versenyt.

(8)   Amennyiben bármelyik évben valamely tagállam a területén található egy vagy több föld alatti gáztároló sajátos műszaki jellemzői – például a rendkívül alacsony betáplálási ráták – miatt november 1-jéig nem tudja teljesíteni a rá vonatkozó feltöltési célértéket, az adott tagállam számára engedélyezni kell, hogy csak december 1-jéig érje el a rá vonatkozó feltöltési célértéket. A tagállam erről november 1-jéig tájékoztatja a Bizottságot, közölve a késedelem okait.

(9)   A feltöltési célérték nem alkalmazandó, amennyiben és ameddig a Bizottság a 12. cikk szerint regionális vagy uniós vészhelyzetet hirdetett ki az esetnek megfelelően egy vagy több olyan tagállam kérésére, amelyek nemzeti vészhelyzetet hirdettek ki.

(10)   Az egyes tagállamok illetékes hatóságának folyamatosan figyelemmel kell kísérnie minden évben a feltöltési ütemtervet, és erről rendszeresen jelentést kell tennie a gázkoordinációs csoportnak. Ha egy adott tagállam feltöltési szintje több mint öt százalékponttal elmarad a feltöltési ütemtervben megjelölt szinttől, az illetékes hatóságnak haladéktalanul hatékony intézkedéseket kell hoznia a feltöltési szint növelésére. A tagállamok értesítik a Bizottságot és a gázkoordinációs csoportot a meghozott intézkedésekről.

(11)   Abban az esetben, ha valamely tagállam lényegesen és tartósan eltér a feltöltési ütemtervtől, veszélyeztetve ezzel a feltöltési célérték elérését, illetve a feltöltési célértéktől való eltérés esetén a Bizottság a gázkoordinációs csoporttal és az érintett tagállamokkal folytatott konzultációt követően ajánlást ad ki az adott tagállamnak vagy a többi érintett tagállamoknak az azonnal meghozandó intézkedésekről.

Ha a Bizottság ajánlása kézhezvételének időpontjától számított egy hónapon belül nem csökken jelentősen az eltérés, a Bizottság a gázkoordinációs csoporttal és az érintett tagállamokkal folytatott konzultációt követően végső esetben úgy határozhat, hogy kötelezi az érintett tagállamot olyan intézkedések meghozatalára, amelyek hatékonyan orvosolják az eltérést, beleértve adott esetben a 6b. cikk (1) bekezdésében foglalt egy vagy több intézkedést vagy bármely más olyan intézkedést, amely biztosítja az e cikk szerinti feltöltési célérték teljesítését.

A második albekezdés szerinti intézkedésekre vonatkozó döntés meghozatalakor a Bizottság figyelembe veszi az érintett tagállamok sajátos helyzetét, például a föld alatti gáztárolók belföldi gázfogyasztáshoz viszonyított méretét, a föld alatti gáztárolók regionális földgázellátás-biztonság szempontjából betöltött jelentőségét és az esetlegesen meglévő LNG-tárolókat.

A 2022. évi feltöltési ütemtervtől vagy feltöltési célértéktől való eltérések kezelése érdekében a Bizottság által hozott intézkedéseknek figyelembe kell venniük az e cikk nemzeti szintű végrehajtására rendelkezésre álló rövid időkeretet, amely adott esetben hozzájárulhatott a 2022. évi feltöltési ütemtervtől vagy feltöltési célértéktől való eltéréshez.

A Bizottság biztosítja, hogy az e bekezdés alapján hozott intézkedések:

| a) | nem lépik túl a földgázellátás biztonságának megőrzéséhez szükséges mértéket; |
| --- | --- |

a)

nem lépik túl a földgázellátás biztonságának megőrzéséhez szükséges mértéket;

| b) | nem rónak aránytalan terhet a tagállamokra, a gázpiaci szereplőkre, a tárolásirendszer-üzemeltetőkre vagy a vásárlókra. |
| --- | --- |

b)

nem rónak aránytalan terhet a tagállamokra, a gázpiaci szereplőkre, a tárolásirendszer-üzemeltetőkre vagy a vásárlókra.

6b. cikk

A feltöltési célértékek végrehajtása

(1)   A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést – a piaci szereplőknek nyújtott pénzügyi ösztönzőket vagy ellentételezést is beleértve – a 6a. cikk alapján meghatározott feltöltési célértékek teljesítése érdekében. A feltöltési célértékek teljesítésének biztosítása során a tagállamok lehetőség szerint előnyben részesítik a piaci alapú intézkedéseket.

Amennyiben az e cikkben előírt bármely intézkedés a 2009/73/EK irányelv 41. cikke szerinti nemzeti szabályozó hatósági feladatok közé és hatáskörbe tartozik, a nemzeti szabályozó hatóságok felelősek a szóban forgó intézkedések meghozataláért.

Az e bekezdés alapján hozott intézkedések különösen a következőket foglalhatják magukban:

| a) | bizonyos minimális gázmennyiségek földgáztárolókban – a föld alatti gáztárolókat és/vagy az LNG-tárolókat is beleértve – való tárolásának megkövetelése a földgázszállítóktól; az említett mennyiségek a földgázszállítók által a védett felhasználók részére szolgáltatott gáz mennyisége alapján kerülnek meghatározásra; |
| --- | --- |

a)

bizonyos minimális gázmennyiségek földgáztárolókban – a föld alatti gáztárolókat és/vagy az LNG-tárolókat is beleértve – való tárolásának megkövetelése a földgázszállítóktól; az említett mennyiségek a földgázszállítók által a védett felhasználók részére szolgáltatott gáz mennyisége alapján kerülnek meghatározásra;

| b) | annak megkövetelése a tárolásirendszer-üzemeltetőktől, hogy kapacitásaikat piaci szereplők között pályáztassák meg; |
| --- | --- |

b)

annak megkövetelése a tárolásirendszer-üzemeltetőktől, hogy kapacitásaikat piaci szereplők között pályáztassák meg;

| c) | a szállításirendszer-üzemeltetők vagy a tagállam által kijelölt szervezetek kötelezése egyrészt arra, hogy kiegyensúlyozó készletet vásároljanak és kezeljenek kizárólag abból a célból, hogy el tudják látni szállításirendszer-üzemeltetői feladataikat, másrészt pedig arra, hogy – amennyiben szükséges – a 11. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett vészhelyzet esetén a földgázellátás biztonságának megőrzése érdekében kötelezettséget rójanak egy másik kijelölt szervezetre; |
| --- | --- |

c)

a szállításirendszer-üzemeltetők vagy a tagállam által kijelölt szervezetek kötelezése egyrészt arra, hogy kiegyensúlyozó készletet vásároljanak és kezeljenek kizárólag abból a célból, hogy el tudják látni szállításirendszer-üzemeltetői feladataikat, másrészt pedig arra, hogy – amennyiben szükséges – a 11. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett vészhelyzet esetén a földgázellátás biztonságának megőrzése érdekében kötelezettséget rójanak egy másik kijelölt szervezetre;

| d) | más tagállamokkal összehangolt eszközök – például LNG-beszerzési platformok – alkalmazása az LNG-felhasználás maximalizálása, valamint az LNG föld alatti gáztárolók feltöltésére való közös felhasználását gátló infrastrukturális és szabályozási akadályok csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

d)

más tagállamokkal összehangolt eszközök – például LNG-beszerzési platformok – alkalmazása az LNG-felhasználás maximalizálása, valamint az LNG föld alatti gáztárolók feltöltésére való közös felhasználását gátló infrastrukturális és szabályozási akadályok csökkentése érdekében;

| e) | a földgáz közös beszerzésére vonatkozó önkéntes mechanizmus igénybe vétele,, amely alkalmazásának tekintetében a Bizottság szükség esetén 2022. augusztus 1-jéig iránymutatást adhat; |
| --- | --- |

e)

a földgáz közös beszerzésére vonatkozó önkéntes mechanizmus igénybe vétele,, amely alkalmazásának tekintetében a Bizottság szükség esetén 2022. augusztus 1-jéig iránymutatást adhat;

| f) | pénzügyi ösztönzők – például különbözeti szerződések – nyújtása a piaci szereplők részére – a tárolásirendszer-üzemeltetőket is beleértve –, vagy ellentételezés biztosítása a piaci szereplők részére a bevételkiesésért, vagy a náluk a piaci szereplők – és köztük a tárolásirendszer-üzemeltetők – kötelezettségeiből fakadóan keletkező olyan költségekért, amelyek nem fedezhetők a bevételekből; |
| --- | --- |

f)

pénzügyi ösztönzők – például különbözeti szerződések – nyújtása a piaci szereplők részére – a tárolásirendszer-üzemeltetőket is beleértve –, vagy ellentételezés biztosítása a piaci szereplők részére a bevételkiesésért, vagy a náluk a piaci szereplők – és köztük a tárolásirendszer-üzemeltetők – kötelezettségeiből fakadóan keletkező olyan költségekért, amelyek nem fedezhetők a bevételekből;

| g) | annak megkövetelése a tárolókapacitás-tulajdonosoktól, hogy használják fel vagy szabadítsák fel a lekötött, ám fel nem használt kapacitásokat, kötelezve eközben a tárolókapacitást fel nem használó tárolókapacitás-tulajdonost, hogy a tárolási szerződés teljes időtartama alatt is fizesse meg a megállapodás szerinti árat; |
| --- | --- |

g)

annak megkövetelése a tárolókapacitás-tulajdonosoktól, hogy használják fel vagy szabadítsák fel a lekötött, ám fel nem használt kapacitásokat, kötelezve eközben a tárolókapacitást fel nem használó tárolókapacitás-tulajdonost, hogy a tárolási szerződés teljes időtartama alatt is fizesse meg a megállapodás szerinti árat;

| h) | a stratégiai tárolók köz- vagy magánjogi szervezetek általi vásárlására és kezelésére vonatkozó hatékony eszközök elfogadása, feltéve, hogy azok nem torzítják a versenyt vagy a belső piac megfelelő működését; |
| --- | --- |

h)

a stratégiai tárolók köz- vagy magánjogi szervezetek általi vásárlására és kezelésére vonatkozó hatékony eszközök elfogadása, feltéve, hogy azok nem torzítják a versenyt vagy a belső piac megfelelő működését;

| i) | egy olyan szervezet kijelölése, amelynek a feladata, hogy elérje a feltöltési célértéket, amennyiben azt egyébként nem érnék el; |
| --- | --- |

i)

egy olyan szervezet kijelölése, amelynek a feladata, hogy elérje a feltöltési célértéket, amennyiben azt egyébként nem érnék el;

| j) | a tárolási díjakra vonatkozó kedvezmények nyújtása; |
| --- | --- |

j)

a tárolási díjakra vonatkozó kedvezmények nyújtása;

| k) | a szabályozott tárolókhoz kapcsolódó tőke- és operatív kiadások megtérüléséhez szükséges bevételek beszedése tárolási díjak és a szállítási díjakba beépített külön díjtétel formájában, amelyeket csak az ugyanazon tagállamon belül elhelyezkedő végső felhasználók felé irányuló kiadási pontoktól szednek be, feltéve, hogy a beszedett díjakból származó bevételek összege nem haladja meg az engedélyezett bevételek összegét. |
| --- | --- |

k)

a szabályozott tárolókhoz kapcsolódó tőke- és operatív kiadások megtérüléséhez szükséges bevételek beszedése tárolási díjak és a szállítási díjakba beépített külön díjtétel formájában, amelyeket csak az ugyanazon tagállamon belül elhelyezkedő végső felhasználók felé irányuló kiadási pontoktól szednek be, feltéve, hogy a beszedett díjakból származó bevételek összege nem haladja meg az engedélyezett bevételek összegét.

(2)   A tagállamok által az (1) bekezdés alapján hozott intézkedéseknek a feltöltési ütemtervek és a feltöltési célértékek teljesítéséhez szükséges intézkedésekre kell korlátozódniuk. Az intézkedéseknek egyértelműen meghatározottnak, átláthatónak, arányosnak, megkülönböztetésmentesnek és ellenőrizhetőnek kell lenniük. Nem torzíthatják indokolatlanul a versenyt vagy a belső gázpiac megfelelő működését, és nem veszélyeztethetik más tagállamok vagy az Unió földgázellátásának a biztonságát.

(3)   A tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak annak érdekében, hogy biztosítsák a meglévő nemzeti és regionális szintű infrastruktúrának a földgázellátás biztonságát szolgáló, hatékony kihasználását. Az említett intézkedések semmilyen körülmények között nem akadályozhatják és nem korlátozhatják a földgáztárolók vagy LNG-létesítmények határokon átnyúló használatát, valamint nem korlátozhatják az (EU) 2017/459 bizottsági rendelettel (*1) összhangban allokált határkeresztező szállítási kapacitásokat.

(4)   A tagállamok az e cikk szerinti intézkedések meghozatalakor az energiahatékonyság elsődlegességének elvét alkalmazzák, miközben az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*2) összhangban továbbra is megvalósítják saját intézkedéseik célkitűzéseit.

6c. cikk

Tárolási megállapodások és a tehermegosztási mechanizmus

(1)   A föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállamok biztosítják, hogy az adott tagállam belföldi piaci szereplői megállapodásokat kössenek földgáztárolókkal rendelkező tagállamok föld alatti tárolási rendszereinek üzemeltetőivel vagy a föld alatti gáztárolókkal rendelkező tagállamok egyéb piaci szereplőivel. Az említett megállapodásokban rendelkezni kell a föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállamnak az előző öt évre vonatkozó átlagos éves gázfogyasztása legalább 15 %-ának megfelelő tárolókapacitás november 1-jéig történő igénybevételéről. Amennyiben azonban a határkeresztező szállítási kapacitás vagy egyéb műszaki korlátok nem teszik lehetővé a föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállam számára, hogy az említett tárolási mennyiségek 15 %-át teljes mértékben kihasználhassa, az adott tagállamnak kizárólag a műszakilag lehetséges mennyiségeket kell tárolnia.

Abban az esetben, ha műszaki korlátok nem teszik lehetővé egy adott tagállam számára az első albekezdésben meghatározott kötelezettségnek való megfelelést, és az adott tagállamban hatályos kötelezettség értelmében a gáz helyettesítésére más tüzelőanyagokat kell tárolni, az első albekezdésben meghatározott kötelezettség kivételesen a gáztól eltérő tüzelőanyagok tárolására vonatkozó egyenértékű kötelezettséggel is teljesíthető. Az érintett tagállamnak igazolnia kell a műszaki korlátokat és az intézkedés egyenértékűségét.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállam tehermegosztási mechanizmust alakíthat ki egy vagy több, föld alatti gáztárolókkal rendelkező tagállammal (a továbbiakban: a tehermegosztási mechanizmus).

A tehermegosztási mechanizmusnak a 7. cikk szerinti legfrissebb kockázatértékelés releváns adatain kell alapulnia, és figyelembe kell vennie a következő paraméterek mindegyikét:

| a) | a feltöltési célérték teljesítéséhez nyújtott pénzügyi támogatás költsége, a stratégiai tároláshoz kapcsolódó kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos költségek kizárása mellett; |
| --- | --- |

a)

a feltöltési célérték teljesítéséhez nyújtott pénzügyi támogatás költsége, a stratégiai tároláshoz kapcsolódó kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos költségek kizárása mellett;

| b) | a védett felhasználók igényeinek kielégítéséhez a 6. cikk (1) bekezdésével összhangban szükséges gázmennyiségek; |
| --- | --- |

b)

a védett felhasználók igényeinek kielégítéséhez a 6. cikk (1) bekezdésével összhangban szükséges gázmennyiségek;

| c) | bármilyen műszaki korlát, beleértve a rendelkezésre álló föld alatti tárolókapacitást, a határkeresztező szállítási műszaki kapacitást és a kivételi arányokat. |
| --- | --- |

c)

bármilyen műszaki korlát, beleértve a rendelkezésre álló föld alatti tárolókapacitást, a határkeresztező szállítási műszaki kapacitást és a kivételi arányokat.

A tagállamok 2022. szeptember 2-ig értesítik a Bizottságot a tehermegosztási mechanizmusról. Amennyiben az említett időpontig nem születik megállapodás a tehermegosztási mechanizmusról, a föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállamok igazolják, hogy eleget tesznek az (1) bekezdésnek, és erről értesítik a Bizottságot.

(3)   Átmeneti intézkedésként a föld alatti gáztárolókkal nem, az (EU) 2022/869 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (*3) említett közös érdekű projektek legutóbbi jegyzékében szereplő föld alatti gáztárolókkal viszont rendelkező tagállamok a meglévő úszó tárolóegységekben található LNG-készletek beszámításával részben eleget tehetnek az (1) bekezdésben foglalt kötelezettségnek, amíg a föld alatti gáztárolóik meg nem kezdik a működésüket.

(4)   A föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállamok ösztönzőket vagy pénzügyi ellentételezést nyújthatnak a piaci szereplők és adott esetben a szállításirendszer-üzemeltetők részére a bevételkiesésért vagy a náluk az e cikk szerinti tárolási kötelezettségük teljesítéséből fakadóan keletkező olyan költségekért, amelyek nem fedezhetők a bevételekből, így biztosítandó, hogy eleget tegyenek a más tagállamokban történő gáztárolásra vagy a tehermegosztási mechanizmus végrehajtására vonatkozó, (1) bekezdés szerinti kötelezettségüknek. Amennyiben az ösztönző vagy a pénzügyi ellentételezés finanszírozása illeték kivetéséből valósul meg, az adott illeték nem alkalmazható a határkeresztező rendszerösszekötési pontokra.

(5)   Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére, amennyiben valamely tagállam rendelkezik a területén található olyan föld alatti gáztárolókkal, amely tárolók együttes kapacitása nagyobb, mint az említett tagállam éves gázfogyasztása, az említett tárolókhoz hozzáférő és föld alatti gáztárolóval nem rendelkező tagállamok:

| a) | biztosítják, hogy a tárolási mennyiségek november 1-jéig legalább a tárolókapacitás előző öt évre vonatkozó átlagos kihasználtságának megfeleljenek, amely többek között a tároló helye szerinti tagállomokból származó, a kitárolási idény alatti, az előző öt éves időszak alatti áramlások figyelembevételével kerül meghatározásra; vagy |
| --- | --- |

a)

biztosítják, hogy a tárolási mennyiségek november 1-jéig legalább a tárolókapacitás előző öt évre vonatkozó átlagos kihasználtságának megfeleljenek, amely többek között a tároló helye szerinti tagállomokból származó, a kitárolási idény alatti, az előző öt éves időszak alatti áramlások figyelembevételével kerül meghatározásra; vagy

| b) | igazolják, hogy az a) pont szerinti kötelezettség hatálya alá tartozó mennyiséggel egyenértékű tárolókapacitás lekötésre került. |
| --- | --- |

b)

igazolják, hogy az a) pont szerinti kötelezettség hatálya alá tartozó mennyiséggel egyenértékű tárolókapacitás lekötésre került.

Ha a föld alatti gáztárolóval nem rendelkező tagállam igazolni tudja, hogy az első albekezdés a) pontja szerinti kötelezettség hatálya alá tartozó mennyiséggel egyenértékű tárolókapacitás lekötésre került, az (1) bekezdés alkalmazandó.

Az e bekezdés szerinti kötelezettségnek az érintett tagállam előző öt évre vonatkozó átlagos éves gázfogyasztásának a 15 %-ára kell korlátozódnia.

(6)   Amennyiben az Ib. melléklet másként nem rendelkezik, az (5) bekezdés hatálya alá nem tartozó, egy tagállamban található, de egy másik tagállam területével közvetlen összeköttetésben álló föld alatti gáztárolók esetében az említett másik tagállamnak biztosítania kell, hogy a tárolási mennyiségek november 1-jéig legalább az adott határkeresztező ponton az előző öt évben lekötött tárolókapacitás átlagának megfeleljenek.

6d. cikk

Nyomon követés és végrehajtás

(1)   A tárolásirendszer-üzemeltetők jelentést tesznek az érintett föld alatti gáztárolók helye szerinti tagállam illetékes hatóságának, valamint adott esetben az említett tagállam által kijelölt szervezetnek (a továbbiakban: a kijelölt szervezet) a feltöltési szintről a következők szerint:

| a) | 2022-re vonatkozóan az Ia. mellékletben meghatározott valamennyi köztes célérték esetében; és |
| --- | --- |

a)

2022-re vonatkozóan az Ia. mellékletben meghatározott valamennyi köztes célérték esetében; és

| b) | 2023-tól: a 6a. cikk (4) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően. |
| --- | --- |

b)

2023-tól: a 6a. cikk (4) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően.

(2)   A tagállamok illetékes hatósága, valamint adott esetben a kijelölt szervezete minden hónap végén nyomon követi a területükön található föld alatti gáztárolók feltöltési szintjét, és az eredményekről indokolatlan késedelem nélkül jelentést tesznek a Bizottságnak.

A Bizottság adott esetben felkérheti az Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynökségét (ACER), hogy nyújtson segítséget a nyomon követésben.

(3)   A tagállamok illetékes hatósága, valamint adott esetben kijelölt szervezete által szolgáltatott információk alapján a Bizottság rendszeresen jelentést tesz a GCG-nek.

(4)   A GCG segítséget nyújt a Bizottságnak a feltöltési ütemtervek és célértékek nyomon követésében, és iránymutatást dolgoz ki a Bizottság számára a megfelelés biztosításához szükséges intézkedésekről azon esetekre, amikor a tagállamok elmaradnak a feltöltési ütemtervben szereplő céloktól vagy nem teljesítik a feltöltési célértékeket.

(5)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a feltöltési ütemtervek és a feltöltési célértékek teljesítése érdekében, valamint azért, hogy a piaci szereplőkkel szemben érvényesítsék az említett ütemtervek és célértékek teljesítéséhez szükséges tárolási kötelezettségeket, többek között az érintett piaci szereplőkre kiszabott, kellően visszatartó erejű szankciók és bírságok útján.

A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot az e bekezdés alapján hozott végrehajtási intézkedésekről.

(6)   Amennyiben érzékeny üzleti információk megosztására van szükség, a Bizottság a GCG üléseit önmagára és a tagállamokra korlátozott formációban hívhatja össze.

(7)   A megosztott információknak az e rendeletnek való megfelelés nyomon követéséhez szükséges mértékre kell korlátozódniuk.

A Bizottság, a nemzeti szabályozó hatóságok és a tagállamok megőrzik a kötelezettségeik teljesítésének céljára kapott, üzleti szempontból érzékeny információk bizalmas jellegét.

(*1)  A Bizottság (EU) 2017/459 rendelete (2017. március 16.) a földgázszállító rendszerekben alkalmazott kapacitásallokációs mechanizmusokat szabályozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról és a 984/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 72., 2017.3.17., 1. o.)."

*1

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.)."

*2

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/869 rendelete (2022. május 30.) a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról, a 715/2009/EK, az (EU) 2019/942 és az (EU) 2019/943 rendelet, továbbá a 2009/73/EK és az (EU) 2019/944 irányelv módosításáról, valamint a 347/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 152., 2022.6.3., 45. o.).”
  "

*3

| 3. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az ENTSOG 2022. szeptember 1-jéig az egész Unióra kiterjedő szimulációt végez a földgázellátási zavarokat és a gázinfrastruktúra működésének zavarait leíró forgatókönyvek alapján, többek között olyan forgatókönyvek alapján is, amelyek egy egyetlen ellátási forrás tartós zavarát írják le. A szimulációnak a vészhelyzeti földgázellátási folyosók azonosítását és értékelését is magában kell foglalnia és meg kell állapítania, hogy mely tagállamok tudják kezelni az azonosított – többek között az LNG-re vonatkozó – kockázatokat. A földgázellátási zavarokat és az infrastruktúra működésének zavarait leíró forgatókönyveket és a szimuláció módszertanát az ENTSOG határozza meg a GCG-vel együttműködésben. Az ENTSOG-nak megfelelő szintű átláthatóságot kell biztosítania, továbbá hozzáférést kell nyújtania az általa a forgatókönyvek elkészítésekor használt modellezési feltételezésekhez. A földgázellátási zavarokat és az infrastruktúra működésének zavarait leíró forgatókönyvek egész Unióra kiterjedő szimulációját négyévente meg kell ismételni, kivéve, ha a körülmények ennél gyakoribb naprakésszé tételt tesznek szükségessé.”; |
| --- | --- | --- |

3.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az ENTSOG 2022. szeptember 1-jéig az egész Unióra kiterjedő szimulációt végez a földgázellátási zavarokat és a gázinfrastruktúra működésének zavarait leíró forgatókönyvek alapján, többek között olyan forgatókönyvek alapján is, amelyek egy egyetlen ellátási forrás tartós zavarát írják le. A szimulációnak a vészhelyzeti földgázellátási folyosók azonosítását és értékelését is magában kell foglalnia és meg kell állapítania, hogy mely tagállamok tudják kezelni az azonosított – többek között az LNG-re vonatkozó – kockázatokat. A földgázellátási zavarokat és az infrastruktúra működésének zavarait leíró forgatókönyveket és a szimuláció módszertanát az ENTSOG határozza meg a GCG-vel együttműködésben. Az ENTSOG-nak megfelelő szintű átláthatóságot kell biztosítania, továbbá hozzáférést kell nyújtania az általa a forgatókönyvek elkészítésekor használt modellezési feltételezésekhez. A földgázellátási zavarokat és az infrastruktúra működésének zavarait leíró forgatókönyvek egész Unióra kiterjedő szimulációját négyévente meg kell ismételni, kivéve, ha a körülmények ennél gyakoribb naprakésszé tételt tesznek szükségessé.”;

| b) | a (4) bekezdés az alábbi ponttal egészül ki:






  „g) | figyelembe véve az egyetlen ellátási forrás tartós zavarára vonatkozó forgatókönyveket.”. |
| --- | --- | --- |

b)

a (4) bekezdés az alábbi ponttal egészül ki:

„g)

figyelembe véve az egyetlen ellátási forrás tartós zavarára vonatkozó forgatókönyveket.”.

| 4. | A 16. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   A tagállamoknak az e rendelet szerinti tárolási kötelezettségeik teljesítését az Unióban található földgáztárolók igénybevételével kell biztosítaniuk. A tagállamok és az Energiaközösség szerződő felei közötti együttműködés azonban kiterjedhet olyan önkéntes megállapodásokra is, melyek értelmében az Energiaközösség szerződő felei által biztosított tárolókapacitást a tagállamok igénybe vehetik további gázmennyiség tárolására.” |
| --- | --- |

4.

A 16. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A tagállamoknak az e rendelet szerinti tárolási kötelezettségeik teljesítését az Unióban található földgáztárolók igénybevételével kell biztosítaniuk. A tagállamok és az Energiaközösség szerződő felei közötti együttműködés azonban kiterjedhet olyan önkéntes megállapodásokra is, melyek értelmében az Energiaközösség szerződő felei által biztosított tárolókapacitást a tagállamok igénybe vehetik további gázmennyiség tárolására.”

| 5. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „17a. cikk
  A Bizottság általi jelentéstétel

  (1)   A Bizottság 2023. február 28-ig, majd azt követően évente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely a következőket tartalmazza:






  a) | a tagállamok által a tárolási kötelezettségek teljesítése érdekében hozott intézkedések áttekintése; |
| --- | --- | --- |

5.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„17a. cikk

A Bizottság általi jelentéstétel

(1)   A Bizottság 2023. február 28-ig, majd azt követően évente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely a következőket tartalmazza:

a)

a tagállamok által a tárolási kötelezettségek teljesítése érdekében hozott intézkedések áttekintése;

| b) | a 715/2009/EK rendelet 3a. cikkében meghatározott tanúsítási eljáráshoz szükséges időnek az áttekintése; |
| --- | --- |

b)

a 715/2009/EK rendelet 3a. cikkében meghatározott tanúsítási eljáráshoz szükséges időnek az áttekintése;

| c) | a feltöltési ütemterveknek és a feltöltési célértékeknek való megfelelés biztosítása érdekében a Bizottság által kért intézkedéseknek az áttekintése; |
| --- | --- |

c)

a feltöltési ütemterveknek és a feltöltési célértékeknek való megfelelés biztosítása érdekében a Bizottság által kért intézkedéseknek az áttekintése;

| d) | e rendelet gázárakra gyakorolt lehetséges hatásainak, valamint a 6b. cikk (4) bekezdésével összefüggésben a potenciális gázmegtakarításoknak az elemzése.” |
| --- | --- |

d)

e rendelet gázárakra gyakorolt lehetséges hatásainak, valamint a 6b. cikk (4) bekezdésével összefüggésben a potenciális gázmegtakarításoknak az elemzése.”

| 6. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „18a. cikk
  A bizottsági eljárás

  (1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) értelmében vett bizottságnak minősül.


  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.



  (*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”
  " |
| --- | --- |

6.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„18a. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).”
  "

*4

| 7. | A 20. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(4)   A 6a–6d. cikk Írországra, Ciprusra és Máltára mindaddig nem alkalmazandó, amíg azok nem állnak közvetlen összeköttetésben más tagállamok összekapcsolt gázrendszerével.” |
| --- | --- |

7.

A 20. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A 6a–6d. cikk Írországra, Ciprusra és Máltára mindaddig nem alkalmazandó, amíg azok nem állnak közvetlen összeköttetésben más tagállamok összekapcsolt gázrendszerével.”

| 8. | A 22. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A 2. cikk 27–31. pontját, a 6a–6d. cikket, a 16. cikk (3) bekezdését, a 17a. cikket, a 18a. cikket, a 20. cikk (4) bekezdését és az Ia. és Ib. mellékletet 2025. december 31-ig kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

8.

A 22. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

„A 2. cikk 27–31. pontját, a 6a–6d. cikket, a 16. cikk (3) bekezdését, a 17a. cikket, a 18a. cikket, a 20. cikk (4) bekezdését és az Ia. és Ib. mellékletet 2025. december 31-ig kell alkalmazni.”

| 9. | Az e rendelet mellékletében szereplő szöveg Ia. és Ib. mellékletként kerül beillesztésre. |
| --- | --- |

9.

Az e rendelet mellékletében szereplő szöveg Ia. és Ib. mellékletként kerül beillesztésre.

2. cikk

A 715/2009/EK rendelet módosításai

A 715/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „3a. cikk
  A tárolásirendszer-üzemeltetők tanúsítása

  (1)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy minden egyes tárolásirendszer-üzemeltetőt, beleértve a valamely szállításirendszer-üzemeltető irányítása alatt álló tárolásirendszer-üzemeltetőket is, az e cikkben meghatározott eljárással összhangban tanúsítson a nemzeti szabályozó hatóság vagy az érintett tagállam által az (EU) 2017/1938 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*5) 3. cikkének (2) bekezdése szerint kijelölt más illetékes hatóság (a továbbiakban bármelyik esetben: a tanúsító hatóság).
  E cikket azokra a szállításirendszer-üzemeltetők irányítása alatt álló tárolásirendszer-üzemeltetőkre is alkalmazni kell, amelyeket a 2009/73/EK irányelv 9., 10. és 11. cikkében meghatározott szétválasztási szabályok alapján már tanúsítottak.


  (2)   A tanúsító hatóság 2023. február 1-ig vagy a (9) bekezdés szerinti értesítés kézhezvételételének a napjától számított 150 munkanapon belül tanúsítási határozattervezetet tesz közzé a 3,5 TWh-nál nagyobb kapacitású föld alatti gáztárolókat működtető tárolásirendszer-üzemeltetők tekintetében, amennyiben a tárolók összessége – a tárolásirendszer-üzemeltetők számától függetlenül – 2021. március 31-én és 2022. március 31-én a maximális kapacitásuk átlagosan 30 %-ánál alacsonyabb szintig voltak feltöltve.
  Az első albekezdésben említett tárolásirendszer-üzemeltetők tekintetében a tanúsító hatóság minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy a tanúsítási határozattervezetet 2022. november 1-jéig közzétegye.
  Minden egyéb tárolásirendszer-üzemeltető esetében a tanúsító hatóságnak 2024. január 2-ig, illetve a (8) vagy a (9) bekezdés szerinti értesítés kézhezvételételének a napjától számított 18 hónapon belül kell tanúsítási határozattervezetet közzétennie.


  (3)   Az uniós energiaellátás biztonságát érintő kockázatok mérlegelése során a tanúsító hatóság figyelembe veszi a földgázellátás biztonságát nemzeti, regionális vagy uniós szinten fenyegető, többek között az alábbiakból eredő összes kockázatot, valamint az ilyen kockázatok bármely enyhítését:






  a) | tulajdonosi helyzet, az ellátás alakulása vagy egyéb olyan üzleti kapcsolatok, amelyek negatívan befolyásolhatják a tárolásirendszer-üzemeltetőnek a föld alatti gáztároló feltöltésére való képességét, illetve az arra vonatkozó ösztönzőket; |
| --- | --- | --- |

1.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„3a. cikk

A tárolásirendszer-üzemeltetők tanúsítása

(1)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy minden egyes tárolásirendszer-üzemeltetőt, beleértve a valamely szállításirendszer-üzemeltető irányítása alatt álló tárolásirendszer-üzemeltetőket is, az e cikkben meghatározott eljárással összhangban tanúsítson a nemzeti szabályozó hatóság vagy az érintett tagállam által az (EU) 2017/1938 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*5) 3. cikkének (2) bekezdése szerint kijelölt más illetékes hatóság (a továbbiakban bármelyik esetben: a tanúsító hatóság).

E cikket azokra a szállításirendszer-üzemeltetők irányítása alatt álló tárolásirendszer-üzemeltetőkre is alkalmazni kell, amelyeket a 2009/73/EK irányelv 9., 10. és 11. cikkében meghatározott szétválasztási szabályok alapján már tanúsítottak.

(2)   A tanúsító hatóság 2023. február 1-ig vagy a (9) bekezdés szerinti értesítés kézhezvételételének a napjától számított 150 munkanapon belül tanúsítási határozattervezetet tesz közzé a 3,5 TWh-nál nagyobb kapacitású föld alatti gáztárolókat működtető tárolásirendszer-üzemeltetők tekintetében, amennyiben a tárolók összessége – a tárolásirendszer-üzemeltetők számától függetlenül – 2021. március 31-én és 2022. március 31-én a maximális kapacitásuk átlagosan 30 %-ánál alacsonyabb szintig voltak feltöltve.

Az első albekezdésben említett tárolásirendszer-üzemeltetők tekintetében a tanúsító hatóság minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy a tanúsítási határozattervezetet 2022. november 1-jéig közzétegye.

Minden egyéb tárolásirendszer-üzemeltető esetében a tanúsító hatóságnak 2024. január 2-ig, illetve a (8) vagy a (9) bekezdés szerinti értesítés kézhezvételételének a napjától számított 18 hónapon belül kell tanúsítási határozattervezetet közzétennie.

(3)   Az uniós energiaellátás biztonságát érintő kockázatok mérlegelése során a tanúsító hatóság figyelembe veszi a földgázellátás biztonságát nemzeti, regionális vagy uniós szinten fenyegető, többek között az alábbiakból eredő összes kockázatot, valamint az ilyen kockázatok bármely enyhítését:

a)

tulajdonosi helyzet, az ellátás alakulása vagy egyéb olyan üzleti kapcsolatok, amelyek negatívan befolyásolhatják a tárolásirendszer-üzemeltetőnek a föld alatti gáztároló feltöltésére való képességét, illetve az arra vonatkozó ösztönzőket;

| b) | az Uniónak a nemzetközi jogból eredő, harmadik ország tekintetében fennálló jogai és kötelezettségei, beleértve azokat az egy vagy több harmadik országgal kötött megállapodásokat is, amelyekben az Unió részes fél, és amelyek foglalkoznak az energiaellátás biztonságának kérdéseivel; |
| --- | --- |

b)

az Uniónak a nemzetközi jogból eredő, harmadik ország tekintetében fennálló jogai és kötelezettségei, beleértve azokat az egy vagy több harmadik országgal kötött megállapodásokat is, amelyekben az Unió részes fél, és amelyek foglalkoznak az energiaellátás biztonságának kérdéseivel;

| c) | az érintett tagállamoknak egy harmadik országgal szemben fennálló, az adott harmadik országgal vagy országokkal az érintett tagállam által kötött megállapodásokból eredő jogai és kötelezettségei, amennyiben az említett megállapodások megfelelnek az uniós jognak; vagy |
| --- | --- |

c)

az érintett tagállamoknak egy harmadik országgal szemben fennálló, az adott harmadik országgal vagy országokkal az érintett tagállam által kötött megállapodásokból eredő jogai és kötelezettségei, amennyiben az említett megállapodások megfelelnek az uniós jognak; vagy

| d) | az ügyben releváns bármely egyéb konkrét tény és körülmény. |
| --- | --- |

d)

az ügyben releváns bármely egyéb konkrét tény és körülmény.

(4)   A tanúsító hatóságnak meg kell tagadnia a tanúsítást, ha arra a megállapításra jut, hogy a tárolásirendszer-üzemeltető felett a 2009/73/EK irányelv 9. cikke szerint közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorló vagy azzal kapcsolatban bármely jogot gyakorló személy veszélyeztetheti az Unió vagy bármely tagállam energiaellátásának a biztonságát vagy alapvető biztonsági érdekeit. A szabályozó hatóság ehelyett olyan feltételek figyelembevétele mellett is közzétehet tanúsítási határozatot, amelyek garantálják azon kockázatok kellő szintű enyhítését, amelyek negatívan befolyásolhatják a föld alatti gáztárolók feltöltését, feltéve, hogy hatékony végrehajtás és nyomon követés révén teljes mértékben biztosítható a feltételek gyakorlati megvalósíthatósága. E feltételek közé tartozhat különösen annak megkövetelése a tárolási rendszer tulajdonosától vagy a tárolásirendszer-üzemeltetőtől, hogy ruházza át a tárolási rendszer kezelését.

(5)   Amennyiben a tanúsító hatóság megállapítja, hogy a földgázellátást érintő kockázatok a (4) bekezdés szerinti feltételek előírásával – ideértve annak megkövetelését is a tárolási rendszer tulajdonosától vagy a tárolásirendszer-üzemeltetőtől, hogy ruházza át a tárolási rendszer irányítását – nem enyhíthetők, és ezért megtagadja a tanúsítást, a hatóság köteles:

| a) | megkövetelni a tárolási rendszer tulajdonosától vagy a tárolásirendszer-üzemeltetőtől, illetve minden olyan személytől, aki a megítélése szerint veszélyeztetheti az energiaellátás biztonságát, illetve az Unió vagy bármely tagállam alapvető biztonsági érdekeit, hogy mondjon le a tárolási rendszer tulajdoni vagy a tárolásirendszer-üzemeltetés tulajdoni részesedéséről vagy jogairól, erre határidőt állapítva meg; |
| --- | --- |

a)

megkövetelni a tárolási rendszer tulajdonosától vagy a tárolásirendszer-üzemeltetőtől, illetve minden olyan személytől, aki a megítélése szerint veszélyeztetheti az energiaellátás biztonságát, illetve az Unió vagy bármely tagállam alapvető biztonsági érdekeit, hogy mondjon le a tárolási rendszer tulajdoni vagy a tárolásirendszer-üzemeltetés tulajdoni részesedéséről vagy jogairól, erre határidőt állapítva meg;

| b) | adott esetben ideiglenes intézkedéseket elrendelni annak biztosítása érdekében, hogy az említett személy a részesedésük vagy jogaik elidegenítéséig ne gyakorolhassanak irányítást az adott tárolási rendszer tulajdonosa vagy tárolásirendszer-üzemeltető felett és ne gyakorolhassanak jogokat azzal kapcsolatban; valamint |
| --- | --- |

b)

adott esetben ideiglenes intézkedéseket elrendelni annak biztosítása érdekében, hogy az említett személy a részesedésük vagy jogaik elidegenítéséig ne gyakorolhassanak irányítást az adott tárolási rendszer tulajdonosa vagy tárolásirendszer-üzemeltető felett és ne gyakorolhassanak jogokat azzal kapcsolatban; valamint

| c) | a nemzeti joggal összhangban a megfelelő kompenzációs intézkedésekről rendelkezni. |
| --- | --- |

c)

a nemzeti joggal összhangban a megfelelő kompenzációs intézkedésekről rendelkezni.

(6)   A tanúsító hatóság haladéktalanul értesíti a Bizottságot a tanúsítási határozattervezetéről, valamennyi releváns információval együtt.

A Bizottság a tanúsítási határozattervezetről az értesítéstől számított 25 munkanapon belül véleményt küld a tanúsító hatóságnak. A tanúsító hatóság teljes mértékben figyelembe veszi a Bizottság véleményét.

(7)   A tanúsító hatóság a Bizottság véleményének kézhezvételét követő 25 munkanapon belül közzéteszi határozatát.

(8)   Az újonnan épített föld alatti gáztárolók üzembe helyezését megelőzően a tárolásirendszer-üzemeltetőt az (1)–(7) bekezdésnek megfelelően tanúsítani kell. A tárolásirendszer-üzemeltető értesíti a tanúsító hatóságot a földgáztároló üzembe helyezésére irányuló szándékáról.

(9)   A tárolásirendszer-üzemeltető értesíti az illetékes tanúsító hatóságot minden olyan tervezett ügyletről, amely szükségessé teheti az (1)-(4) bekezdésben meghatározott tanúsítási követelményeknek való megfelelés újraértékelését.

(10)   A tanúsító hatóságok folyamatosan nyomon követik, hogy a tárolásirendszer-üzemeltetők megfelelnek-e az (1)-(4) bekezdésben meghatározott tanúsítási követelményeknek. Az említett hatóságok a megfelelés újraértékelése érdekében tanúsítási eljárást indítanak bármely alábbi helyzetben:

| a) | a tárolásirendszer-üzemeltető (8) vagy (9) bekezdés szerinti értesítésének kézhezvételét követően; |
| --- | --- |

a)

a tárolásirendszer-üzemeltető (8) vagy (9) bekezdés szerinti értesítésének kézhezvételét követően;

| b) | saját kezdeményezésükre, amennyiben tudomásuk van arról, hogy a tárolásirendszer-üzemeltető feletti jogok vagy befolyás terén tervezett változtatás az (1), (2) és (3) bekezdés követelményeinek való meg nem feleléshez vezethet; |
| --- | --- |

b)

saját kezdeményezésükre, amennyiben tudomásuk van arról, hogy a tárolásirendszer-üzemeltető feletti jogok vagy befolyás terén tervezett változtatás az (1), (2) és (3) bekezdés követelményeinek való meg nem feleléshez vezethet;

| c) | a Bizottság indokolt kérésére. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság indokolt kérésére.

(11)   A tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak annak érdekében, hogy saját területükön biztosítsák a föld alatti gáztárolók folyamatos üzemeltetését. Az említett föld alatti gáztárolók csak abban az esetben szüntethetik be működésüket, ha nem teljesülnek a műszaki és biztonsági követelmények, vagy ha a tanúsító hatóság az által elvégzett értékelést követően, figyelembe véve a földgázpiaci ENTSO véleményét, megállapítja, hogy a működés említett beszüntetése nem gyengítené a földgázellátás biztonságát sem uniós, sem nemzeti szinten.

Adott esetben, ha a működés beszüntetését nem engedélyezték, megfelelő kompenzációs intézkedéseket kell hozni.

(12)   A Bizottság iránymutatást adhat e cikk alkalmazását illetően.

(13)   Ez a cikk nem alkalmazandó az LNG-létesítmények tárolásra szolgáló részeire.

(*5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1938 rendelete (2017. október 25.) a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 994/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 280., 2017.10.28., 1. o.).”
  "

*5

| 2. | A 13. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   A nemzeti szabályozó hatóság legfeljebb 100 %-os kedvezményt alkalmazhat a kapacitásalapú szállítási és elosztási díjakra a föld alatti gáztárolók és LNG-létesítmények betáplálási pontjain és kiadási pontjain, kivéve, ha és amilyen mértékben az említett tároló egynél több szállító- vagy elosztóhálózathoz csatlakozik, és versenyhelyzetben van egy rendszerösszekötési ponttal.
  Ez a bekezdés 2025. december 31-ig alkalmazandó.” |
| --- | --- |

2.

A 13. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A nemzeti szabályozó hatóság legfeljebb 100 %-os kedvezményt alkalmazhat a kapacitásalapú szállítási és elosztási díjakra a föld alatti gáztárolók és LNG-létesítmények betáplálási pontjain és kiadási pontjain, kivéve, ha és amilyen mértékben az említett tároló egynél több szállító- vagy elosztóhálózathoz csatlakozik, és versenyhelyzetben van egy rendszerösszekötési ponttal.

Ez a bekezdés 2025. december 31-ig alkalmazandó.”

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos La

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 29-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

F. RIESTER

---

(1)  
  2022. május 18-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2022. június 23-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és Tanács 2022. június 28-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1938 rendelete (2017. október 25.) a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 994/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 280., 2017.10.28., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2017/459 rendelete (2017. március 16.) a földgázszállító rendszerekben alkalmazott kapacitásallokációs mechanizmusokat szabályozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról és a 984/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 72., 2017.3.17., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 2008/114/EK irányelve (2008. december 8.) az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről (HL L 345., 2008.12.23., 75. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 715/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 36. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

„Ia. melléklet (1)

A föld alatti gáztárolókkal rendelkező tagállamokra 2022-ben vonatkozó feltöltési ütemterv köztes célértékekkel és feltöltési célérték

| Tagállam | Augusztus 1.: köztes célérték | Szeptember 1.: köztes célérték | Október 1.: köztes célérték | November 1.: feltöltési célérték |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | 49 % | 60 % | 70 % | 80 % |
| BE | 49 % | 62 % | 75 % | 80 % |
| BG | 49 % | 61 % | 75 % | 80 % |
| CZ | 60 % | 67 % | 74 % | 80 % |
| DE | 45 % | 53 % | 80 % | 80 % |
| DK | 61 % | 68 % | 74 % | 80 % |
| ES | 71 % | 74 % | 77 % | 80 % |
| FR | 52 % | 65 % | 72 % | 80 % |
| HR | 49 % | 60 % | 70 % | 80 % |
| HU | 51 % | 60 % | 70 % | 80 % |
| IT | 58 % | 66 % | 73 % | 80 % |
| LV | 57 % | 65 % | 72 % | 80 % |
| NL | 54 % | 62 % | 71 % | 80 % |
| PL | 80 % | 80 % | 80 % | 80 % |
| PT | 72 % | 75 % | 77 % | 80 % |
| RO | 46 % | 57 % | 66 % | 80 % |
| SE | 40 % | 53 % | 67 % | 80 % |
| SK | 49 % | 60 % | 70 % | 80 % |

Tagállam

Augusztus 1.: köztes célérték

Szeptember 1.: köztes célérték

Október 1.: köztes célérték

November 1.: feltöltési célérték

AT

49 %

60 %

70 %

80 %

BE

49 %

62 %

75 %

80 %

BG

49 %

61 %

75 %

80 %

CZ

60 %

67 %

74 %

80 %

DE

45 %

53 %

80 %

80 %

DK

61 %

68 %

74 %

80 %

ES

71 %

74 %

77 %

80 %

FR

52 %

65 %

72 %

80 %

HR

49 %

60 %

70 %

80 %

HU

51 %

60 %

70 %

80 %

IT

58 %

66 %

73 %

80 %

LV

57 %

65 %

72 %

80 %

NL

54 %

62 %

71 %

80 %

PL

80 %

80 %

80 %

80 %

PT

72 %

75 %

77 %

80 %

RO

46 %

57 %

66 %

80 %

SE

40 %

53 %

67 %

80 %

SK

49 %

60 %

70 %

80 %

Ib. melléklet

A feltöltési célértékkel és a feltöltési ütemtervvel kapcsolatos közös felelősség

A 6a. cikk szerinti feltöltési célérték és feltöltési ütemterv tekintetében, a Németországi Szövetségi Köztársaság és az Osztrák Köztársaság közösen vállal felelősséget a Haidach és a 7Fields földgáztárolók vonatkozásában. A Németországi Szövetségi Köztársaság és az Osztrák Köztársaság említett felelősségvállalásának pontos aránya és mértéke az említett tagállamok közötti kétoldalú megállapodás tárgyát képezi.

---

(1)  E mellékletre az egyes tagállamoknak az e rendelet és különösen a 6a., 6b. és 6c. cikk szerint fennálló arányos kötelezettségei vonatkoznak.

1

A 6a. cikk (2) bekezdésének hatálya alá tartozó tagállamok esetében az arányos köztes célértéket úgy kell kiszámítani, hogy a táblázatban feltüntetett értéket meg kell szorozni a 35%-os korláttal, és az eredményt el kell osztani 80%-kal.

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/34

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/1033 RENDELETE

(2022. június 29.)

az 1305/2013/EU rendeletnek az Ukrajna elleni orosz invázió hatására adott válaszként az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) keretében rendkívüli ideiglenes támogatás nyújtását célzó egyedi intézkedés tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A mezőgazdasági termelőket és a vidéki vállalkozásokat az Unióban példátlan módon érintették az Ukrajna elleni orosz invázió következményei. Az inputárak emelkedése – különösen az energia, a műtrágya és a takarmány esetében – gazdasági zavarokat idézett elő az uniós mezőgazdasági ágazatban és a vidéki közösségekben, valamint likviditási problémákat okozott a mezőgazdasági termelőknek és a mezőgazdasági termékek feldolgozásával, forgalmazásával vagy fejlesztésével foglalkozó vidéki kisvállalkozásoknak. Ezáltal egy olyan rendkívüli helyzet állt elő, amelyet egy új rendkívüli intézkedéssel szükséges kezelni. |
| --- | --- |

(1)

A mezőgazdasági termelőket és a vidéki vállalkozásokat az Unióban példátlan módon érintették az Ukrajna elleni orosz invázió következményei. Az inputárak emelkedése – különösen az energia, a műtrágya és a takarmány esetében – gazdasági zavarokat idézett elő az uniós mezőgazdasági ágazatban és a vidéki közösségekben, valamint likviditási problémákat okozott a mezőgazdasági termelőknek és a mezőgazdasági termékek feldolgozásával, forgalmazásával vagy fejlesztésével foglalkozó vidéki kisvállalkozásoknak. Ezáltal egy olyan rendkívüli helyzet állt elő, amelyet egy új rendkívüli intézkedéssel szükséges kezelni.

| (2) | Az Ukrajna elleni orosz invázió uniós mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazatra gyakorolt hatására válaszként ennek a rendeletnek egy olyan új rendkívüli és ideiglenes intézkedést kell előírnia, amely kezeli azokat a likviditási problémákat, amelyek veszélyeztetik a mezőgazdasági tevékenységek és a mezőgazdasági termékek feldolgozásával, forgalmazásával vagy fejlesztésével foglalkozó kisvállalkozások folytonosságát. |
| --- | --- |

(2)

Az Ukrajna elleni orosz invázió uniós mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazatra gyakorolt hatására válaszként ennek a rendeletnek egy olyan új rendkívüli és ideiglenes intézkedést kell előírnia, amely kezeli azokat a likviditási problémákat, amelyek veszélyeztetik a mezőgazdasági tevékenységek és a mezőgazdasági termékek feldolgozásával, forgalmazásával vagy fejlesztésével foglalkozó kisvállalkozások folytonosságát.

| (3) | Az agrár-élelmiszeripari vállalkozások versenyképességének és a mezőgazdasági üzemek életképességének az Unióban történő biztosítását célzó, az e rendelet által előírt intézkedés szerinti támogatásnak a rendelkezésre álló forrásokat az Ukrajna elleni orosz invázió következményei által leginkább sújtott kedvezményezettekre kell összpontosítania, valamint objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján kell odaítélni. A mezőgazdasági termelők esetében lehetővé kell tenni, hogy az említett kritériumok közé a termelési ágazatok, gazdaságtípusok vagy mezőgazdasági üzemszerkezetek, valamint a kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k) esetében az ágazatok, tevékenységtípusok, régiótípusok vagy egyéb sajátos tényezők tartozzanak. |
| --- | --- |

(3)

Az agrár-élelmiszeripari vállalkozások versenyképességének és a mezőgazdasági üzemek életképességének az Unióban történő biztosítását célzó, az e rendelet által előírt intézkedés szerinti támogatásnak a rendelkezésre álló forrásokat az Ukrajna elleni orosz invázió következményei által leginkább sújtott kedvezményezettekre kell összpontosítania, valamint objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján kell odaítélni. A mezőgazdasági termelők esetében lehetővé kell tenni, hogy az említett kritériumok közé a termelési ágazatok, gazdaságtípusok vagy mezőgazdasági üzemszerkezetek, valamint a kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k) esetében az ágazatok, tevékenységtípusok, régiótípusok vagy egyéb sajátos tényezők tartozzanak.

| (4) | Az uniós mezőgazdasági szektort jelenleg sújtó súlyos válság megerősíti, hogy a jövőbeli válságokra való jobb felkészülés érdekében fel kell gyorsítani a fenntarthatóságra való átállást. Az e rendelet által előírt intézkedés szerinti támogatás ezért nem vezethet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) hozzájárulásból az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 59. cikkének (6) bekezdésében említett intézkedésekre elkülönített teljes rész csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(4)

Az uniós mezőgazdasági szektort jelenleg sújtó súlyos válság megerősíti, hogy a jövőbeli válságokra való jobb felkészülés érdekében fel kell gyorsítani a fenntarthatóságra való átállást. Az e rendelet által előírt intézkedés szerinti támogatás ezért nem vezethet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) hozzájárulásból az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 59. cikkének (6) bekezdésében említett intézkedésekre elkülönített teljes rész csökkentéséhez.

| (5) | Az e rendelet által előírt intézkedés sürgősségéből, valamint ideiglenes és rendkívüli jellegéből adódóan egyszeri kifizetésről kell rendelkezni és meg kell határozni az intézkedés alkalmazásának végső időpontját. Meg kell felelni annak az elvnek is, hogy a Bizottság általi kifizetéseket a költségvetési előirányzatokkal összhangban és a rendelkezésre álló források függvényében kell teljesíteni. |
| --- | --- |

(5)

Az e rendelet által előírt intézkedés sürgősségéből, valamint ideiglenes és rendkívüli jellegéből adódóan egyszeri kifizetésről kell rendelkezni és meg kell határozni az intézkedés alkalmazásának végső időpontját. Meg kell felelni annak az elvnek is, hogy a Bizottság általi kifizetéseket a költségvetési előirányzatokkal összhangban és a rendelkezésre álló források függvényében kell teljesíteni.

| (6) | Annak érdekében, hogy a legsúlyosabban érintett mezőgazdasági termelők, illetve kkv-k nagyobb támogatásban részesülhessenek, helyénvaló lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján, például bizonyos tartományok vagy átfogó kategóriák meghatározásával, kiigazítsák a támogatható kedvezményezettek bizonyos kategóriáira vonatkozó egyösszegű kifizetéseket. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a legsúlyosabban érintett mezőgazdasági termelők, illetve kkv-k nagyobb támogatásban részesülhessenek, helyénvaló lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján, például bizonyos tartományok vagy átfogó kategóriák meghatározásával, kiigazítsák a támogatható kedvezményezettek bizonyos kategóriáira vonatkozó egyösszegű kifizetéseket.

| (7) | Annak érdekében, hogy az e rendelet által előírt intézkedéshez a megfelelő forrásokat a vidékfejlesztési programok egyéb célkitűzéseinek veszélyeztetése nélkül lehessen biztosítani, meg kell határozni az említett intézkedéshez történő uniós hozzájárulás maximális arányát. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy az e rendelet által előírt intézkedéshez a megfelelő forrásokat a vidékfejlesztési programok egyéb célkitűzéseinek veszélyeztetése nélkül lehessen biztosítani, meg kell határozni az említett intézkedéshez történő uniós hozzájárulás maximális arányát.

| (8) | Az 1305/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Az 1305/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Tekintettel az Ukrajna elleni orosz invázióra, valamint az invázió által az uniós mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazatra gyakorolt hatás kezelésének sürgősségére, helyénvalónak tűnik a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében előírt, nyolchetes időszak alóli kivétellel élni. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel az Ukrajna elleni orosz invázióra, valamint az invázió által az uniós mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazatra gyakorolt hatás kezelésének sürgősségére, helyénvalónak tűnik a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében előírt, nyolchetes időszak alóli kivétellel élni.

| (10) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen az Ukrajna elleni orosz invázió hatása által az uniós mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazatban kialakult rendkívüli helyzet kezelését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az EUSZ 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(10)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen az Ukrajna elleni orosz invázió hatása által az uniós mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazatban kialakult rendkívüli helyzet kezelését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az EUSZ 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (11) | Tekintettel az Ukrajna elleni orosz inváziónak az uniós mezőgazdasági és élélmiszeripari ágazatra gyakorolt hatásával kapcsolatos helyzet sürgősségére, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(11)

Tekintettel az Ukrajna elleni orosz inváziónak az uniós mezőgazdasági és élélmiszeripari ágazatra gyakorolt hatásával kapcsolatos helyzet sürgősségére, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1305/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „39c. cikk
  Rendkívüli ideiglenes támogatás az Ukrajna elleni orosz invázió hatása által különösen érintett mezőgazdasági termelők és kkv-k számára

  (1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás az e cikkben meghatározott feltételek mellett sürgősségi segélyt nyújt az Ukrajna elleni orosz invázió hatása által különösen érintett mezőgazdasági termelőknek és kkv-knak üzleti tevékenységük folytonosságának biztosítása céljából.


  (2)   A támogatás mezőgazdasági termelőknek vagy – halászati termékek kivételével – az EUMSZ I. mellékletének hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékek vagy gyapot feldolgozásával, forgalmazásával vagy fejlesztésével foglalkozó kkv-knak nyújtható. A termelési folyamat eredménye olyan termék is lehet, amely nem tartozik az említett melléklet hatálya alá.


  (3)   A tagállamoknak a támogatással az Ukrajna elleni orosz invázió hatása által leginkább érintett kedvezményezetteket kell megcélozniuk objektív és megkülönböztetésmentes támogathatósági feltételeknek és – amennyiben az érintett tagállam megfelelőnek tekinti – kiválasztási kritériumoknak a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján történő meghatározásával. A tagállamok által nyújtott támogatásnak hozzá kell járulnia az élelmezésbiztonsághoz vagy a piaci egyensúlyhiányok kezeléséhez, és támogatnia kell azokat a mezőgazdasági termelőket vagy kkv-kat, akik vagy amelyek e célok elérése érdekében legalább egyet folytatnak a következő tevékenységek közül:






  a) | körforgásos gazdaság; |
| --- | --- | --- |

1.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„39c. cikk

Rendkívüli ideiglenes támogatás az Ukrajna elleni orosz invázió hatása által különösen érintett mezőgazdasági termelők és kkv-k számára

(1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás az e cikkben meghatározott feltételek mellett sürgősségi segélyt nyújt az Ukrajna elleni orosz invázió hatása által különösen érintett mezőgazdasági termelőknek és kkv-knak üzleti tevékenységük folytonosságának biztosítása céljából.

(2)   A támogatás mezőgazdasági termelőknek vagy – halászati termékek kivételével – az EUMSZ I. mellékletének hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékek vagy gyapot feldolgozásával, forgalmazásával vagy fejlesztésével foglalkozó kkv-knak nyújtható. A termelési folyamat eredménye olyan termék is lehet, amely nem tartozik az említett melléklet hatálya alá.

(3)   A tagállamoknak a támogatással az Ukrajna elleni orosz invázió hatása által leginkább érintett kedvezményezetteket kell megcélozniuk objektív és megkülönböztetésmentes támogathatósági feltételeknek és – amennyiben az érintett tagállam megfelelőnek tekinti – kiválasztási kritériumoknak a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján történő meghatározásával. A tagállamok által nyújtott támogatásnak hozzá kell járulnia az élelmezésbiztonsághoz vagy a piaci egyensúlyhiányok kezeléséhez, és támogatnia kell azokat a mezőgazdasági termelőket vagy kkv-kat, akik vagy amelyek e célok elérése érdekében legalább egyet folytatnak a következő tevékenységek közül:

a)

körforgásos gazdaság;

| b) | tápanyag-gazdálkodás; |
| --- | --- |

b)

tápanyag-gazdálkodás;

| c) | hatékony erőforrás-felhasználás; |
| --- | --- |

c)

hatékony erőforrás-felhasználás;

| d) | környezettudatos és éghajlatbarát termelési módszerek. |
| --- | --- |

d)

környezettudatos és éghajlatbarát termelési módszerek.

(4)   A támogatást 2023. október 15-ig fizetendő, egyösszegű kifizetés formájában kell nyújtani, az illetékes hatóság által 2023. március 31-ig jóváhagyott támogatás iránti kérelmek alapján. Az ezt követő visszatérítést a Bizottság a költségvetési előirányzatokkal összhangban és a rendelkezésre álló források függvényében teljesíti. A kifizetés szintje a kedvezményezettek kategóriái szerint, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokkal összhangban differenciálható.

(5)   A támogatás maximális összege mezőgazdasági termelőnként nem haladhatja meg a 15 000 EUR-t, kkv-nként pedig a 100 000 EUR-t.

(6)   Az e cikk szerinti támogatás nyújtásakor a tagállamoknak figyelembe kell venniük az egyéb nemzeti vagy uniós támogatási eszközök vagy magánkezdeményezések keretében az Ukrajna elleni orosz invázió hatására történő reagálás céljából nyújtott támogatást.”

| 2. | A 49. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A műveletek kiválasztásáért felelős tagállami hatóság biztosítja, hogy a műveletek kiválasztására – a 18. cikk (1) bekezdésének b) pontja, a 24. cikk (1) bekezdésének d) pontja, a 28–31., a 33., a 34. és a 36–39c. cikk szerinti műveletek kivételével – az e cikk (1) bekezdésében említett kiválasztási kritériumokkal összhangban, valamint átlátható és megfelelően dokumentált eljárásnak megfelelően kerüljön sor.” |
| --- | --- |

2.

A 49. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A műveletek kiválasztásáért felelős tagállami hatóság biztosítja, hogy a műveletek kiválasztására – a 18. cikk (1) bekezdésének b) pontja, a 24. cikk (1) bekezdésének d) pontja, a 28–31., a 33., a 34. és a 36–39c. cikk szerinti műveletek kivételével – az e cikk (1) bekezdésében említett kiválasztási kritériumokkal összhangban, valamint átlátható és megfelelően dokumentált eljárásnak megfelelően kerüljön sor.”

| 3. | Az 59. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(6b)   A 39c. cikk szerint nyújtott EMVA-támogatás nem haladhatja meg a vidékfejlesztési programhoz nyújtott, az I. melléklet második része által a 2021–2022-es időszakra előírt teljes EMVA-hozzájárulás 5 %-át.” |
| --- | --- |

3.

Az 59. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(6b)   A 39c. cikk szerint nyújtott EMVA-támogatás nem haladhatja meg a vidékfejlesztési programhoz nyújtott, az I. melléklet második része által a 2021–2022-es időszakra előírt teljes EMVA-hozzájárulás 5 %-át.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 29-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

F. RIESTER

---

(1)  
  2022. június 16-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2022. június 23-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022. június 28-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1305/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

3

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/37

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/1034 RENDELETE

(2022. június 29.)

a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/953 rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 21. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) meghatározza az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó keretet azzal a céllal, hogy megkönnyítse a birtokosai számára a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlását a Covid19-világjárvány idején. A rendelet hozzájárul továbbá a szabad mozgásra vonatkozó, a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban a tagállamok által bevezetett korlátozások fokozatos és koordinált módon történő feloldásának megkönnyítéséhez. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) meghatározza az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó keretet azzal a céllal, hogy megkönnyítse a birtokosai számára a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlását a Covid19-világjárvány idején. A rendelet hozzájárul továbbá a szabad mozgásra vonatkozó, a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban a tagállamok által bevezetett korlátozások fokozatos és koordinált módon történő feloldásának megkönnyítéséhez.

| (2) | Az (EU) 2021/953 rendelet szerint a tesztigazolványokat a SARS-CoV-2 fertőzés kimutatására szolgáló tesztek két típusa, nevezetesen a molekuláris nukleinsav-amplifikációs tesztek (NAAT-tesztek), beleértve a reverz transzkripciós polimeráz láncreakciót (RT-PCR) alkalmazó teszteket, valamint a vírusfehérjék (antigének) kimutatásán alapuló, laterális immunpróba alkalmazásával 30 percnél rövidebb idő alatt eredményt adó antigén gyorstesztek alapján kell kiállítani, feltéve, hogy ezeket egészségügyi szakember vagy képzett tesztelőszemélyzet végzi. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/953 rendelet szerint a tesztigazolványokat a SARS-CoV-2 fertőzés kimutatására szolgáló tesztek két típusa, nevezetesen a molekuláris nukleinsav-amplifikációs tesztek (NAAT-tesztek), beleértve a reverz transzkripciós polimeráz láncreakciót (RT-PCR) alkalmazó teszteket, valamint a vírusfehérjék (antigének) kimutatásán alapuló, laterális immunpróba alkalmazásával 30 percnél rövidebb idő alatt eredményt adó antigén gyorstesztek alapján kell kiállítani, feltéve, hogy ezeket egészségügyi szakember vagy képzett tesztelőszemélyzet végzi.

| (3) | Az (EU) 2021/953 rendelet nem terjed ki a laboratóriumi antigén vizsgálatokra, például az enzimhez kötött ellenanyag-vizsgálatokra vagy az automatizált immunvizsgálatokra. A Covid19-diagnosztikai vizsgálatokkal foglalkozó technikai munkacsoport, amely a Covid19-antigén teszteknek az 1082/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (3) 17. cikke alapján létrehozott Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott közös uniós jegyzéke frissítéseinek előkészítéséért felelős, 2021 júliusától felülvizsgálja a tagállamok és a gyártók által a Covid19 laboratóriumi antigén vizsgálatokra vonatkozóan előterjesztett javaslatokat. Ezeket a javaslatokat ugyanazon kritériumok alapján értékelték, mint az antigén gyorsteszteket, és az Egészségügyi Biztonsági Bizottság összeállította az említett kritériumoknak megfelelő laboratóriumi antigén vizsgálatok jegyzékét. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/953 rendelet nem terjed ki a laboratóriumi antigén vizsgálatokra, például az enzimhez kötött ellenanyag-vizsgálatokra vagy az automatizált immunvizsgálatokra. A Covid19-diagnosztikai vizsgálatokkal foglalkozó technikai munkacsoport, amely a Covid19-antigén teszteknek az 1082/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (3) 17. cikke alapján létrehozott Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott közös uniós jegyzéke frissítéseinek előkészítéséért felelős, 2021 júliusától felülvizsgálja a tagállamok és a gyártók által a Covid19 laboratóriumi antigén vizsgálatokra vonatkozóan előterjesztett javaslatokat. Ezeket a javaslatokat ugyanazon kritériumok alapján értékelték, mint az antigén gyorsteszteket, és az Egészségügyi Biztonsági Bizottság összeállította az említett kritériumoknak megfelelő laboratóriumi antigén vizsgálatok jegyzékét.

| (4) | E fejlemények eredményeként, valamint az uniós digitális Covid-igazolvány kiállításához felhasználható különböző típusú diagnosztikai vizsgálatok körének bővítése érdekében módosítani kell az antigén gyorstesztek fogalommeghatározását, hogy az kiterjedjen a laboratóriumi antigén vizsgálatokra is. Ezáltal lehetővé válik a tagállamok számára, hogy a Covid19-antigén teszteknek az Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott és rendszeresen frissített közös uniós jegyzékében szereplő, a megállapított minőségi kritériumoknak megfelelő antigén tesztek alapján tesztigazolványokat, valamint az (EU) 2022/256 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) elfogadását követően gyógyultsági igazolványokat állítsanak ki. Mivel a tagállamok Covid19-tesztelési stratégiái eltérőek, továbbra is opcionálisnak kell maradnia annak a lehetőségnek, hogy a tagállamok antigén tesztek alapján állítsanak ki gyógyultsági igazolványokat, amely lehetőséggel különösen akkor lehet élni, ha az érintett területen előforduló fertőzések nagy száma vagy egyéb ok miatt a NAAT-kapacitásból hiány van. Amennyiben elegendő NAAT-kapacitás áll rendelkezésre, a tagállamok gyógyultsági igazolványokat továbbra is csak NAAT-tesztek alapján állíthatnak ki, amelyek a Covid19-esetek és kontaktok tesztelésének legmegbízhatóbb módszertanának tekinthetők. Hasonlóképpen, azokban az időszakokban, amikor a SARS-CoV-2-fertőzések száma növekszik, aminek következtében magas tesztelési igény jelentkezik vagy a NAAT-tesztekből hiány alakul ki, a tagállamoknak lehetőségük kell, hogy legyen arra, hogy ideiglenes jelleggel antigén teszteken alapuló gyógyultsági igazolványokat állítsanak ki. Amikor a fertőzések száma csökken, a tagállamok folytathatják a gyógyultsági igazolványok kizárólag NAAT-tesztek alapján történő kiállítását. |
| --- | --- |

(4)

E fejlemények eredményeként, valamint az uniós digitális Covid-igazolvány kiállításához felhasználható különböző típusú diagnosztikai vizsgálatok körének bővítése érdekében módosítani kell az antigén gyorstesztek fogalommeghatározását, hogy az kiterjedjen a laboratóriumi antigén vizsgálatokra is. Ezáltal lehetővé válik a tagállamok számára, hogy a Covid19-antigén teszteknek az Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott és rendszeresen frissített közös uniós jegyzékében szereplő, a megállapított minőségi kritériumoknak megfelelő antigén tesztek alapján tesztigazolványokat, valamint az (EU) 2022/256 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) elfogadását követően gyógyultsági igazolványokat állítsanak ki. Mivel a tagállamok Covid19-tesztelési stratégiái eltérőek, továbbra is opcionálisnak kell maradnia annak a lehetőségnek, hogy a tagállamok antigén tesztek alapján állítsanak ki gyógyultsági igazolványokat, amely lehetőséggel különösen akkor lehet élni, ha az érintett területen előforduló fertőzések nagy száma vagy egyéb ok miatt a NAAT-kapacitásból hiány van. Amennyiben elegendő NAAT-kapacitás áll rendelkezésre, a tagállamok gyógyultsági igazolványokat továbbra is csak NAAT-tesztek alapján állíthatnak ki, amelyek a Covid19-esetek és kontaktok tesztelésének legmegbízhatóbb módszertanának tekinthetők. Hasonlóképpen, azokban az időszakokban, amikor a SARS-CoV-2-fertőzések száma növekszik, aminek következtében magas tesztelési igény jelentkezik vagy a NAAT-tesztekből hiány alakul ki, a tagállamoknak lehetőségük kell, hogy legyen arra, hogy ideiglenes jelleggel antigén teszteken alapuló gyógyultsági igazolványokat állítsanak ki. Amikor a fertőzések száma csökken, a tagállamok folytathatják a gyógyultsági igazolványok kizárólag NAAT-tesztek alapján történő kiállítását.

| (5) | Az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkével összhangban a tagállamok által kiállított oltási igazolványokon fel kell tüntetni a birtokosnak beadott dózisok számát. Egyértelművé kell tenni, hogy e követelmény célja nemcsak az oltási igazolványt kiállító tagállamban beadott dózisok feltüntetése, hanem az összes, bármely tagállamban beadott dózisé. A csak az igazolványt kiállító tagállamban beadott korábbi dózisok feltüntetése eltérést eredményezhet a valamely személy számára ténylegesen beadott dózisok teljes száma és az oltási igazolványon feltüntetett szám között, és megakadályozhatja a birtokosokat abban, hogy az Unión belüli szabad mozgáshoz való joguk gyakorlása során felhasználják az oltási igazolványukat. A más tagállamokban korábban beadott dózisok igazolásául az érvényes uniós digitális Covid-igazolvány szolgál. A tagállamok nem kérhetnek további – például a korábbi dózisok tételszámára vonatkozó – információkat vagy bizonyítékokat az ilyen oltási igazolványokkal rendelkező uniós polgároktól. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy előírják, hogy a magánszemélyek mutassák be személyazonosságuk érvényes igazolását és a korábbi uniós oltási igazolványt vagy gyógyultsági igazolványt. Ezzel összefüggésben a más tagállamok által kiállított oltási igazolványok elfogadására vonatkozóan az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szabályok alkalmazandók. Emellett az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (10) bekezdése és 8. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási jogi aktus hatálya alá tartozó igazolványokat – birtokosaik szabad mozgáshoz való joga gyakorlásának megkönnyítése céljából – a tagállamok által kiállított uniós digitális Covid-igazolványokkal azonos feltételek mellett kell elfogadni. Az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az uniós digitális Covid-igazolvány birtokosa jogosult új igazolvány kiállítását kérni, ha az eredeti igazolványban szereplő személyes adatok, köztük a birtokos oltottságára vonatkozóak nem pontosak. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkével összhangban a tagállamok által kiállított oltási igazolványokon fel kell tüntetni a birtokosnak beadott dózisok számát. Egyértelművé kell tenni, hogy e követelmény célja nemcsak az oltási igazolványt kiállító tagállamban beadott dózisok feltüntetése, hanem az összes, bármely tagállamban beadott dózisé. A csak az igazolványt kiállító tagállamban beadott korábbi dózisok feltüntetése eltérést eredményezhet a valamely személy számára ténylegesen beadott dózisok teljes száma és az oltási igazolványon feltüntetett szám között, és megakadályozhatja a birtokosokat abban, hogy az Unión belüli szabad mozgáshoz való joguk gyakorlása során felhasználják az oltási igazolványukat. A más tagállamokban korábban beadott dózisok igazolásául az érvényes uniós digitális Covid-igazolvány szolgál. A tagállamok nem kérhetnek további – például a korábbi dózisok tételszámára vonatkozó – információkat vagy bizonyítékokat az ilyen oltási igazolványokkal rendelkező uniós polgároktól. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy előírják, hogy a magánszemélyek mutassák be személyazonosságuk érvényes igazolását és a korábbi uniós oltási igazolványt vagy gyógyultsági igazolványt. Ezzel összefüggésben a más tagállamok által kiállított oltási igazolványok elfogadására vonatkozóan az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szabályok alkalmazandók. Emellett az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (10) bekezdése és 8. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási jogi aktus hatálya alá tartozó igazolványokat – birtokosaik szabad mozgáshoz való joga gyakorlásának megkönnyítése céljából – a tagállamok által kiállított uniós digitális Covid-igazolványokkal azonos feltételek mellett kell elfogadni. Az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az uniós digitális Covid-igazolvány birtokosa jogosult új igazolvány kiállítását kérni, ha az eredeti igazolványban szereplő személyes adatok, köztük a birtokos oltottságára vonatkozóak nem pontosak.

| (6) | Az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban, annak a tagállamnak, ahol a Covid19-oltóanyagot beadták, oltási igazolványt kell kiállítania az érintett személy számára. Ez azonban nem értelmezhető úgy, mint amely megakadályozza a tagállamokat abban, hogy az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett oltási igazolványokat állítsanak ki olyan személyek számára, akik igazolják, hogy egy másik tagállamban kapták meg az oltást. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban, annak a tagállamnak, ahol a Covid19-oltóanyagot beadták, oltási igazolványt kell kiállítania az érintett személy számára. Ez azonban nem értelmezhető úgy, mint amely megakadályozza a tagállamokat abban, hogy az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett oltási igazolványokat állítsanak ki olyan személyek számára, akik igazolják, hogy egy másik tagállamban kapták meg az oltást.

| (7) | Különösen a SARS-CoV-2 aggodalomra okot adó új variánsai megjelenésére tekintettel a Covid19-oltóanyagok folyamatos fejlesztése és tanulmányozása döntő fontosságú szempont a Covid19-világjárvány elleni küzdelemben. Ezzel összefüggésben fontos megkönnyíteni az önkéntesek részvételét a klinikai vizsgálatokban, azaz a gyógyszerek, például a Covid19-oltóanyagok biztonságosságának vagy hatásosságának vizsgálata céljából végzett tanulmányokban. A klinikai kutatás alapvető szerepet játszik az oltóanyagok kifejlesztésében, ezért ösztönözni kell a klinikai vizsgálatokban való önkéntes részvételt. Annak megakadályozása, hogy a klinikai vizsgálatok résztvevői oltási igazolványt kapjanak, nagyban visszatarthatná őket az ilyen vizsgálatokban való részvételtől, ami késleltetné az ilyen vizsgálatok befejezését és általában negatívan hatna a közegészségügyre. Ezen túlmenően a vizsgálati eredmények érvényességének biztosítása érdekében meg kell őrizni a klinikai vizsgálatok integritását, az adatok titkosítása és bizalmas jellegének megőrzése tekintetében. Ezért lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok oltási igazolványt állítsanak ki a tagállamok etikai bizottságai és illetékes hatóságai által jóváhagyott klinikai vizsgálatok résztvevői számára, függetlenül attól, hogy a résztvevőt potenciális Covid19-oltóanyaggal vagy – a tanulmány veszélyeztetésének elkerülése érdekében – a kontrollcsoportnak adott dózissal oltották be. |
| --- | --- |

(7)

Különösen a SARS-CoV-2 aggodalomra okot adó új variánsai megjelenésére tekintettel a Covid19-oltóanyagok folyamatos fejlesztése és tanulmányozása döntő fontosságú szempont a Covid19-világjárvány elleni küzdelemben. Ezzel összefüggésben fontos megkönnyíteni az önkéntesek részvételét a klinikai vizsgálatokban, azaz a gyógyszerek, például a Covid19-oltóanyagok biztonságosságának vagy hatásosságának vizsgálata céljából végzett tanulmányokban. A klinikai kutatás alapvető szerepet játszik az oltóanyagok kifejlesztésében, ezért ösztönözni kell a klinikai vizsgálatokban való önkéntes részvételt. Annak megakadályozása, hogy a klinikai vizsgálatok résztvevői oltási igazolványt kapjanak, nagyban visszatarthatná őket az ilyen vizsgálatokban való részvételtől, ami késleltetné az ilyen vizsgálatok befejezését és általában negatívan hatna a közegészségügyre. Ezen túlmenően a vizsgálati eredmények érvényességének biztosítása érdekében meg kell őrizni a klinikai vizsgálatok integritását, az adatok titkosítása és bizalmas jellegének megőrzése tekintetében. Ezért lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok oltási igazolványt állítsanak ki a tagállamok etikai bizottságai és illetékes hatóságai által jóváhagyott klinikai vizsgálatok résztvevői számára, függetlenül attól, hogy a résztvevőt potenciális Covid19-oltóanyaggal vagy – a tanulmány veszélyeztetésének elkerülése érdekében – a kontrollcsoportnak adott dózissal oltották be.

| (8) | Emellett egyértelművé kell tenni, hogy a Covid19-világjárványra válaszul az uniós joggal összhangban bevezetett, a szabad mozgásra vonatkozó korlátozások feloldása érdekében más tagállamok tekintetében lehetővé kell tenni, hogy elfogadják a klinikai vizsgálatok tárgyát képező Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan kiállított oltási igazolványokat. Az ilyen oltási igazolványok elfogadási időszaka nem haladhatja meg a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján kiadott forgalombahozatali engedéllyel rendelkező Covid19-oltóanyagok alapján kiállított igazolványokét. Az ilyen oltási igazolványok elfogadási időszaka eltérő lehet, attól függően, hogy az oltóanyagot alapoltási sorozat részeként vagy emlékeztető adagként adták-e be. A tagállamok az említett időszakon belül elfogadhatják az ilyen oltási igazolványokat, kivéve, ha azokat a klinikai vizsgálat befejezését követően visszavonták, különösen, ha a Covid19-oltóanyag ezt követően nem kapta meg a forgalombahozatali engedélyt, vagy ha az oltási igazolványokat vakvizsgálat részeként a kontrollcsoportnak beadott placebo oltás alapján állították ki. E tekintetben az oltási igazolványok Covid19-oltóanyagok klinikai vizsgálatainak résztvevői számára történő kiállítása és ezen igazolványok elfogadása tagállami hatáskörbe tartozik. Ha a klinikai vizsgálat tárgyát képező Covid19-oltóanyag a 726/2004/EK rendelet alapján később forgalombahozatali engedélyt kap, az említett oltóanyagra vonatkozóan kiállított oltási igazolványok az említett forgalombahozatali engedély kiállításának időpontjától az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikke (5) bekezdése első albekezdésének hatálya alá tartoznak. A koherens megközelítés biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felkérje az Egészségügyi Biztonsági Bizottságot, az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központot (ECDC) vagy az Európai Gyógyszerügynökséget (EMA), hogy adjon ki iránymutatást az olyan klinikai vizsgálatok tárgyát képező Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan kiállított igazolványok elfogadásáról, amelyek még nem kaptak a 726/2004/EK rendelet szerinti forgalombahozatali engedélyt, ezen iránymutatásnak figyelembe kell vennie a klinikai vizsgálatok elvégzéséhez szükséges etikai és tudományos kritériumokat. |
| --- | --- |

(8)

Emellett egyértelművé kell tenni, hogy a Covid19-világjárványra válaszul az uniós joggal összhangban bevezetett, a szabad mozgásra vonatkozó korlátozások feloldása érdekében más tagállamok tekintetében lehetővé kell tenni, hogy elfogadják a klinikai vizsgálatok tárgyát képező Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan kiállított oltási igazolványokat. Az ilyen oltási igazolványok elfogadási időszaka nem haladhatja meg a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján kiadott forgalombahozatali engedéllyel rendelkező Covid19-oltóanyagok alapján kiállított igazolványokét. Az ilyen oltási igazolványok elfogadási időszaka eltérő lehet, attól függően, hogy az oltóanyagot alapoltási sorozat részeként vagy emlékeztető adagként adták-e be. A tagállamok az említett időszakon belül elfogadhatják az ilyen oltási igazolványokat, kivéve, ha azokat a klinikai vizsgálat befejezését követően visszavonták, különösen, ha a Covid19-oltóanyag ezt követően nem kapta meg a forgalombahozatali engedélyt, vagy ha az oltási igazolványokat vakvizsgálat részeként a kontrollcsoportnak beadott placebo oltás alapján állították ki. E tekintetben az oltási igazolványok Covid19-oltóanyagok klinikai vizsgálatainak résztvevői számára történő kiállítása és ezen igazolványok elfogadása tagállami hatáskörbe tartozik. Ha a klinikai vizsgálat tárgyát képező Covid19-oltóanyag a 726/2004/EK rendelet alapján később forgalombahozatali engedélyt kap, az említett oltóanyagra vonatkozóan kiállított oltási igazolványok az említett forgalombahozatali engedély kiállításának időpontjától az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikke (5) bekezdése első albekezdésének hatálya alá tartoznak. A koherens megközelítés biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felkérje az Egészségügyi Biztonsági Bizottságot, az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központot (ECDC) vagy az Európai Gyógyszerügynökséget (EMA), hogy adjon ki iránymutatást az olyan klinikai vizsgálatok tárgyát képező Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan kiállított igazolványok elfogadásáról, amelyek még nem kaptak a 726/2004/EK rendelet szerinti forgalombahozatali engedélyt, ezen iránymutatásnak figyelembe kell vennie a klinikai vizsgálatok elvégzéséhez szükséges etikai és tudományos kritériumokat.

| (9) | Az (EU) 2021/953 rendelet elfogadása óta a Covid19-világjárvány tekintetében jelentősen megváltozott a járványügyi helyzet. Bár a különböző tagállamokban eltérő az átoltottság szintje, 2022. január 31-ig az Unió felnőtt lakosságának több mint 80 %-a befejezte az alapoltási sorozatot és több mint 50 % megkapta az emlékeztető adagot. Az átoltottság növelése továbbra is kulcsfontosságú célkitűzés a Covid19-világjárvány elleni küzdelemben, mivel az oltás fokozott védelmet nyújt a kórházba kerüléssel és a súlyos megbetegedéssel szemben, és így fontos szerepet játszik a személyek szabad mozgására vonatkozó korlátozások feloldásának biztosításában. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2021/953 rendelet elfogadása óta a Covid19-világjárvány tekintetében jelentősen megváltozott a járványügyi helyzet. Bár a különböző tagállamokban eltérő az átoltottság szintje, 2022. január 31-ig az Unió felnőtt lakosságának több mint 80 %-a befejezte az alapoltási sorozatot és több mint 50 % megkapta az emlékeztető adagot. Az átoltottság növelése továbbra is kulcsfontosságú célkitűzés a Covid19-világjárvány elleni küzdelemben, mivel az oltás fokozott védelmet nyújt a kórházba kerüléssel és a súlyos megbetegedéssel szemben, és így fontos szerepet játszik a személyek szabad mozgására vonatkozó korlátozások feloldásának biztosításában.

| (10) | Emellett a SARS-CoV-2 aggodalomra okot adó delta-variánsának 2021 második felében történt terjedésével nőtt a fertőzések, a kórházi ellátásra szorulók és a halálesetek száma, ami szükségessé tette, hogy a tagállamok szigorú közegészségügyi intézkedéseket fogadjanak el az egészségügyi ellátórendszerek kapacitásának védelme érdekében. 2022 elején a SARS-CoV-2 aggodalomra okot adó omikron-variánsa miatt meredeken nőtt a Covid19-fertőzések száma, ez a variáns gyorsan felváltotta delta-variánst, és Unió-szerte példátlan mértékű közösségi fertőzést okozott. Amint azt az ECDC 2022. január 27-i gyors kockázatértékelésében megállapította, úgy tűnik, hogy az omikron-fertőzés kisebb valószínűséggel vezet olyan súlyos klinikai kimenetelhez, amely kórházi kezelést vagy intenzív osztályokra való felvételt tesz szükségessé. Bár a betegség enyhébb lefolyása részben a vírus eredendő jellemzőinek köszönhető, a vakcinák hatásosságára vonatkozó tanulmányok eredményei azt mutatták, hogy az oltás jelentős szerepet játszik az omikron-fertőzés súlyos klinikai kimenetelének megelőzésében, a három oltóanyagdózist kapott személyek körében ugyanis jelentősen nőtt a súlyos megbetegedéssel szembeni védelem hatásossága. Továbbá, tekintettel a közösségi fertőzés nagyon magas szintjére, amelynek következtében egyidejűleg sokan betegszenek meg, a tagállamok egészségügyi ellátórendszereire és a társadalom egészének működésére – főként a munkahelyi és iskolai hiányzások miatt – valószínűleg jelentős nyomás nehezedik. |
| --- | --- |

(10)

Emellett a SARS-CoV-2 aggodalomra okot adó delta-variánsának 2021 második felében történt terjedésével nőtt a fertőzések, a kórházi ellátásra szorulók és a halálesetek száma, ami szükségessé tette, hogy a tagállamok szigorú közegészségügyi intézkedéseket fogadjanak el az egészségügyi ellátórendszerek kapacitásának védelme érdekében. 2022 elején a SARS-CoV-2 aggodalomra okot adó omikron-variánsa miatt meredeken nőtt a Covid19-fertőzések száma, ez a variáns gyorsan felváltotta delta-variánst, és Unió-szerte példátlan mértékű közösségi fertőzést okozott. Amint azt az ECDC 2022. január 27-i gyors kockázatértékelésében megállapította, úgy tűnik, hogy az omikron-fertőzés kisebb valószínűséggel vezet olyan súlyos klinikai kimenetelhez, amely kórházi kezelést vagy intenzív osztályokra való felvételt tesz szükségessé. Bár a betegség enyhébb lefolyása részben a vírus eredendő jellemzőinek köszönhető, a vakcinák hatásosságára vonatkozó tanulmányok eredményei azt mutatták, hogy az oltás jelentős szerepet játszik az omikron-fertőzés súlyos klinikai kimenetelének megelőzésében, a három oltóanyagdózist kapott személyek körében ugyanis jelentősen nőtt a súlyos megbetegedéssel szembeni védelem hatásossága. Továbbá, tekintettel a közösségi fertőzés nagyon magas szintjére, amelynek következtében egyidejűleg sokan betegszenek meg, a tagállamok egészségügyi ellátórendszereire és a társadalom egészének működésére – főként a munkahelyi és iskolai hiányzások miatt – valószínűleg jelentős nyomás nehezedik.

| (11) | Az omikron-fertőzés 2022 eleji tetőzését követően a lakosság nagy része – akár védőoltás, akár korábbi fertőzés, vagy mindkettő miatt – várhatóan legalább egy bizonyos ideig védett a Covid19-cel szemben. A jelenleg rendelkezésre álló Covid19-oltóanyagoknak köszönhetően a lakosság jóval nagyobb hányadának fokozottabb is a védettsége a Covid19- okozta súlyos megbetegedésekkel és a halálozással szemben. A fertőzés 2022 második felében történő lehetséges növekvő terjedésének hatását azonban nem lehet előre jelezni. Emellett nem zárható ki annak a lehetősége, hogy új, aggodalomra okot adó SARS-CoV-2-variánsok megjelenése miatt súlyosbodik a Covid19-járványhelyzet. Amint azt az ECDC is megállapította, a Covid19-világjárvány jelenlegi szakaszában továbbra is jelentős bizonytalanságok állnak fenn. |
| --- | --- |

(11)

Az omikron-fertőzés 2022 eleji tetőzését követően a lakosság nagy része – akár védőoltás, akár korábbi fertőzés, vagy mindkettő miatt – várhatóan legalább egy bizonyos ideig védett a Covid19-cel szemben. A jelenleg rendelkezésre álló Covid19-oltóanyagoknak köszönhetően a lakosság jóval nagyobb hányadának fokozottabb is a védettsége a Covid19- okozta súlyos megbetegedésekkel és a halálozással szemben. A fertőzés 2022 második felében történő lehetséges növekvő terjedésének hatását azonban nem lehet előre jelezni. Emellett nem zárható ki annak a lehetősége, hogy új, aggodalomra okot adó SARS-CoV-2-variánsok megjelenése miatt súlyosbodik a Covid19-járványhelyzet. Amint azt az ECDC is megállapította, a Covid19-világjárvány jelenlegi szakaszában továbbra is jelentős bizonytalanságok állnak fenn.

| (12) | Tekintettel a Covid19-világjárvány további alakulásával kapcsolatos továbbra is fennálló bizonytalanságokra azt sem lehet kizárni, hogy a tagállamok az (EU) 2021/953 rendelet hatályvesztésének időpontját, 2022. június 30-át követően is előírják a szabad mozgáshoz való jogukat gyakorló uniós polgárok és családtagjaik számára a Covid19 oltási, teszteredmény- vagy gyógyultsági igazolás bemutatását. Ezért fontos elkerülni azt a helyzetet, hogy abban az esetben, ha 2022. június 30. után érvényben maradnak a szabad mozgás közegészségügyi okokból történő bizonyos korlátozásai, az uniós polgárokat és családtagjaikat megfosszák attól a lehetőségtől, hogy használják uniós digitális Covid-igazolványaikat, amelyek hatékony, biztonságos és a magánélet védelmét biztosító eszközök a Covid19-oltás, teszteredmény és gyógyultság igazolására, amennyiben a tagállamok megkövetelik ezek birtoklását az említett személyek szabad mozgáshoz való jogának gyakorlásához. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel a Covid19-világjárvány további alakulásával kapcsolatos továbbra is fennálló bizonytalanságokra azt sem lehet kizárni, hogy a tagállamok az (EU) 2021/953 rendelet hatályvesztésének időpontját, 2022. június 30-át követően is előírják a szabad mozgáshoz való jogukat gyakorló uniós polgárok és családtagjaik számára a Covid19 oltási, teszteredmény- vagy gyógyultsági igazolás bemutatását. Ezért fontos elkerülni azt a helyzetet, hogy abban az esetben, ha 2022. június 30. után érvényben maradnak a szabad mozgás közegészségügyi okokból történő bizonyos korlátozásai, az uniós polgárokat és családtagjaikat megfosszák attól a lehetőségtől, hogy használják uniós digitális Covid-igazolványaikat, amelyek hatékony, biztonságos és a magánélet védelmét biztosító eszközök a Covid19-oltás, teszteredmény és gyógyultság igazolására, amennyiben a tagállamok megkövetelik ezek birtoklását az említett személyek szabad mozgáshoz való jogának gyakorlásához.

| (13) | Ezzel összefüggésben a tagállamok a szabad mozgáshoz való jogukat gyakorló uniós polgárok és családtagjaik számára csak akkor írhatják elő a Covid19-oltás, -teszteredmény vagy -gyógyultság igazolásának bemutatását vagy vezethetnek be további korlátozásokat – például a SARS-CoV-2-fertőzések utazáshoz kapcsolódó tesztelését vagy utazáshoz kapcsolódó karantént vagy önkéntes karantént –, ha ezek a korlátozások a rendelkezésre álló legújabb tudományos bizonyítékok – többek között az ECDC által az (EU) 2022/107 tanácsi ajánlás (6) alapján közzétett járványügyi adatok – alapján és az elővigyázatosság elvével összhangban megkülönböztetésmentesek, valamint szükségesek és arányosak a közegészség védelme érdekében. |
| --- | --- |

(13)

Ezzel összefüggésben a tagállamok a szabad mozgáshoz való jogukat gyakorló uniós polgárok és családtagjaik számára csak akkor írhatják elő a Covid19-oltás, -teszteredmény vagy -gyógyultság igazolásának bemutatását vagy vezethetnek be további korlátozásokat – például a SARS-CoV-2-fertőzések utazáshoz kapcsolódó tesztelését vagy utazáshoz kapcsolódó karantént vagy önkéntes karantént –, ha ezek a korlátozások a rendelkezésre álló legújabb tudományos bizonyítékok – többek között az ECDC által az (EU) 2022/107 tanácsi ajánlás (6) alapján közzétett járványügyi adatok – alapján és az elővigyázatosság elvével összhangban megkülönböztetésmentesek, valamint szükségesek és arányosak a közegészség védelme érdekében.

| (14) | A szabad mozgás közegészségügyi okokból történő korlátozása során a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a legkülső régiók, az exklávék és a földrajzilag elszigetelt területek sajátosságaira, valamint az ilyen korlátozásoknak a határon átnyúló régiókra valószínűleg gyakorolt hatására, tekintettel az említett régiók közötti erős társadalmi és gazdasági kapcsolatokra. |
| --- | --- |

(14)

A szabad mozgás közegészségügyi okokból történő korlátozása során a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a legkülső régiók, az exklávék és a földrajzilag elszigetelt területek sajátosságaira, valamint az ilyen korlátozásoknak a határon átnyúló régiókra valószínűleg gyakorolt hatására, tekintettel az említett régiók közötti erős társadalmi és gazdasági kapcsolatokra.

| (15) | Az uniós digitális Covid-igazolványt alkotó igazolványok bármely ellenőrzése nem vezethet az Unión belüli szabad mozgás további korlátozásához vagy a schengeni térségen belüli utazás korlátozásához. |
| --- | --- |

(15)

Az uniós digitális Covid-igazolványt alkotó igazolványok bármely ellenőrzése nem vezethet az Unión belüli szabad mozgás további korlátozásához vagy a schengeni térségen belüli utazás korlátozásához.

| (16) | Ugyanakkor, mivel a személyek Unión belüli szabad mozgására vonatkozóan a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében bevezetett minden korlátozást – így az uniós digitális Covid-igazolvány bemutatására vonatkozó követelményt is – amint azt a járványügyi helyzet lehetővé teszi fel kell oldani, az (EU) 2021/953 rendelet alkalmazási időszakának meghosszabbítását 12 hónapra kell korlátozni. Továbbá az említett rendelet alkalmazási időszakának meghosszabbítása nem értelmezhető úgy, hogy a tagállamok – különösen azok, amelyek feloldják a nemzeti közegészségügyi intézkedéseket – kötelesek a szabad mozgásra vonatkozó korlátozásokat fenntartani vagy ilyen korlátozásokat bevezetni. Az (EU) 2021/953 rendelet értelmében a Bizottságra ruházott, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört meg kell hosszabbítani. Biztosítani kell, hogy az uniós digitális Covid-igazolvány kerete alkalmazkodni tudjon a Covid19-oltással, a felgyógyulást követő újrafertőződéssel vagy a teszteléssel kapcsolatos új bizonyítékokhoz és a Covid19-világjárvány megfékezése terén elért tudományos eredményekhez. |
| --- | --- |

(16)

Ugyanakkor, mivel a személyek Unión belüli szabad mozgására vonatkozóan a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében bevezetett minden korlátozást – így az uniós digitális Covid-igazolvány bemutatására vonatkozó követelményt is – amint azt a járványügyi helyzet lehetővé teszi fel kell oldani, az (EU) 2021/953 rendelet alkalmazási időszakának meghosszabbítását 12 hónapra kell korlátozni. Továbbá az említett rendelet alkalmazási időszakának meghosszabbítása nem értelmezhető úgy, hogy a tagállamok – különösen azok, amelyek feloldják a nemzeti közegészségügyi intézkedéseket – kötelesek a szabad mozgásra vonatkozó korlátozásokat fenntartani vagy ilyen korlátozásokat bevezetni. Az (EU) 2021/953 rendelet értelmében a Bizottságra ruházott, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört meg kell hosszabbítani. Biztosítani kell, hogy az uniós digitális Covid-igazolvány kerete alkalmazkodni tudjon a Covid19-oltással, a felgyógyulást követő újrafertőződéssel vagy a teszteléssel kapcsolatos új bizonyítékokhoz és a Covid19-világjárvány megfékezése terén elért tudományos eredményekhez.

| (17) | A Bizottságnak 2022. december 31-ig egy harmadik jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az (EU) 2021/953 rendelet alkalmazásáról. A jelentésnek tartalmaznia kell különösen az említett rendelet 11. cikke alapján kapott, a tagállamok által a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében bevezetett, a szabad mozgásra vonatkozó korlátozásokkal kapcsolatos információk áttekintését, az uniós digitális Covid-igazolvány belföldi és nemzetközi felhasználásával kapcsolatos valamennyi fejlemény ismertetését, a második jelentésben foglalt értékelés lényeges frissítéseit, valamint az uniós digitális Covid-igazolványoknak az említett rendelet alkalmazásában történő további használata megfelelőségének értékelését, figyelembe véve a járványügyi fejleményeket és a rendelkezésre álló legújabb tudományos bizonyítékokat, valamint a szükségesség és az arányosság elvére tekintettel. A jelentés elkészítésekor a Bizottságnak iránymutatást kell kérnie az ECDC-től és az Egészségügyi Biztonsági Bizottságtól. A Bizottság kezdeményezési jogának sérelme nélkül a jelentést az (EU) 2021/953 rendelet alkalmazási időszakának lerövidítésére irányuló jogalkotási javaslatnak kell kísérnie, figyelembe véve a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos járványügyi helyzet alakulását, valamint az ECDC és az Egészségügyi Biztonsági Bizottság e célból tett ajánlásait. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottságnak 2022. december 31-ig egy harmadik jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az (EU) 2021/953 rendelet alkalmazásáról. A jelentésnek tartalmaznia kell különösen az említett rendelet 11. cikke alapján kapott, a tagállamok által a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében bevezetett, a szabad mozgásra vonatkozó korlátozásokkal kapcsolatos információk áttekintését, az uniós digitális Covid-igazolvány belföldi és nemzetközi felhasználásával kapcsolatos valamennyi fejlemény ismertetését, a második jelentésben foglalt értékelés lényeges frissítéseit, valamint az uniós digitális Covid-igazolványoknak az említett rendelet alkalmazásában történő további használata megfelelőségének értékelését, figyelembe véve a járványügyi fejleményeket és a rendelkezésre álló legújabb tudományos bizonyítékokat, valamint a szükségesség és az arányosság elvére tekintettel. A jelentés elkészítésekor a Bizottságnak iránymutatást kell kérnie az ECDC-től és az Egészségügyi Biztonsági Bizottságtól. A Bizottság kezdeményezési jogának sérelme nélkül a jelentést az (EU) 2021/953 rendelet alkalmazási időszakának lerövidítésére irányuló jogalkotási javaslatnak kell kísérnie, figyelembe véve a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos járványügyi helyzet alakulását, valamint az ECDC és az Egészségügyi Biztonsági Bizottság e célból tett ajánlásait.

| (18) | Az (EU) 2021/953 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(18)

Az (EU) 2021/953 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (19) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog Covid19-világjárvány idején való gyakorlásának egy adott személy Covid19-oltására, -teszteredményére vagy gyógyultságára vonatkozó interoperábilis Covid19-igazolványok kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására szolgáló keret létrehozása révén történő megkönnyítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(19)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog Covid19-világjárvány idején való gyakorlásának egy adott személy Covid19-oltására, -teszteredményére vagy gyógyultságára vonatkozó interoperábilis Covid19-igazolványok kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására szolgáló keret létrehozása révén történő megkönnyítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (20) | Annak lehetővé tétele érdekében, hogy e rendelet az uniós digitális Covid-igazolvány folytonosságának biztosítása érdekében azonnal és a kellő időben alkalmazandóvá váljon, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(20)

Annak lehetővé tétele érdekében, hogy e rendelet az uniós digitális Covid-igazolvány folytonosságának biztosítása érdekében azonnal és a kellő időben alkalmazandóvá váljon, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie.

| (21) | Az európai adatvédelmi biztossal és az Európai Adatvédelmi Testülettel az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 42. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos és a testület 2022. március 14-én közösen véleményt nyilvánított (8), |
| --- | --- |

(21)

Az európai adatvédelmi biztossal és az Európai Adatvédelmi Testülettel az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 42. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos és a testület 2022. március 14-én közösen véleményt nyilvánított (8),

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/953 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk 5. pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „5. | »antigénteszt«: a SARS-CoV-2 jelenlétének kimutatását célzó, az alábbi tesztkategóriák egyikébe tartozó vizsgálat, amely vírusfehérjék (antigének) kimutatásán alapul:






  a) | antigén gyorstesztek, például laterális immunpróba alkalmazásával, amelyek 30 percnél rövidebb idő alatt adnak eredményt; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk 5. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„5.

»antigénteszt«: a SARS-CoV-2 jelenlétének kimutatását célzó, az alábbi tesztkategóriák egyikébe tartozó vizsgálat, amely vírusfehérjék (antigének) kimutatásán alapul:

a)

antigén gyorstesztek, például laterális immunpróba alkalmazásával, amelyek 30 percnél rövidebb idő alatt adnak eredményt;

| b) | laboratóriumi antigén vizsgálatok, például enzimhez kötött ellenanyag-vizsgálatok vagy antigének kimutatására szolgáló automatizált immunvizsgálatok;” |
| --- | --- |

b)

laboratóriumi antigén vizsgálatok, például enzimhez kötött ellenanyag-vizsgálatok vagy antigének kimutatására szolgáló automatizált immunvizsgálatok;”

| 2. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az első albekezdés b) és c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | azt megerősítő igazolvány, hogy a birtokoson egészségügyi szakember vagy képzett tesztelőszemélyzet által az igazolványt kiállító tagállamban NAAT-tesztet vagy a Covid19 antigén teszteknek az Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott közös uniós jegyzékében felsorolt antigén tesztet végeztek, és amely feltünteti a teszt típusát, azt a napot, amikor a tesztet elvégezték és a teszt eredményét (a továbbiakban: tesztigazolvány); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az első albekezdés b) és c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

azt megerősítő igazolvány, hogy a birtokoson egészségügyi szakember vagy képzett tesztelőszemélyzet által az igazolványt kiállító tagállamban NAAT-tesztet vagy a Covid19 antigén teszteknek az Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott közös uniós jegyzékében felsorolt antigén tesztet végeztek, és amely feltünteti a teszt típusát, azt a napot, amikor a tesztet elvégezték és a teszt eredményét (a továbbiakban: tesztigazolvány);

| c) | azt megerősítő igazolvány, hogy egészségügyi szakember vagy képzett tesztelőszemélyzet által elvégzett NAAT-teszt vagy a Covid19 antigén teszteknek az Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott közös uniós jegyzékében felsorolt antigén teszt pozitív eredményét követően az igazolvány birtokosa a SARS-CoV-2-fertőzésből felgyógyult (a továbbiakban: gyógyultsági igazolvány).”; |
| --- | --- |

c)

azt megerősítő igazolvány, hogy egészségügyi szakember vagy képzett tesztelőszemélyzet által elvégzett NAAT-teszt vagy a Covid19 antigén teszteknek az Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott közös uniós jegyzékében felsorolt antigén teszt pozitív eredményét követően az igazolvány birtokosa a SARS-CoV-2-fertőzésből felgyógyult (a továbbiakban: gyógyultsági igazolvány).”;

| ii. | a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „A Bizottság közzéteszi a Covid19 antigén teszteknek az Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott közös uniós jegyzékét, beleértve annak minden frissítését.”; |
| --- | --- |

ii.

a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság közzéteszi a Covid19 antigén teszteknek az Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott közös uniós jegyzékét, beleértve annak minden frissítését.”;

| b) | a (11) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(11)   „Amennyiben szükséges, a Bizottság felkéri az Egészségügyi Biztonsági Bizottságot, az ECDC-t vagy az EMA-t, hogy adjon ki iránymutatást az (1) bekezdésben említett igazolványokban dokumentált egészségügyi események hatásairól rendelkezésre álló tudományos bizonyítékokról, különösen a SARS-CoV-2 új, aggodalomra okot adó variánsai tekintetében, és a tagállami klinikai vizsgálatok tárgyát képező Covid19-oltóanyagok elfogadásáról.”. |
| --- | --- |

b)

a (11) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(11)   „Amennyiben szükséges, a Bizottság felkéri az Egészségügyi Biztonsági Bizottságot, az ECDC-t vagy az EMA-t, hogy adjon ki iránymutatást az (1) bekezdésben említett igazolványokban dokumentált egészségügyi események hatásairól rendelkezésre álló tudományos bizonyítékokról, különösen a SARS-CoV-2 új, aggodalomra okot adó variánsai tekintetében, és a tagállami klinikai vizsgálatok tárgyát képező Covid19-oltóanyagok elfogadásáról.”.

| 3. | A 4. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A biztonsági keretrendszernek nyilvános kulcsú infrastruktúrán kell alapulnia, és lehetővé kell tennie a 3. cikk (1) bekezdésében említett igazolványok megbízható és biztonságos kiállítását, valamint hitelességük, érvényességük és sértetlenségük ellenőrzését. A biztonsági keretrendszernek lehetővé kell tennie a csalás, különösen a hamisítás felderítését. A biztonsági keretrendszernek emellett lehetővé kell tennie a visszavont igazolványok – a visszavont igazolványok egyedi igazolványazonosítóit tartalmazó – jegyzékeinek cseréjét is. A visszavont igazolványok ilyen jegyzékei nem tartalmazhatnak semmilyen más személyes adatot. A 3. cikk (1) bekezdésében említett igazolványok és adott esetben a visszavont igazolványok jegyzékeinek ellenőrzése nem eredményezheti a kiállítónak az ellenőrzésről való értesítését.” |
| --- | --- |

3.

A 4. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A biztonsági keretrendszernek nyilvános kulcsú infrastruktúrán kell alapulnia, és lehetővé kell tennie a 3. cikk (1) bekezdésében említett igazolványok megbízható és biztonságos kiállítását, valamint hitelességük, érvényességük és sértetlenségük ellenőrzését. A biztonsági keretrendszernek lehetővé kell tennie a csalás, különösen a hamisítás felderítését. A biztonsági keretrendszernek emellett lehetővé kell tennie a visszavont igazolványok – a visszavont igazolványok egyedi igazolványazonosítóit tartalmazó – jegyzékeinek cseréjét is. A visszavont igazolványok ilyen jegyzékei nem tartalmazhatnak semmilyen más személyes adatot. A 3. cikk (1) bekezdésében említett igazolványok és adott esetben a visszavont igazolványok jegyzékeinek ellenőrzése nem eredményezheti a kiállítónak az ellenőrzésről való értesítését.”

| 4. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés első albekezdése b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a birtokosnak beadott Covid19-oltóanyagra, valamint a dózisok számára vonatkozó információk, függetlenül attól, hogy az említett dózisokat melyik tagállamban adták be;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés első albekezdése b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a birtokosnak beadott Covid19-oltóanyagra, valamint a dózisok számára vonatkozó információk, függetlenül attól, hogy az említett dózisokat melyik tagállamban adták be;”;

| b) | az (5) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

  „A tagállamok az oltási igazolványokat a Covid19-oltóanyagra vonatkozó, a tagállamok etikai bizottságai és illetékes hatóságai által jóváhagyott klinikai vizsgálatokban részt vevő személyek számára is kiállíthatják, függetlenül attól, hogy a résztvevő Covid19-oltóanyagot vagy a kontrollcsoportnak beadott dózist kapott. A Covid19-oltóanyagra vonatkozó, a melléklet 1. pontjában meghatározott konkrét adatmezőknek megfelelően az oltási igazolványban feltüntetendő információk nem veszélyeztethetik a klinikai vizsgálat integritását.
  A tagállamok elfogadhatják a más tagállamok által a negyedik albekezdéssel összhangban kiállított oltási igazolványokat annak érdekében, hogy eltekintsenek a szabad mozgásra vonatkozóan a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban bevezetett korlátozásoktól, kivéve, ha az elfogadási időszakuk lejárt vagy a klinikai vizsgálat befejezését követően visszavonásra kerültek, különösen azon okból, hogy a Covid19-oltóanyagra ezt követően nem adtak ki forgalombahozatali engedélyt vagy, hogy az oltási igazolványokat vakvizsgálat részeként a kontrollcsoportnak beadott placebo oltás alapján állították ki.”. |
| --- | --- |

b)

az (5) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

„A tagállamok az oltási igazolványokat a Covid19-oltóanyagra vonatkozó, a tagállamok etikai bizottságai és illetékes hatóságai által jóváhagyott klinikai vizsgálatokban részt vevő személyek számára is kiállíthatják, függetlenül attól, hogy a résztvevő Covid19-oltóanyagot vagy a kontrollcsoportnak beadott dózist kapott. A Covid19-oltóanyagra vonatkozó, a melléklet 1. pontjában meghatározott konkrét adatmezőknek megfelelően az oltási igazolványban feltüntetendő információk nem veszélyeztethetik a klinikai vizsgálat integritását.

A tagállamok elfogadhatják a más tagállamok által a negyedik albekezdéssel összhangban kiállított oltási igazolványokat annak érdekében, hogy eltekintsenek a szabad mozgásra vonatkozóan a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban bevezetett korlátozásoktól, kivéve, ha az elfogadási időszakuk lejárt vagy a klinikai vizsgálat befejezését követően visszavonásra kerültek, különösen azon okból, hogy a Covid19-oltóanyagra ezt követően nem adtak ki forgalombahozatali engedélyt vagy, hogy az oltási igazolványokat vakvizsgálat részeként a kontrollcsoportnak beadott placebo oltás alapján állították ki.”.

| 5. | A 6. cikk (2) bekezdése b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a birtokoson elvégzett NAAT-tesztre vagy antigén tesztre vonatkozó információk;” |
| --- | --- | --- |

5.

A 6. cikk (2) bekezdése b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a birtokoson elvégzett NAAT-tesztre vagy antigén tesztre vonatkozó információk;”

| 6. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Kérésre minden tagállam kiállítja a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett gyógyultsági igazolványokat az egészségügyi szakember vagy képzett tesztelőszemélyzet által elvégzett NAAT-teszt pozitív eredményét követően.
  Ezenkívül kérésre a tagállamok a Covid19 antigén teszteknek az Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott közös uniós jegyzékében felsorolt, egészségügyi szakember vagy képzett tesztelőszemélyzet által elvégzett antigén teszt pozitív eredményét követően is kiállíthatják a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett gyógyultsági igazolványt.
  A tagállamok egészségügyi szakember vagy képzett tesztelőszemélyzet által 2021. október 1-jén vagy azt követően elvégzett antigén tesztek alapján kiállíthatnak gyógyultsági igazolványt, feltéve, hogy az alkalmazott antigén teszt a pozitív teszteredmény elkészülésének napján szerepelt a Covid19 antigén teszteknek az Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott közös uniós jegyzékében.
  A gyógyultsági igazolványokat legkorábban 11 nappal azt követően állítják ki, hogy az adott személyen első alkalommal végeztek pozitív eredményű NAAT-tesztet vagy antigén tesztet.
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 12. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak módosítása céljából, hogy hányadik nap után állítandó ki gyógyultsági igazolvány, a 3. cikk (11) bekezdésével összhangban az Egészségügyi Biztonsági Bizottságtól kapott iránymutatás vagy az ECDC által felülvizsgált tudományos bizonyítékok alapján.”; |
| --- | --- | --- |

6.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Kérésre minden tagállam kiállítja a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett gyógyultsági igazolványokat az egészségügyi szakember vagy képzett tesztelőszemélyzet által elvégzett NAAT-teszt pozitív eredményét követően.

Ezenkívül kérésre a tagállamok a Covid19 antigén teszteknek az Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott közös uniós jegyzékében felsorolt, egészségügyi szakember vagy képzett tesztelőszemélyzet által elvégzett antigén teszt pozitív eredményét követően is kiállíthatják a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett gyógyultsági igazolványt.

A tagállamok egészségügyi szakember vagy képzett tesztelőszemélyzet által 2021. október 1-jén vagy azt követően elvégzett antigén tesztek alapján kiállíthatnak gyógyultsági igazolványt, feltéve, hogy az alkalmazott antigén teszt a pozitív teszteredmény elkészülésének napján szerepelt a Covid19 antigén teszteknek az Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott közös uniós jegyzékében.

A gyógyultsági igazolványokat legkorábban 11 nappal azt követően állítják ki, hogy az adott személyen első alkalommal végeztek pozitív eredményű NAAT-tesztet vagy antigén tesztet.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 12. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak módosítása céljából, hogy hányadik nap után állítandó ki gyógyultsági igazolvány, a 3. cikk (11) bekezdésével összhangban az Egészségügyi Biztonsági Bizottságtól kapott iránymutatás vagy az ECDC által felülvizsgált tudományos bizonyítékok alapján.”;

| b) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   A 3. cikk (11) bekezdése értelmében kapott iránymutatás alapján a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 12. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, hogy módosítsa e cikk (1) bekezdését és a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontját, lehetővé téve a gyógyultsági igazolvány pozitív antigén teszt, antitest teszt – ideértve a SARS-CoV-2-vel szembeni antitestek szerológiai vizsgálatát is –, vagy bármely egyéb, tudományosan igazolt módszer alapján történő kiállítását. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusok az e cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában említett személyesadat-kategóriákat tartalmazó adatmezők hozzáadása, módosítása vagy törlése révén módosítják a melléklet 3. pontját is.” |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A 3. cikk (11) bekezdése értelmében kapott iránymutatás alapján a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 12. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, hogy módosítsa e cikk (1) bekezdését és a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontját, lehetővé téve a gyógyultsági igazolvány pozitív antigén teszt, antitest teszt – ideértve a SARS-CoV-2-vel szembeni antitestek szerológiai vizsgálatát is –, vagy bármely egyéb, tudományosan igazolt módszer alapján történő kiállítását. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusok az e cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában említett személyesadat-kategóriákat tartalmazó adatmezők hozzáadása, módosítása vagy törlése révén módosítják a melléklet 3. pontját is.”

| 7. | A 10. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   A visszavont igazolványok 4. cikk (2) bekezdése alapján kicserélt jegyzékei nem őrizhetők meg e rendelet alkalmazási időszakának vége után.” |
| --- | --- |

7.

A 10. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A visszavont igazolványok 4. cikk (2) bekezdése alapján kicserélt jegyzékei nem őrizhetők meg e rendelet alkalmazási időszakának vége után.”

| 8. | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „11. cikk
  A szabad mozgásra vonatkozó korlátozások és információcsere

  (1)   A szabad mozgás közegészségügyi okokból történő korlátozásának bevezetésére vonatkozó tagállami hatáskör sérelme nélkül, amennyiben a tagállamok elfogadnak oltási igazolványokat, negatív eredményt mutató tesztigazolványokat vagy gyógyultsági igazolványokat, tartózkodniuk kell a szabad mozgásra vonatkozó további korlátozások előírásától, kivéve, ha az ilyen korlátozások a rendelkezésre álló legújabb tudományos bizonyítékok – többek között az ECDC által az (EU) 2022/107 tanácsi ajánlás (*1) alapján közzétett járványügyi adatok – alapján és az elővigyázatosság elvével összhangban megkülönböztetésmentesek, valamint szükségesek és arányosak a közegészség védelme érdekében.


  (2)   Amennyiben egy tagállam az uniós joggal összhangban – beleértve az e cikk (1) bekezdésében meghatározott elveket is – további korlátozásokat ír elő a 3. cikk (1) bekezdésében említett igazolványok birtokosai számára – különösen egy aggodalomra okot adó vagy figyelmet érdemlő SARS-CoV-2-variáns miatt –, lehetőség szerint 48 órával az ilyen új korlátozások bevezetése előtt megfelelően tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot. E célból a tagállam megadja az alábbi információkat:






  a) | az ilyen korlátozások okai, beleértve az említett korlátozásokat alátámasztó, az adott szakaszban rendelkezésre álló és elérhető valamennyi releváns járványügyi adatot és tudományos bizonyítékot; |
| --- | --- | --- |

8.

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

A szabad mozgásra vonatkozó korlátozások és információcsere

(1)   A szabad mozgás közegészségügyi okokból történő korlátozásának bevezetésére vonatkozó tagállami hatáskör sérelme nélkül, amennyiben a tagállamok elfogadnak oltási igazolványokat, negatív eredményt mutató tesztigazolványokat vagy gyógyultsági igazolványokat, tartózkodniuk kell a szabad mozgásra vonatkozó további korlátozások előírásától, kivéve, ha az ilyen korlátozások a rendelkezésre álló legújabb tudományos bizonyítékok – többek között az ECDC által az (EU) 2022/107 tanácsi ajánlás (*1) alapján közzétett járványügyi adatok – alapján és az elővigyázatosság elvével összhangban megkülönböztetésmentesek, valamint szükségesek és arányosak a közegészség védelme érdekében.

(2)   Amennyiben egy tagállam az uniós joggal összhangban – beleértve az e cikk (1) bekezdésében meghatározott elveket is – további korlátozásokat ír elő a 3. cikk (1) bekezdésében említett igazolványok birtokosai számára – különösen egy aggodalomra okot adó vagy figyelmet érdemlő SARS-CoV-2-variáns miatt –, lehetőség szerint 48 órával az ilyen új korlátozások bevezetése előtt megfelelően tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot. E célból a tagállam megadja az alábbi információkat:

a)

az ilyen korlátozások okai, beleértve az említett korlátozásokat alátámasztó, az adott szakaszban rendelkezésre álló és elérhető valamennyi releváns járványügyi adatot és tudományos bizonyítékot;

| b) | az ilyen korlátozások hatálya, megjelölve, hogy mely igazolványok birtokosai tartoznak az ilyen korlátozások hatálya alá vagy mentesülnek azok alól; |
| --- | --- |

b)

az ilyen korlátozások hatálya, megjelölve, hogy mely igazolványok birtokosai tartoznak az ilyen korlátozások hatálya alá vagy mentesülnek azok alól;

| c) | az ilyen korlátozások dátuma és időtartama. |
| --- | --- |

c)

az ilyen korlátozások dátuma és időtartama.

(2a)   Amennyiben egy tagállam az (1) és a (2) bekezdéssel összhangban korlátozásokat vezet be, különös figyelmet kell fordítania az ilyen korlátozásoknak a határon átnyúló régiókra valószínűleg gyakorolt hatására, valamint a legkülső régiók, az exklávék és a földrajzilag elszigetelt területek sajátosságaira.

(3)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a 3. cikk (1) bekezdésében említett igazolványok kiállításáról és elfogadásának feltételeiről, beleértve azt is, hogy az 5. cikk (5) bekezdésének második albekezdése alapján mely Covid19-oltóanyagokat fogadják el.

(4)   A tagállamok egyértelmű, átfogó és időben történő tájékoztatást nyújtanak a nyilvánosság számára az (1), a (2) és a (3) bekezdés tekintetében. A tagállamoknak ezt a tájékoztatást főszabályként az új korlátozások hatálybalépése előtt 24 órával kell nyilvánosan hozzáférhetővé tenniük, figyelembe véve, hogy a járványügyi veszélyhelyzetek esetén némi rugalmasságra van szükség. Emellett a tagállamok által nyújtott tájékoztatást a Bizottság központosított módon nyilvánosan hozzáférhetővé teheti.

(*1)  A Tanács (EU) 2022/107 ajánlása (2022. január 25.) a Covid19-világjárvány idején a biztonságos szabad mozgás megkönnyítésére vonatkozó koordinált megközelítésről és az (EU) 2020/1475 ajánlás felváltásáról (HL L 18., 2022.1.27., 110. o.).”
  "

*1

| 9. | A 12. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A Bizottságnak az 5. cikk (2) bekezdésében, a 6. cikk (2) bekezdésében és a 7. cikk (1) és (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása 24 hónapos időtartamra szól, 2021. július 1-től kezdődő hatállyal.” |
| --- | --- |

9.

A 12. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottságnak az 5. cikk (2) bekezdésében, a 6. cikk (2) bekezdésében és a 7. cikk (1) és (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása 24 hónapos időtartamra szól, 2021. július 1-től kezdődő hatállyal.”

| 10. | A 16. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés harmadik albekezdését el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

10.

A 16. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés harmadik albekezdését el kell hagyni;

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   2022. december 31-ig a Bizottság e rendelet alkalmazásáról jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  A jelentésnek különösen a következőket kell tartalmaznia:






  a) | a tagállamok által a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében a szabad mozgásra vonatkozóan bevezetett korlátozásokra vonatkozó, a 11. cikk értelmében kapott információk áttekintése; |
| --- | --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   2022. december 31-ig a Bizottság e rendelet alkalmazásáról jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

A jelentésnek különösen a következőket kell tartalmaznia:

a)

a tagállamok által a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében a szabad mozgásra vonatkozóan bevezetett korlátozásokra vonatkozó, a 11. cikk értelmében kapott információk áttekintése;

| b) | a 3. cikk (1) bekezdésében említett igazolványok belföldi és nemzetközi felhasználásával kapcsolatos valamennyi fejleményt, valamint a harmadik országok által kiállított Covid19-igazolványokról szóló, a 8. cikk (2) bekezdése szerinti végrehajtási jogi aktusok elfogadását leíró áttekintés; |
| --- | --- |

b)

a 3. cikk (1) bekezdésében említett igazolványok belföldi és nemzetközi felhasználásával kapcsolatos valamennyi fejleményt, valamint a harmadik országok által kiállított Covid19-igazolványokról szóló, a 8. cikk (2) bekezdése szerinti végrehajtási jogi aktusok elfogadását leíró áttekintés;

| c) | az e cikk (2) bekezdése értelmében benyújtott jelentésben szereplő, arra vonatkozó értékeléssel kapcsolatos lényeges frissítések, hogy e rendelet milyen hatást gyakorol a szabad mozgás megkönnyítésére – többek között az utazásokra és a turizmusra –, valamint a különböző típusú oltóanyagok elfogadására, az alapvető jogokra és a megkülönböztetésmentességre, továbbá a személyes adatok védelmére a Covid19-világjárvány idején; |
| --- | --- |

c)

az e cikk (2) bekezdése értelmében benyújtott jelentésben szereplő, arra vonatkozó értékeléssel kapcsolatos lényeges frissítések, hogy e rendelet milyen hatást gyakorol a szabad mozgás megkönnyítésére – többek között az utazásokra és a turizmusra –, valamint a különböző típusú oltóanyagok elfogadására, az alapvető jogokra és a megkülönböztetésmentességre, továbbá a személyes adatok védelmére a Covid19-világjárvány idején;

| d) | annak értékelése, hogy e rendelet alkalmazásában megfelelő-e a 3. cikk (1) bekezdésében említett igazolványok további használata, figyelembe véve a járványügyi fejleményeket és a rendelkezésre álló legújabb tudományos bizonyítékokat.
  A jelentés elkészítésekor a Bizottság iránymutatást kér az ECDC-től és az Egészségügyi Biztonsági Bizottságtól, amelyet csatolni kell a jelentéshez.
  A jelentést jogalkotási javaslat kísérheti, különösen e rendelet alkalmazási időszakának lerövidítése céljából, figyelembe véve a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos járványügyi helyzet alakulását, valamint az ECDC és az Egészségügyi Biztonsági Bizottság e célból tett ajánlásait.” |
| --- | --- |

d)

annak értékelése, hogy e rendelet alkalmazásában megfelelő-e a 3. cikk (1) bekezdésében említett igazolványok további használata, figyelembe véve a járványügyi fejleményeket és a rendelkezésre álló legújabb tudományos bizonyítékokat.

A jelentés elkészítésekor a Bizottság iránymutatást kér az ECDC-től és az Egészségügyi Biztonsági Bizottságtól, amelyet csatolni kell a jelentéshez.

A jelentést jogalkotási javaslat kísérheti, különösen e rendelet alkalmazási időszakának lerövidítése céljából, figyelembe véve a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos járványügyi helyzet alakulását, valamint az ECDC és az Egészségügyi Biztonsági Bizottság e célból tett ajánlásait.”

| 11. | A 17. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „Ezt a rendeletet 2021. július 1-jétől 2023. június 30-ig kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

11.

A 17. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ezt a rendeletet 2021. július 1-jétől 2023. június 30-ig kell alkalmazni.”

| 12. | A mellékletben a (2) pont i) alpontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | „a tesztközpont vagy a tesztet végző intézmény (antigén teszt esetében nem kötelező);” |
| --- | --- | --- |

12.

A mellékletben a (2) pont i) alpontjának helyébe a következő szöveg lép:

„i.

„a tesztközpont vagy a tesztet végző intézmény (antigén teszt esetében nem kötelező);”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 29-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

F. RIESTER

---

(1)  Az Európai Parlament 2022. június 23-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022. június 28-i határozata.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/953 rendelete (2021. június 14.) a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről (HL L 211., 2021.6.15., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1082/2013/EU határozata (2013. október 22.) a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 293., 2013.11.5., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2022/256 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. február 22.) az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gyógyultsági igazolványok antigén gyorstesztek alapján történő kiállítása tekintetében történő módosításáról (HL L 42., 2022.2.23., 4. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 726/2004/EK rendelete (2004. március 31.) az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról (HL L 136., 2004.4.30., 1. o.).

5

(6)  A Tanács (EU) 2022/107 ajánlása (2022. január 25.) a Covid19-világjárvány idején a biztonságos szabad mozgás megkönnyítésére vonatkozó koordinált megközelítésről és az (EU) 2020/1475 ajánlás felváltásáról (HL L 18., 2022.1.27., 110. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

7

(8)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

8

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/46

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/1035 RENDELETE

(2022. június 29.)

a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tekintetében interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/954 rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A schengeni vívmányok – különösen az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (Schengeni határellenőrzési kódex) – értelmében az Unió területén jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok, valamint azok a harmadik országbeli állampolgárok, akik jogszerűen léptek be valamely tagállam területére, az összes többi tagállam területén szabadon mozoghatnak egy 180 napos időszakon belüli 90 napos időtartam alatt. |
| --- | --- |

(1)

A schengeni vívmányok – különösen az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (Schengeni határellenőrzési kódex) – értelmében az Unió területén jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok, valamint azok a harmadik országbeli állampolgárok, akik jogszerűen léptek be valamely tagállam területére, az összes többi tagállam területén szabadon mozoghatnak egy 180 napos időszakon belüli 90 napos időtartam alatt.

| (2) | Az uniós digitális Covid-igazolványt az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) hozta létre, amely az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó közös keretet határoz meg, hogy megkönnyítse a Covid19-világjárvány idején az uniós polgárok és családtagjaik szabad mozgáshoz való jogának gyakorlását. Az említett rendeletet az (EU) 2021/954 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) kísérte, amely kiterjesztette az uniós digitális Covid-igazolvány keretét azokra a harmadik országbeli állampolgárokra, akik jogszerűen tartózkodnak vagy rendelkeznek lakóhellyel a tagállamok területein, és akik az uniós joggal összhangban jogosultak más tagállamokba utazni. |
| --- | --- |

(2)

Az uniós digitális Covid-igazolványt az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) hozta létre, amely az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó közös keretet határoz meg, hogy megkönnyítse a Covid19-világjárvány idején az uniós polgárok és családtagjaik szabad mozgáshoz való jogának gyakorlását. Az említett rendeletet az (EU) 2021/954 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) kísérte, amely kiterjesztette az uniós digitális Covid-igazolvány keretét azokra a harmadik országbeli állampolgárokra, akik jogszerűen tartózkodnak vagy rendelkeznek lakóhellyel a tagállamok területein, és akik az uniós joggal összhangban jogosultak más tagállamokba utazni.

| (3) | Az (EU) 2021/953 és az (EU) 2021/954 rendelet 2022. június 30-án hatályát veszti. A Covid19-világjárvány azonban még mindig tart, és az aggodalomra okot adó variánsok kitörései továbbra is negatívan érinthetik az Unión belüli utazásokat. Következésképpen az uniós digitális Covid-igazolvány további használatának lehetővé tétele érdekében az említett rendeletek alkalmazási időszakát meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/953 és az (EU) 2021/954 rendelet 2022. június 30-án hatályát veszti. A Covid19-világjárvány azonban még mindig tart, és az aggodalomra okot adó variánsok kitörései továbbra is negatívan érinthetik az Unión belüli utazásokat. Következésképpen az uniós digitális Covid-igazolvány további használatának lehetővé tétele érdekében az említett rendeletek alkalmazási időszakát meg kell hosszabbítani.

| (4) | Az (EU) 2021/953 rendelet alkalmazási időszakát 12 hónappal meg kell hosszabbítani. Mivel az (EU) 2021/954 rendelet célja, hogy az (EU) 2021/953 rendelet alkalmazását kiterjessze az Unióban jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok bizonyos kategóriáira, alkalmazásának időtartamát közvetlenül össze kell kapcsolni az (EU) 2021/953 rendelet alkalmazásának időtartamával. Az (EU) 2021/954 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2021/953 rendelet alkalmazási időszakát 12 hónappal meg kell hosszabbítani. Mivel az (EU) 2021/954 rendelet célja, hogy az (EU) 2021/953 rendelet alkalmazását kiterjessze az Unióban jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok bizonyos kategóriáira, alkalmazásának időtartamát közvetlenül össze kell kapcsolni az (EU) 2021/953 rendelet alkalmazásának időtartamával. Az (EU) 2021/954 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Ez a rendelet nem értelmezhető úgy, mint amely megkönnyíti vagy ösztönzi az utazási korlátozások Covid19-világjárványra adott válaszként történő elfogadását. Ezen túlmenően az (EU) 2021/953 rendelet által létrehozott igazolványok ellenőrzésének követelménye önmagában nem indokolja a belső határokon történő határellenőrzések ideiglenes visszaállítását. A belső határokon végzett ellenőrzéseknek továbbra is végső eszközként kell szolgálniuk, a Schengeni határellenőrzési kódexben meghatározott különös szabályokra is figyelemmel. |
| --- | --- |

(5)

Ez a rendelet nem értelmezhető úgy, mint amely megkönnyíti vagy ösztönzi az utazási korlátozások Covid19-világjárványra adott válaszként történő elfogadását. Ezen túlmenően az (EU) 2021/953 rendelet által létrehozott igazolványok ellenőrzésének követelménye önmagában nem indokolja a belső határokon történő határellenőrzések ideiglenes visszaállítását. A belső határokon végzett ellenőrzéseknek továbbra is végső eszközként kell szolgálniuk, a Schengeni határellenőrzési kódexben meghatározott különös szabályokra is figyelemmel.

| (6) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

| (7) | Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (5) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a tagállamok az (EU) 2021/953 rendeletben foglalt feltételek szerint elfogadják az Írország által a területén jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok részére a tagállamok területein belüli utazás megkönnyítése céljából kiállított Covid19-igazolványokat, Írországnak e harmadik országbeli állampolgárok számára olyan Covid19-igazolványokat kell kiállítania, amelyek megfelelnek az uniós digitális Covid-igazolvány biztonsági keretrendszere követelményeinek. Írországnak és a többi tagállamnak viszonossági alapon el kell fogadnia az e rendelet hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok számára kiállított igazolványokat. |
| --- | --- |

(7)

Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (5) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a tagállamok az (EU) 2021/953 rendeletben foglalt feltételek szerint elfogadják az Írország által a területén jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok részére a tagállamok területein belüli utazás megkönnyítése céljából kiállított Covid19-igazolványokat, Írországnak e harmadik országbeli állampolgárok számára olyan Covid19-igazolványokat kell kiállítania, amelyek megfelelnek az uniós digitális Covid-igazolvány biztonsági keretrendszere követelményeinek. Írországnak és a többi tagállamnak viszonossági alapon el kell fogadnia az e rendelet hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok számára kiállított igazolványokat.

| (8) | Ciprus, Bulgária, Románia és Horvátország tekintetében ez a rendelet a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (1) bekezdése, a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (1) bekezdése és a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus. |
| --- | --- |

(8)

Ciprus, Bulgária, Románia és Horvátország tekintetében ez a rendelet a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (1) bekezdése, a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (1) bekezdése és a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus.

| (9) | Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (6) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (7) 1. cikkének C. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(9)

Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (6) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (7) 1. cikkének C. pontjában említett területhez tartoznak.

| (10) | Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (8) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (9) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke C. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(10)

Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (8) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (9) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke C. pontjában említett területhez tartoznak.

| (11) | Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (10) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (11) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke C. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(11)

Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (10) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (11) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke C. pontjában említett területhez tartoznak.

| (12) | Az (EU) 2021/954 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2021/954 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok utazásának megkönnyítését egy adott személy Covid19-oltására, -teszteredményére vagy Covid19-ből való felgyógyultságára vonatkozó interoperábilis Covid19-igazolványok kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására szolgáló keret létrehozása révén a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(13)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok utazásának megkönnyítését egy adott személy Covid19-oltására, -teszteredményére vagy Covid19-ből való felgyógyultságára vonatkozó interoperábilis Covid19-igazolványok kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására szolgáló keret létrehozása révén a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (14) | Annak lehetővé tétele érdekében, hogy e rendelet az uniós digitális Covid-igazolvány folytonosságának biztosítása érdekében azonnal és a kellő időben alkalmazandóvá váljon, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(14)

Annak lehetővé tétele érdekében, hogy e rendelet az uniós digitális Covid-igazolvány folytonosságának biztosítása érdekében azonnal és a kellő időben alkalmazandóvá váljon, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie.

| (15) | Az európai adatvédelmi biztossal és az Európai Adatvédelmi Testülettel az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 42. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos és a testület 2022. március 14-én közösen véleményt nyilvánított (13), |
| --- | --- |

(15)

Az európai adatvédelmi biztossal és az Európai Adatvédelmi Testülettel az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 42. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos és a testület 2022. március 14-én közösen véleményt nyilvánított (13),

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/954 rendelet 3. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2021. július 1-jétől kell alkalmazni addig, ameddig az (EU) 2021/953 rendelet alkalmazandó.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 29-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

F. RIESTER

---

(1)  Az Európai Parlament 2022. június 23-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022. június 28-i határozata.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/399 rendelete (2016. március 9.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) (HL L 77., 2016.3.23., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/953 rendelete (2021. június 14.) a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről (HL L 211., 2021.6.15., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/954 rendelete (2021. június 14.) a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tekintetében interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről (HL L 211., 2021.6.15., 24. o.).

4

(5)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

5

(6)  
  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

6

(7)  A Tanács 1999/437/EK határozata (1999. május 17.) az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).

7

(8)  
  HL L 53, 2008.2.27., 52. o.

8

(9)  A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

9

(10)  
  HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

10

(11)  A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

12

(13)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

13

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/50

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1036 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2022. június 29.)

az (EU) 2020/1429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a referencia-időszak meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Covid19-járványra tekintettel a fenntartható vasúti piacot célzó intézkedések megállapításáról szóló, 2020. október 7-i (EU) 2020/1429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Covid19-világjárvány a kereslet jelentős visszaesése és a tagállamok által a világjárvány megfékezése érdekében hozott közvetlen intézkedések következtében a vasúti forgalom jelentős visszaeséséhez vezetett. |
| --- | --- |

(1)

A Covid19-világjárvány a kereslet jelentős visszaesése és a tagállamok által a világjárvány megfékezése érdekében hozott közvetlen intézkedések következtében a vasúti forgalom jelentős visszaeséséhez vezetett.

| (2) | A vasúti társaságok, melyeknek ezekre a körülményekre nincs befolyásuk, folyamatosan jelentős likviditási problémákkal, komoly veszteségekkel és bizonyos esetekben a fizetésképtelenség kockázatával szembesülnek. |
| --- | --- |

(2)

A vasúti társaságok, melyeknek ezekre a körülményekre nincs befolyásuk, folyamatosan jelentős likviditási problémákkal, komoly veszteségekkel és bizonyos esetekben a fizetésképtelenség kockázatával szembesülnek.

| (3) | A Covid19-világjárvány negatív gazdasági hatásainak ellensúlyozása és a vasúti társaságok támogatása érdekében az (EU) 2020/1429 rendelet lehetővé teszi, hogy a tagállamok engedélyezzék a pályahálózat-működtetők számára a vasúti infrastruktúrához való hozzáférés díjainak csökkentését, elengedését vagy elhalasztását. A fenti lehetőséget egy korlátozott referencia-időszakra biztosították, amelyet legutóbb az (EU) 2022/312 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 2022. június 30-ig meghosszabbított. |
| --- | --- |

(3)

A Covid19-világjárvány negatív gazdasági hatásainak ellensúlyozása és a vasúti társaságok támogatása érdekében az (EU) 2020/1429 rendelet lehetővé teszi, hogy a tagállamok engedélyezzék a pályahálózat-működtetők számára a vasúti infrastruktúrához való hozzáférés díjainak csökkentését, elengedését vagy elhalasztását. A fenti lehetőséget egy korlátozott referencia-időszakra biztosították, amelyet legutóbb az (EU) 2022/312 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 2022. június 30-ig meghosszabbított.

| (4) | A világjárvány időszakában a mobilitásra vonatkozó korlátozások jelentős hatást gyakoroltak a vasúti személyszállítási szolgáltatások igénybevételére. A járvány korlátozottabb mértékben ugyan, de a vasúti árufuvarozási szolgáltatásokra is hatással volt. Az uniós vasúti pályahálózat-működtetők által szolgáltatott adatok alapján a világjárvány a személyszállítási szolgáltatások szegmensét érintette a legsúlyosabban, azon belül is a kereskedelmi személyszállítási szolgáltatások szegmensét, amelynek kínálata valamennyi tagállamban jelentősen visszaesett, és még nem érte el újra a 2019-es szintet. |
| --- | --- |

(4)

A világjárvány időszakában a mobilitásra vonatkozó korlátozások jelentős hatást gyakoroltak a vasúti személyszállítási szolgáltatások igénybevételére. A járvány korlátozottabb mértékben ugyan, de a vasúti árufuvarozási szolgáltatásokra is hatással volt. Az uniós vasúti pályahálózat-működtetők által szolgáltatott adatok alapján a világjárvány a személyszállítási szolgáltatások szegmensét érintette a legsúlyosabban, azon belül is a kereskedelmi személyszállítási szolgáltatások szegmensét, amelynek kínálata valamennyi tagállamban jelentősen visszaesett, és még nem érte el újra a 2019-es szintet.

| (5) | A hálózaton közlekedő tehervonatok száma helyreállt: a 2021. évi szintek mindössze 0,1 %-kal maradnak el 2019-es szintektől. A hálózaton a közszolgáltatási kötelezettség hatálya alatt közlekedő személyszállító vonatok száma 2021-ben 2 %-kal meghaladta a 2019-ben mért adatokat, míg 2020-ban 5,1 %-kal maradt el a 2019-es adatoktól. Tekintettel azonban arra, hogy az utasok száma sem 2020-ban, sem 2021-ben nem érte el a 2019-ben utazó utasok számának kétharmadát, a világjárvány hatásának csökkenése és az azt követő helyreállítás valószínűleg az illetékes hatóságok által a közszolgáltatási kötelezettségekről szóló szerződések keretében nyújtott folyamatos pénzügyi támogatásnak tudható be. 2021-ben a kereskedelmi személyszállító vonatok száma még mindig 18,2 %-kal volt alacsonyabb a 2019. évihez képest. 2020-ban 22,9 %-kal volt alacsonyabb 2019-hez képest, így nem mutatott jelentős helyreállást. |
| --- | --- |

(5)

A hálózaton közlekedő tehervonatok száma helyreállt: a 2021. évi szintek mindössze 0,1 %-kal maradnak el 2019-es szintektől. A hálózaton a közszolgáltatási kötelezettség hatálya alatt közlekedő személyszállító vonatok száma 2021-ben 2 %-kal meghaladta a 2019-ben mért adatokat, míg 2020-ban 5,1 %-kal maradt el a 2019-es adatoktól. Tekintettel azonban arra, hogy az utasok száma sem 2020-ban, sem 2021-ben nem érte el a 2019-ben utazó utasok számának kétharmadát, a világjárvány hatásának csökkenése és az azt követő helyreállítás valószínűleg az illetékes hatóságok által a közszolgáltatási kötelezettségekről szóló szerződések keretében nyújtott folyamatos pénzügyi támogatásnak tudható be. 2021-ben a kereskedelmi személyszállító vonatok száma még mindig 18,2 %-kal volt alacsonyabb a 2019. évihez képest. 2020-ban 22,9 %-kal volt alacsonyabb 2019-hez képest, így nem mutatott jelentős helyreállást.

| (6) | Hasonló tendenciák figyelhetők meg a forgalmi adatok vonatkilométerben történő kifejezése esetén. A hálózaton közlekedő tehervonatok által megtett vonatkilométerek tekintetében látható a helyreállás: 2021-ben mindössze 0,5 %-kal maradtak el 2019-hez képest. A személyszállítási közszolgáltatási kötelezettség hatálya alá tartozó, vonatkilométerben kifejezett szolgáltatások 2021-ben 1,1 %-kal magasabbak voltak 2019-hez képest. 2021-ben azonban a vonatkilométerben kifejezett kereskedelmi személyszállítási szolgáltatások 18,7 %-kal maradtak el a 2019-es szinttől, ami 2020-hoz képest enyhe javulást mutat. |
| --- | --- |

(6)

Hasonló tendenciák figyelhetők meg a forgalmi adatok vonatkilométerben történő kifejezése esetén. A hálózaton közlekedő tehervonatok által megtett vonatkilométerek tekintetében látható a helyreállás: 2021-ben mindössze 0,5 %-kal maradtak el 2019-hez képest. A személyszállítási közszolgáltatási kötelezettség hatálya alá tartozó, vonatkilométerben kifejezett szolgáltatások 2021-ben 1,1 %-kal magasabbak voltak 2019-hez képest. 2021-ben azonban a vonatkilométerben kifejezett kereskedelmi személyszállítási szolgáltatások 18,7 %-kal maradtak el a 2019-es szinttől, ami 2020-hoz képest enyhe javulást mutat.

| (7) | Ezért nyilvánvaló, hogy a vasúti forgalom szintje tartósan csökken a Covid19-világjárvány utasforgalmi szegmensre gyakorolt hatása miatt, amely szegmens 2018-ban a vonatkilométerben kifejezett teljes forgalom mintegy 80 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(7)

Ezért nyilvánvaló, hogy a vasúti forgalom szintje tartósan csökken a Covid19-világjárvány utasforgalmi szegmensre gyakorolt hatása miatt, amely szegmens 2018-ban a vonatkilométerben kifejezett teljes forgalom mintegy 80 %-át tette ki.

| (8) | Az Egészségügyi Világszervezet adatai azt mutatják, hogy 2022 elején jelentős mértékben megugrott és a világjárvány alatt korábban nem tapasztalt szinteket ért el a naponta regisztrált Covid19-esetek száma Európában. Ráadásul továbbra is nagyon magas a naponta jelentett esetek száma. |
| --- | --- |

(8)

Az Egészségügyi Világszervezet adatai azt mutatják, hogy 2022 elején jelentős mértékben megugrott és a világjárvány alatt korábban nem tapasztalt szinteket ért el a naponta regisztrált Covid19-esetek száma Európában. Ráadásul továbbra is nagyon magas a naponta jelentett esetek száma.

| (9) | A világjárvány vasúti forgalomra gyakorolt tartósan negatív hatása és a vasúti társaságok nehéz pénzügyi helyzete valószínűleg 2022 végéig fennmarad. |
| --- | --- |

(9)

A világjárvány vasúti forgalomra gyakorolt tartósan negatív hatása és a vasúti társaságok nehéz pénzügyi helyzete valószínűleg 2022 végéig fennmarad.

| (10) | Ezért az (EU) 2020/1429 rendelet 1. cikkében megállapított referencia-időszakot indokolt 2022. december 31-ig meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(10)

Ezért az (EU) 2020/1429 rendelet 1. cikkében megállapított referencia-időszakot indokolt 2022. december 31-ig meghosszabbítani.

| (11) | Ha az Európai Parlament és a Tanács az (EU) 2020/1429 rendelet 6. cikkének (6) bekezdésében előírt kifogásolási időszak teljes időtartamán át vizsgálná ezt a rendeletet, az csak az (EU) 2020/1429 rendelet 1. cikkében jelenleg előirányzott referencia-időszak lejártát követően lépne hatályba. A jogbizonytalanság elkerülése érdekében ezt a rendeletet az (EU) 2020/1429 rendelet 7. cikkében meghatározott sürgősségi eljárás keretében kell elfogadni, és sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell léptetni, |
| --- | --- |

(11)

Ha az Európai Parlament és a Tanács az (EU) 2020/1429 rendelet 6. cikkének (6) bekezdésében előírt kifogásolási időszak teljes időtartamán át vizsgálná ezt a rendeletet, az csak az (EU) 2020/1429 rendelet 1. cikkében jelenleg előirányzott referencia-időszak lejártát követően lépne hatályba. A jogbizonytalanság elkerülése érdekében ezt a rendeletet az (EU) 2020/1429 rendelet 7. cikkében meghatározott sürgősségi eljárás keretében kell elfogadni, és sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell léptetni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2020/1429 rendelet 1. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Ez a rendelet a 2012/34/EU irányelv IV. fejezetében meghatározottak szerint ideiglenes szabályokat állapít meg a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámítására vonatkozóan. Ez a rendelet a vasúti infrastruktúrának a fent említett irányelv hatálya alá tartozó, belföldi és nemzetközi vasúti szolgáltatások céljára történő használatára alkalmazandó a 2020. március 1. és 2022. december 31. közötti időszakban (a továbbiakban: referencia-időszak).”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 333., 2020.10.12., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/312 rendelete (2022. február 24.) az (EU) 2020/1429 rendeletnek a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításával kapcsolatos ideiglenes intézkedések alkalmazására vonatkozó referencia-időszak időtartama tekintetében történő módosításáról (HL L 55., 2022.2.28., 1 o.).

2

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/52

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1037 RENDELETE

(2022. június 29.)

az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének és a 231/2012/EU bizottsági rendelet mellékletének a glikolipidek italokban tartósítószerként történő felhasználása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésére és 14. cikkére,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, 2008. december 16-i 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és ezen anyagok felhasználási feltételeit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és ezen anyagok felhasználási feltételeit.

| (2) | A 231/2012/EU bizottsági rendelet (3) melléklete meghatározza az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékanyagok specifikációit. |
| --- | --- |

(2)

A 231/2012/EU bizottsági rendelet (3) melléklete meghatározza az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékanyagok specifikációit.

| (3) | Az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékének és az élelmiszer-adalékanyagok specifikációinak naprakésszé tétele – az 1331/2008/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésben említett egységes eljárás révén – vagy a Bizottság kezdeményezésére, vagy valamely tagállam vagy érdekelt fél kérelmére történhet. |
| --- | --- |

(3)

Az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékének és az élelmiszer-adalékanyagok specifikációinak naprakésszé tétele – az 1331/2008/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésben említett egységes eljárás révén – vagy a Bizottság kezdeményezésére, vagy valamely tagállam vagy érdekelt fél kérelmére történhet.

| (4) | 2019 decemberében kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz a glikolipidek ízesített italokban és néhány más, az 14.1. kategóriába (alkoholmentes italok) tartozó termékekben, valamint alkoholmentes sörökben és malátaitalokban tartósítószerként történő felhasználásának engedélyezése iránt. |
| --- | --- |

(4)

2019 decemberében kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz a glikolipidek ízesített italokban és néhány más, az 14.1. kategóriába (alkoholmentes italok) tartozó termékekben, valamint alkoholmentes sörökben és malátaitalokban tartósítószerként történő felhasználásának engedélyezése iránt.

| (5) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) értékelte a glikolipidek élelmiszer-adalékanyagként való javasolt alkalmazásának biztonságosságát. A Hatóság 2021. május 4-én elfogadott véleményében (4) 10 mg/testtömegkilogrammos megengedhető napi bevitelt állapított meg. A Hatóság megjegyezte, hogy a kisgyermekeknél a 3,1 mg/testtömegkilogrammos napi expozícióra vonatkozó legmagasabb becslés a megállapított megengedhető napi bevitelen belül van, és arra a következtetésre jutott, hogy a glikolipideknek való kitettség a kérelmező által javasolt felhasználások és felhasználási szintek mellett nem vet fel biztonsági aggályokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) értékelte a glikolipidek élelmiszer-adalékanyagként való javasolt alkalmazásának biztonságosságát. A Hatóság 2021. május 4-én elfogadott véleményében (4) 10 mg/testtömegkilogrammos megengedhető napi bevitelt állapított meg. A Hatóság megjegyezte, hogy a kisgyermekeknél a 3,1 mg/testtömegkilogrammos napi expozícióra vonatkozó legmagasabb becslés a megállapított megengedhető napi bevitelen belül van, és arra a következtetésre jutott, hogy a glikolipideknek való kitettség a kérelmező által javasolt felhasználások és felhasználási szintek mellett nem vet fel biztonsági aggályokat.

| (6) | A glikolipideket a Dacryopinax spathularia gombából nyerik fermentációs folyamat során. A tartósítószerként használt glikolipidek meghosszabbítják az italok eltarthatóságát azáltal, hogy védik őket a mikroorganizmusok által okozott megromlástól, és gátolják a kórokozó mikroorganizmusok növekedését. A glikolipidek hatékonyak az élesztő, a penész és a Gram-pozitív baktériumok ellen, és az italokban jelenleg engedélyezett egyéb tartósítószerek alternatívájaként szolgálhatnak. |
| --- | --- |

(6)

A glikolipideket a Dacryopinax spathularia gombából nyerik fermentációs folyamat során. A tartósítószerként használt glikolipidek meghosszabbítják az italok eltarthatóságát azáltal, hogy védik őket a mikroorganizmusok által okozott megromlástól, és gátolják a kórokozó mikroorganizmusok növekedését. A glikolipidek hatékonyak az élesztő, a penész és a Gram-pozitív baktériumok ellen, és az italokban jelenleg engedélyezett egyéb tartósítószerek alternatívájaként szolgálhatnak.

| (7) | Ezért helyénvaló engedélyezni a glikolipidek tartósítószerként való felhasználását a kérelemben szereplő italokban, és az adalékanyaghoz az E 246 E-számot hozzárendelni. |
| --- | --- |

(7)

Ezért helyénvaló engedélyezni a glikolipidek tartósítószerként való felhasználását a kérelemben szereplő italokban, és az adalékanyaghoz az E 246 E-számot hozzárendelni.

| (8) | A glikolipidekre (E 246) vonatkozó specifikációkat bele kell foglalni a 231/2012/EU rendelet mellékletébe, mivel ez az élelmiszer-adalékanyag először kerül felvételre az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében az élelmiszer-adalékanyagok tekintetében megállapított uniós jegyzékébe. |
| --- | --- |

(8)

A glikolipidekre (E 246) vonatkozó specifikációkat bele kell foglalni a 231/2012/EU rendelet mellékletébe, mivel ez az élelmiszer-adalékanyag először kerül felvételre az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében az élelmiszer-adalékanyagok tekintetében megállapított uniós jegyzékébe.

| (9) | Az 1333/2008/EK és a 231/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Az 1333/2008/EK és a 231/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A 231/2012/EU rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

1

(2)  
  HL L 354., 2008.12.31., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 231/2012/EU rendelete (2012. március 9.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékok specifikációinak meghatározásáról (HL L 83., 2012.3.22., 1. o.).

3

(4)  EFSA Journal 2021;19(6):6609

4

---

I. MELLÉKLET

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete a következőképpen módosul:

| a) | A B. rész 3. pontjában („A színezékektől és édesítőszerektől különböző más adalékanyagok”) az E 243 számú élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés után a jegyzék az alábbi bejegyzéssel egészül ki:






  „E 246 | Glikolipidek” |
| --- | --- | --- |

a)

A B. rész 3. pontjában („A színezékektől és édesítőszerektől különböző más adalékanyagok”) az E 243 számú élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés után a jegyzék az alábbi bejegyzéssel egészül ki:

„E 246

Glikolipidek”

| b) | Az E. rész a következőképpen módosul:






  1. | A 14.1.4 kategóriában (Ízesített italok) az E 242 bejegyzés után a jegyzék az alábbi E 246 (Glikolipidek) bejegyzéssel egészül ki: | „E 246 | Glikolipidek | 50 | | kivéve a tejalapú italokat” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Az E. rész a következőképpen módosul:

1.

A 14.1.4 kategóriában (Ízesített italok) az E 242 bejegyzés után a jegyzék az alábbi E 246 (Glikolipidek) bejegyzéssel egészül ki:

„E 246

Glikolipidek

50

kivéve a tejalapú italokat”

| 2. | A 14.1.5.2 kategóriában (Egyéb) az E 242 bejegyzés után a jegyzék az alábbi E 246 (Glikolipidek) bejegyzéssel egészül ki: | „E 246 | Glikolipidek | 20 | (93) | kizárólag: folyékony teasűrítmények és folyékony gyümölcs- és gyógynövényforrázat-sűrítmények” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A 14.1.5.2 kategóriában (Egyéb) az E 242 bejegyzés után a jegyzék az alábbi E 246 (Glikolipidek) bejegyzéssel egészül ki:

„E 246

Glikolipidek

20

(93)

kizárólag: folyékony teasűrítmények és folyékony gyümölcs- és gyógynövényforrázat-sűrítmények”

| 3. | A 14.2.1 kategóriában (Sör és malátaitalok) az E 220–228 bejegyzés után a jegyzék az alábbi E 246 (Glikolipidek) bejegyzéssel egészül ki: | „E 246 | Glikolipidek | 50 | | kizárólag: alkoholmentes sör és malátaitalok” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

A 14.2.1 kategóriában (Sör és malátaitalok) az E 220–228 bejegyzés után a jegyzék az alábbi E 246 (Glikolipidek) bejegyzéssel egészül ki:

„E 246

Glikolipidek

50

kizárólag: alkoholmentes sör és malátaitalok”

---

II. MELLÉKLET

A 231/2012/EU rendelet melléklete az E 243 élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés után a következő új bejegyzéssel egészül ki:

| „E 246 GLIKOLIPIDEK |
| --- |
| Szinonimák | |
| Meghatározás | A természetben előforduló glikolipideket a Dacryopinax spathularia gomba MUCL 53181 vadon termő törzsének fermentációjával nyerik. A glükózt szénforrásként használják. Az oldószermentes termékkinyerés magában foglalja a szűrést és a mikrobiális sejtek eltávolítását célzó mikroszűrést, a kicsapást és a tisztítás érdekében pufferolt vízzel történő mosást. A terméket pasztőrözik és porlasztva szárítják. A gyártási folyamat kémiailag nem módosítja a glikolipideket, és nem változtatja meg azok eredeti összetételét. |
| CAS-szám | 2205009-17-0 |
| Kémiai név | Dacryopinax spathularia gombából származó glikolipidek |
| Analitika | Legalább 93 % teljes glikolipidtartalom, szárított anyagra. |
| Leírás | Bézstől a világosbarnáig változó színű por, gyenge, jellegzetes szag |
| Azonosítás | |
| Oldhatóság | Megfelel (10 g/l vízben) |
| pH | 5,0 és 7,0 között (10 g/l vízben) |
| Zavarosság | Legfeljebb 28 NTU (10 g/l vízben) |
| Tisztaság | |
| Víztartalom | Legfeljebb 5 % (Karl Fischer-módszer) |
| Fehérje | Legfeljebb 3 % (tényező: N x 6,25) |
| Zsír | Legfeljebb 2 % (gravimetriás) |
| Nátrium | Legfeljebb 3,3 % |
| Arzén | Legfeljebb 1 mg/kg |
| Ólom | Legfeljebb 0,7 mg/kg |
| Kadmium | Legfeljebb 0,1 mg/kg |
| Higany | Legfeljebb 0,1 mg/kg |
| Nikkel | Legfeljebb 2 mg/kg |
| Mikrobiológiai kritériumok | |
| Összes aerob mikroba száma | Legfeljebb 100 telep/gramm |
| Élesztő és penész | Legfeljebb 10 telep/gramm |
| Kólibaktériumok | Legfeljebb 3 MPN/gramm |
| Salmonella spp. | Nincs jelen 25 g-ban” |

„E 246 GLIKOLIPIDEK

Szinonimák

Meghatározás

A természetben előforduló glikolipideket a Dacryopinax spathularia gomba MUCL 53181 vadon termő törzsének fermentációjával nyerik. A glükózt szénforrásként használják. Az oldószermentes termékkinyerés magában foglalja a szűrést és a mikrobiális sejtek eltávolítását célzó mikroszűrést, a kicsapást és a tisztítás érdekében pufferolt vízzel történő mosást. A terméket pasztőrözik és porlasztva szárítják. A gyártási folyamat kémiailag nem módosítja a glikolipideket, és nem változtatja meg azok eredeti összetételét.

CAS-szám

2205009-17-0

Kémiai név

Dacryopinax spathularia gombából származó glikolipidek

Analitika

Legalább 93 % teljes glikolipidtartalom, szárított anyagra.

Leírás

Bézstől a világosbarnáig változó színű por, gyenge, jellegzetes szag

Azonosítás

Oldhatóság

Megfelel (10 g/l vízben)

pH

5,0 és 7,0 között (10 g/l vízben)

Zavarosság

Legfeljebb 28 NTU (10 g/l vízben)

Tisztaság

Víztartalom

Legfeljebb 5 % (Karl Fischer-módszer)

Fehérje

Legfeljebb 3 % (tényező: N x 6,25)

Zsír

Legfeljebb 2 % (gravimetriás)

Nátrium

Legfeljebb 3,3 %

Arzén

Legfeljebb 1 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 0,7 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 0,1 mg/kg

Higany

Legfeljebb 0,1 mg/kg

Nikkel

Legfeljebb 2 mg/kg

Mikrobiológiai kritériumok

Összes aerob mikroba száma

Legfeljebb 100 telep/gramm

Élesztő és penész

Legfeljebb 10 telep/gramm

Kólibaktériumok

Legfeljebb 3 MPN/gramm

Salmonella spp.

Nincs jelen 25 g-ban”

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/56

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1038 RENDELETE

(2022. június 29.)

az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a poli(vinil-pirrolidon) (E1201) speciális gyógyászati célokra szánt élelmiszerekben, tablettákban és bevont tablettákban történő felhasználása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, 2008. december 16-i 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és ezen anyagok felhasználási feltételeit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és ezen anyagok felhasználási feltételeit.

| (2) | E jegyzék az 1331/2008/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárással naprakésszé tehető akár a Bizottság kezdeményezése, akár egy kérelem nyomán. |
| --- | --- |

(2)

E jegyzék az 1331/2008/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárással naprakésszé tehető akár a Bizottság kezdeményezése, akár egy kérelem nyomán.

| (3) | Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének megfelelően a poli(vinil-pirrolidon) (E1201) élelmiszer-adalékanyagként való felhasználása tabletta alakú asztali édesítőszerekben és szilárd formában forgalmazott étrend-kiegészítőkben – a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt étrend-kiegészítők kivételével – engedélyezett. |
| --- | --- |

(3)

Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének megfelelően a poli(vinil-pirrolidon) (E1201) élelmiszer-adalékanyagként való felhasználása tabletta alakú asztali édesítőszerekben és szilárd formában forgalmazott étrend-kiegészítőkben – a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt étrend-kiegészítők kivételével – engedélyezett.

| (4) | 2018. október 29-én kérelmet nyújtottak be a poli(vinil-pirrolidon) (E1201) speciális gyógyászati célokra szánt élelmiszerek élelmiszer-adalékanyagaként – kötőanyagként – tablettákban és bevont tablettákban való felhasználásának engedélyezése iránt. A kérelmet a Bizottság az 1331/2008/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdése második albekezdésének megfelelően hozzáférhetővé tette a tagállamok számára. |
| --- | --- |

(4)

2018. október 29-én kérelmet nyújtottak be a poli(vinil-pirrolidon) (E1201) speciális gyógyászati célokra szánt élelmiszerek élelmiszer-adalékanyagaként – kötőanyagként – tablettákban és bevont tablettákban való felhasználásának engedélyezése iránt. A kérelmet a Bizottság az 1331/2008/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdése második albekezdésének megfelelően hozzáférhetővé tette a tagállamok számára.

| (5) | Az élelmiszerügyi tudományos bizottság 1990-ben értékelte a poli(vinil-pirrolidon)t (E 1201) (3). 2020. július 1-jei tudományos szakvéleményében (4) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) újraértékelte a poli(vinil-pirrolidon) (E1201) mint élelmiszer-adalékanyag biztonságosságát, és mérlegelte a speciális gyógyászati célokra szánt élelmiszerekben, tablettákban és bevont tablettákban való használatának kiterjesztését. Véleményében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a használatnak a javasolt maximális megengedett és ajánlott fogyasztási szint melletti kiterjesztése várhatóan nem jelent biztonsági kockázatot. |
| --- | --- |

(5)

Az élelmiszerügyi tudományos bizottság 1990-ben értékelte a poli(vinil-pirrolidon)t (E 1201) (3). 2020. július 1-jei tudományos szakvéleményében (4) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) újraértékelte a poli(vinil-pirrolidon) (E1201) mint élelmiszer-adalékanyag biztonságosságát, és mérlegelte a speciális gyógyászati célokra szánt élelmiszerekben, tablettákban és bevont tablettákban való használatának kiterjesztését. Véleményében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a használatnak a javasolt maximális megengedett és ajánlott fogyasztási szint melletti kiterjesztése várhatóan nem jelent biztonsági kockázatot.

| (6) | A speciális gyógyászati célokra szánt tabletták előállítása során technológiailag szükség van poli(vinil-pirrolidon) (E1201) hozzáadására az összetevők erős kötése, kohéziójuk biztosítása és szétesésük lassítása érdekében. Ezért helyénvaló engedélyezni ezen adalékanyag speciális gyógyászati célokra szánt élelmiszerek stabilizátoraként való felhasználását tablettákban és bevont tablettákban. |
| --- | --- |

(6)

A speciális gyógyászati célokra szánt tabletták előállítása során technológiailag szükség van poli(vinil-pirrolidon) (E1201) hozzáadására az összetevők erős kötése, kohéziójuk biztosítása és szétesésük lassítása érdekében. Ezért helyénvaló engedélyezni ezen adalékanyag speciális gyógyászati célokra szánt élelmiszerek stabilizátoraként való felhasználását tablettákban és bevont tablettákban.

| (7) | A poli(vinil-pirrolidon)nak (E1201) az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete E részében szereplő 13.2 kategóriában (Speciális gyógyászati célokra szánt diétás élelmiszerek, az 1999/21/EK irányelvben meghatározottak szerint [kivéve a 13.1.5. kategóriába tartozó termékeket]) élelmiszer-adalékanyagként való felhasználásának engedélyezése nem vonja maga után az említett élelmiszer-adalékanyaggal feldolgozott terméknek a 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerinti speciális gyógyászati célokra szánt élelmiszerként való besorolását. |
| --- | --- |

(7)

A poli(vinil-pirrolidon)nak (E1201) az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete E részében szereplő 13.2 kategóriában (Speciális gyógyászati célokra szánt diétás élelmiszerek, az 1999/21/EK irányelvben meghatározottak szerint [kivéve a 13.1.5. kategóriába tartozó termékeket]) élelmiszer-adalékanyagként való felhasználásának engedélyezése nem vonja maga után az említett élelmiszer-adalékanyaggal feldolgozott terméknek a 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerinti speciális gyógyászati célokra szánt élelmiszerként való besorolását.

| (8) | Az 1333/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Az 1333/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részében a 13.2 (Speciális gyógyászati célokra szánt diétás élelmiszerek, az 1999/21/EK irányelvben meghatározottak szerint [kivéve a 13.1.5. kategóriába tartozó termékeket]) élelmiszer-kategóriában a jegyzék az alábbi bejegyzéssel egészül ki:

| | „E 1201 | Poli(vinil-pirrolidon) | quantum satis | | kizárólag tablettában és bevont tablettában” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„E 1201

Poli(vinil-pirrolidon)

quantum satis

kizárólag tablettában és bevont tablettában”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

1

(2)  
  HL L 354., 2008.12.31., 1. o.

2

(3)  Az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottság jelentése (26. sorozat). Jelentés: 13 913 EUR.

3

(4)  EFSA Journal 2020;18(8):6215.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 609/2013/EU rendelete (2013. június 12.) a csecsemők és kisgyermekek számára készült, a speciális gyógyászati célra szánt, valamint a testtömeg-szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerekről, továbbá a 92/52/EGK tanácsi irányelv, a 96/8/EK, az 1999/21/EK, a 2006/125/EK és a 2006/141/EK bizottsági irányelv, a 2009/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 41/2009/EK és a 953/2009/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 181., 2013.6.29., 35. o.).

5

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/58

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1039 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. június 29.)

egyes GSP-kedvezményezett országok tarifális preferenciáinak a 2023-ra vonatkozó felfüggesztése tekintetében a 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésére,

a 978/2012/EU rendelet 39. cikke szerinti általános preferenciális rendszerbizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 978/2012/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdése alapján az általános preferenciarendszer (GSP) általános előírásainak tarifális preferenciáit fel kell függeszteni olyan, egy adott GSP-kedvezményezett országból származó, valamely GSP-áruosztályba tartozó termékek tekintetében, amelyek esetében az ebből a GSP-kedvezményezett országból az Unióba irányuló behozatal három egymást követő évben vett átlagértéke meghaladja az említett rendelet VI. mellékletében felsorolt határértékeket. |
| --- | --- |

(1)

A 978/2012/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdése alapján az általános preferenciarendszer (GSP) általános előírásainak tarifális preferenciáit fel kell függeszteni olyan, egy adott GSP-kedvezményezett országból származó, valamely GSP-áruosztályba tartozó termékek tekintetében, amelyek esetében az ebből a GSP-kedvezményezett országból az Unióba irányuló behozatal három egymást követő évben vett átlagértéke meghaladja az említett rendelet VI. mellékletében felsorolt határértékeket.

| (2) | A 978/2012/EU rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében és a 2015–2017-es naptári évekre vonatkozó kereskedelmi statisztika alapján az (EU) 2019/249 bizottsági végrehajtási rendelet (2) meghatározta azon áruosztályok listáját, amelyek vonatkozásában 2020. január 1-jétől 2022. december 31-ig felfüggesztésre kerültek a tarifális preferenciák. |
| --- | --- |

(2)

A 978/2012/EU rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében és a 2015–2017-es naptári évekre vonatkozó kereskedelmi statisztika alapján az (EU) 2019/249 bizottsági végrehajtási rendelet (2) meghatározta azon áruosztályok listáját, amelyek vonatkozásában 2020. január 1-jétől 2022. december 31-ig felfüggesztésre kerültek a tarifális preferenciák.

| (3) | A 978/2012/EU rendelet 8. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottságnak háromévente felül kell vizsgálnia ezt a listát, és végrehajtási jogi aktust kell elfogadnia a tarifális preferenciák felfüggesztése vagy újra bevezetése érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A 978/2012/EU rendelet 8. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottságnak háromévente felül kell vizsgálnia ezt a listát, és végrehajtási jogi aktust kell elfogadnia a tarifális preferenciák felfüggesztése vagy újra bevezetése érdekében.

| (4) | Mivel a 978/2012/EU rendelet 2023. december 31-én hatályát veszti, a felülvizsgált lista 2023. január 1-jétől egy évig alkalmazandó. A lista a 2021. szeptember 1-jétől rendelkezésre álló, a 2018–2020-as naptári évekre vonatkozó kereskedelmi statisztikákon alapul, és figyelembe veszi a 978/2012/EU rendelet említett időpontban hatályos II. mellékletében felsorolt GSP-kedvezményezett országokból származó behozatalokat. Mindazonáltal nem veszi figyelembe azon GSP-kedvezményezett országokból származó behozatalok értékét, amelyek 2023. január 1-jétől már nem részesülnek a 978/2012/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti tarifális preferenciákból, |
| --- | --- |

(4)

Mivel a 978/2012/EU rendelet 2023. december 31-én hatályát veszti, a felülvizsgált lista 2023. január 1-jétől egy évig alkalmazandó. A lista a 2021. szeptember 1-jétől rendelkezésre álló, a 2018–2020-as naptári évekre vonatkozó kereskedelmi statisztikákon alapul, és figyelembe veszi a 978/2012/EU rendelet említett időpontban hatályos II. mellékletében felsorolt GSP-kedvezményezett országokból származó behozatalokat. Mindazonáltal nem veszi figyelembe azon GSP-kedvezményezett országokból származó behozatalok értékét, amelyek 2023. január 1-jétől már nem részesülnek a 978/2012/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti tarifális preferenciákból,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

E rendelet melléklete tartalmazza azon GSP-áruosztályba tartozó termékek listáját, amelyek tekintetében a 978/2012/EU rendelet 7. cikkében említett tarifális preferenciákat az érintett GSP-kedvezményezett országok vonatkozásában felfüggesztik.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2023. január 1-jétől 2023. december 31-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 303., 2012.10.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2019/249 végrehajtási rendelete (2019. február 12.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló 978/2012/EU rendeletnek megfelelően a 2020–2022 közötti időszakra vonatkozóan egyes GSP-kedvezményezett országok tarifális preferenciáinak egyes GSP-áruosztályok tekintetében történő felfüggesztéséről (HL L 42., 2019.2.13., 6. o.).

2

---

MELLÉKLET

Azon GSP-áruosztályok listája, amelyek tekintetében a 978/2012/EU rendelet 7. cikkében említett tarifális preferenciákat egy adott érintett GSP-kedvezményezett ország vonatkozásában felfüggesztik:

| A. oszlop: az ország neve

  B. oszlop: GSP-áruosztály (a GSP-rendelet 2. cikkének j) pontja)

  C. oszlop: leírás |
| --- |
| A | B | C |
| India | S-6a | Szervetlen és szerves vegyi anyagok |
| S-7a | Műanyagok és ezekből készült árucikkek |
| S-8b | Bőráruk; szőrme és műszőrme |
| S-11a | Textilek |
| S-13 | Kőből, gipszből, cementből, azbesztből, csillámból vagy hasonló anyagokból készült áruk; kerámiatermékek; üveg és üvegáruk |
| S-14 | Gyöngyök és nemesfémek |
| S-15a | Vas, acél, valamint vas- és acéláruk |
| S-15b | Nem nemesfémek (kivéve vas és acél) és ezekből készült áruk (kivéve vasból és acélból készült áruk) |
| S-16 | Gépek és mechanikus berendezések; elektromos gépek és elektromos felszerelések és ezek alkatrészei |
| S-17a | Vasúti mozdonyok vagy villamos-motorkocsik, vasúti járművek |
| Indonézia | S-1a | Élő állatok és állati termékek, a halakat kivéve |
| S-3 | Állati vagy növényi olajok, zsírok és viaszok |
| S-5 | Ásványi termékek |
| S-9a | Fa és faipari termékek; faszén |
| Kenya | S-2a | Élő növények és virágkertészeti termékek |

A. oszlop: az ország neve

B. oszlop: GSP-áruosztály (a GSP-rendelet 2. cikkének j) pontja)

C. oszlop: leírás

A

B

C

India

S-6a

Szervetlen és szerves vegyi anyagok

S-7a

Műanyagok és ezekből készült árucikkek

S-8b

Bőráruk; szőrme és műszőrme

S-11a

Textilek

S-13

Kőből, gipszből, cementből, azbesztből, csillámból vagy hasonló anyagokból készült áruk; kerámiatermékek; üveg és üvegáruk

S-14

Gyöngyök és nemesfémek

S-15a

Vas, acél, valamint vas- és acéláruk

S-15b

Nem nemesfémek (kivéve vas és acél) és ezekből készült áruk (kivéve vasból és acélból készült áruk)

S-16

Gépek és mechanikus berendezések; elektromos gépek és elektromos felszerelések és ezek alkatrészei

S-17a

Vasúti mozdonyok vagy villamos-motorkocsik, vasúti járművek

Indonézia

S-1a

Élő állatok és állati termékek, a halakat kivéve

S-3

Állati vagy növényi olajok, zsírok és viaszok

S-5

Ásványi termékek

S-9a

Fa és faipari termékek; faszén

Kenya

S-2a

Élő növények és virágkertészeti termékek

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/61

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1040 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. június 29.)

az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet VI. és XV. mellékletének az egyes fogságban tartott madarak és szaporítóanyagaik, valamint baromfiból származó húskészítmények Unióba történő beléptetése tekintetében engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzetei jegyzékei tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) („állategészségügyi rendelet”) és különösen annak 230. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/429 rendelet megállapítja többek között az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére vonatkozó állategészségügyi követelményeket, és 2021. április 21-től alkalmazandó. Ezen állategészségügyi követelmények egyike az, hogy a szóban forgó szállítmányoknak az említett rendelet 230. cikkének (1) bekezdésével összhangban jegyzékbe vett valamely harmadik országból, területről, illetve annak körzetéből vagy kompartmentjéből kell érkezniük. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/429 rendelet megállapítja többek között az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére vonatkozó állategészségügyi követelményeket, és 2021. április 21-től alkalmazandó. Ezen állategészségügyi követelmények egyike az, hogy a szóban forgó szállítmányoknak az említett rendelet 230. cikkének (1) bekezdésével összhangban jegyzékbe vett valamely harmadik országból, területről, illetve annak körzetéből vagy kompartmentjéből kell érkezniük.

| (2) | Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendeletet a harmadik országokból vagy területekről, illetve azok körzeteiből vagy kompartmentjeiből származó adott állatfajok és -kategóriák, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére vonatkozó állategészségügyi követelmények tekintetében. Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet úgy rendelkezik, hogy a hatálya alá tartozó állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba történő beléptetése csak akkor engedélyezhető, ha azok olyan harmadik országból vagy területről, illetve annak olyan körzetéből vagy kompartmentjéből érkeznek, amelyet az említett felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott állategészségügyi követelményekkel összhangban az adott állatfajok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek tekintetében jegyzékbe vettek. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendeletet a harmadik országokból vagy területekről, illetve azok körzeteiből vagy kompartmentjeiből származó adott állatfajok és -kategóriák, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére vonatkozó állategészségügyi követelmények tekintetében. Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet úgy rendelkezik, hogy a hatálya alá tartozó állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba történő beléptetése csak akkor engedélyezhető, ha azok olyan harmadik országból vagy területről, illetve annak olyan körzetéből vagy kompartmentjéből érkeznek, amelyet az említett felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott állategészségügyi követelményekkel összhangban az adott állatfajok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek tekintetében jegyzékbe vettek.

| (3) | Az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (3) létrehozza azon harmadik országok, területek, illetve azok körzeteinek, illetve kompartmentjeinek a jegyzékeit, ahonnan engedélyezett az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatfajoknak és -kategóriáknak, szaporítóanyagoknak és állati eredetű termékeknek az Unióba történő beléptetése. A jegyzékeket és a jegyzékekre vonatkozó egyes általános szabályokat az említett végrehajtási rendelet I–XXII. melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (3) létrehozza azon harmadik országok, területek, illetve azok körzeteinek, illetve kompartmentjeinek a jegyzékeit, ahonnan engedélyezett az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatfajoknak és -kategóriáknak, szaporítóanyagoknak és állati eredetű termékeknek az Unióba történő beléptetése. A jegyzékeket és a jegyzékekre vonatkozó egyes általános szabályokat az említett végrehajtási rendelet I–XXII. melléklete tartalmazza.

| (4) | Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet VI. melléklete 1. részének A. szakasza meghatározza az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 62. cikkében említett eltérések hatálya alá tartozó, fogságban tartott madaraktól eltérő fogságban tartott madarakból és az ilyen fogságban tartott madarak szaporítóanyagaiból álló szállítmányoknak az Unióba történő beléptetése tekintetében engedélyezett harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek a jegyzékét. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet VI. melléklete 1. részének A. szakasza meghatározza az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 62. cikkében említett eltérések hatálya alá tartozó, fogságban tartott madaraktól eltérő fogságban tartott madarakból és az ilyen fogságban tartott madarak szaporítóanyagaiból álló szállítmányoknak az Unióba történő beléptetése tekintetében engedélyezett harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek a jegyzékét.

| (5) | Az Egyesült Királyság kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 62. cikkében említett, fogságban tartott madaraktól és szaporítóanyagaiktól eltérő, fogságban tartott madarak és szaporítóanyagaik szállítmányai Man-sziget és Jersey koronafüggőségekből az Unióba történő beléptetésének engedélyezése iránt, és garanciákat nyújtott arra vonatozóan, hogy az említett koronafüggőségek illetékes hatóságai kellő kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy az Unióba való beléptetésre szánt fogságban tartott madarak és szaporítóanyagaik ilyen szállítmányai esetében biztosítva legyen a megbízható hatósági bizonyítvány kiállítása és a vonatkozó állategészségügyi követelményeknek való megfelelés. Ezeket a koronafüggőségeket ezért fel kell venni az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet VI. mellékletébe. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Királyság kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 62. cikkében említett, fogságban tartott madaraktól és szaporítóanyagaiktól eltérő, fogságban tartott madarak és szaporítóanyagaik szállítmányai Man-sziget és Jersey koronafüggőségekből az Unióba történő beléptetésének engedélyezése iránt, és garanciákat nyújtott arra vonatozóan, hogy az említett koronafüggőségek illetékes hatóságai kellő kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy az Unióba való beléptetésre szánt fogságban tartott madarak és szaporítóanyagaik ilyen szállítmányai esetében biztosítva legyen a megbízható hatósági bizonyítvány kiállítása és a vonatkozó állategészségügyi követelményeknek való megfelelés. Ezeket a koronafüggőségeket ezért fel kell venni az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet VI. mellékletébe.

| (6) | Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet VI. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet VI. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet XV. melléklete 1. részének A. szakasza meghatározza a patásokból, baromfiból és szárnyas vadakból származó azon húskészítmények szállítmányainak az Unióba történő beléptetése tekintetében engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzeteinek jegyzékét, amelyek átestek az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet XXVI. mellékletében foglalt kockázatcsökkentő kezeléseken. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet XV. melléklete 1. részének A. szakasza meghatározza a patásokból, baromfiból és szárnyas vadakból származó azon húskészítmények szállítmányainak az Unióba történő beléptetése tekintetében engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzeteinek jegyzékét, amelyek átestek az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet XXVI. mellékletében foglalt kockázatcsökkentő kezeléseken.

| (8) | Marokkó kérelmezte a Bizottságnál, hogy engedélyezze számára a laposmellű futómadaraktól eltérő baromfiból származó húskészítmények szállítmányainak az Unióba történő beléptetését, és garanciákat nyújtott arra vonatkozóan, hogy a harmadik ország megfelel az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének 1. pontjában említett olyan bejelentendő és jelentéstétel tárgyát képező betegségekre vonatkozó követelményeknek, amelyek relevánsak a baromfik tekintetében, valamint garanciákat nyújtott arra, hogy a harmadik ország megfelel a vonatkozó uniós állategészségügyi követelményeknek vagy azokkal egyenértékű követelményeknek. Ezért, valamint figyelembe véve a marokkói baromfi-egészségügyi helyzetet, helyénvaló az említett harmadik országot felvenni az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet XV. melléklete 1. részének A. szakaszában szereplő jegyzékbe az olyan, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfiból származó húskészítmények tekintetében, amelyeket alávetették az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet XXVI. mellékletében említett „D” egyedi kockázatcsökkentő kezelésnek. |
| --- | --- |

(8)

Marokkó kérelmezte a Bizottságnál, hogy engedélyezze számára a laposmellű futómadaraktól eltérő baromfiból származó húskészítmények szállítmányainak az Unióba történő beléptetését, és garanciákat nyújtott arra vonatkozóan, hogy a harmadik ország megfelel az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének 1. pontjában említett olyan bejelentendő és jelentéstétel tárgyát képező betegségekre vonatkozó követelményeknek, amelyek relevánsak a baromfik tekintetében, valamint garanciákat nyújtott arra, hogy a harmadik ország megfelel a vonatkozó uniós állategészségügyi követelményeknek vagy azokkal egyenértékű követelményeknek. Ezért, valamint figyelembe véve a marokkói baromfi-egészségügyi helyzetet, helyénvaló az említett harmadik országot felvenni az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet XV. melléklete 1. részének A. szakaszában szereplő jegyzékbe az olyan, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfiból származó húskészítmények tekintetében, amelyeket alávetették az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet XXVI. mellékletében említett „D” egyedi kockázatcsökkentő kezelésnek.

| (9) | Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet XV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet XV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Tekintettel arra, hogy az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet 2021. április 21-től alkalmazandó, a jogbiztonság érdekében és a kereskedelem megkönnyítése miatt az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet e rendelet révén végrehajtandó módosításainak sürgősen hatályba kell lépniük. |
| --- | --- |

(11)

Tekintettel arra, hogy az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet 2021. április 21-től alkalmazandó, a jogbiztonság érdekében és a kereskedelem megkönnyítése miatt az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet e rendelet révén végrehajtandó módosításainak sürgősen hatályba kell lépniük.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet VI. és XV. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 379. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/404 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzetei jegyzékeinek a megállapításáról (HL L 114., 2021.3.31., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet VI. és XV. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A VI. melléklet 1. részének A. szakasza a Man-szigetre és Jersey-re vonatkozó következő bejegyzésekkel egészül ki az Izraelre és Új-Zélandra vonatkozó bejegyzések között:












  „IM

  Man-sziget | IM-0 | Fogságban tartott madarak | CAPTIVE-BIRDS | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fogságban tartott madarak keltetőtojása | HE-CAPTIVE-BIRDS | | | | |
| JE

  Jersey | JE-0 | Fogságban tartott madarak | CAPTIVE-BIRDS | | | | |
| Fogságban tartott madarak keltetőtojása | HE-CAPTIVE-BIRDS” | | | | |

1.

A VI. melléklet 1. részének A. szakasza a Man-szigetre és Jersey-re vonatkozó következő bejegyzésekkel egészül ki az Izraelre és Új-Zélandra vonatkozó bejegyzések között:

„IM

Man-sziget

IM-0

Fogságban tartott madarak

CAPTIVE-BIRDS

Fogságban tartott madarak keltetőtojása

HE-CAPTIVE-BIRDS

JE

Jersey

JE-0

Fogságban tartott madarak

CAPTIVE-BIRDS

Fogságban tartott madarak keltetőtojása

HE-CAPTIVE-BIRDS”

| 2. | A XV. melléklet 1. részének A. szakaszában a Marokkóra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:


















  „MA

  Marokkó | MA-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | MPST” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A XV. melléklet 1. részének A. szakaszában a Marokkóra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„MA

Marokkó

MA-0

B

B

B

B

B

B

B

D

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

MPST”

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/64

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1041 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. június 29.)

a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettségnek a Törvényszék által az (EU) 2017/763 bizottsági végrehajtási rendelettel kapcsolatos T-383/17. sz. ügyben 2020. április 2-án hozott és a Bíróság által a C-260/20 P sz. ügyben megerősített ítéletének végrehajtása érdekében újból megindított vizsgálattal összefüggésben történő bevezetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 14. cikkére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Intézkedések elfogadása

Intézkedések elfogadása

| (1) | 2017. november 17-én a Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) kihirdette a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2016/2005 bizottsági végrehajtási rendeletet (2). 2017. május 3-án a Bizottság kihirdette a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló (EU) 2017/763 bizottsági végrehajtási rendeletet (3) (a továbbiakban: a szóban forgó rendelet). |
| --- | --- |

(1)

2017. november 17-én a Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) kihirdette a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2016/2005 bizottsági végrehajtási rendeletet (2). 2017. május 3-án a Bizottság kihirdette a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló (EU) 2017/763 bizottsági végrehajtási rendeletet (3) (a továbbiakban: a szóban forgó rendelet).

2

3

1.2.   A T-383/17. és C-260/20 P. sz. ügyekben hozott ítéletek

A T-383/17. és C-260/20 P. sz. ügyekben hozott ítéletek

| (2) | A Törvényszék Hivatalához 2017. június 20-án benyújtott keresetlevelével a Hansol-csoport (Hansol Paper Co. Ltd. és Hansol Artone Paper Co. Ltd.) (a továbbiakban: Hansol) keresetet indított az (EU) 2017/763 végrehajtási rendeletnek a Hansol tekintetében történő megsemmisítése iránt (T-383/17. sz. ügy). A Hansol több ponton vitatta a szóban forgó rendelet jogszerűségét. A jogalapok tekintetében a Hansol egyrészt vitatta bizonyos rendes értékeknek az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti képzését. Másrészt a Hansol azzal érvelt, hogy a Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el a független vevőknek történő értékesítések súlyozása során, a vele kapcsolatban álló átalakítóknak történő értékesítésekkel összehasonlítva. A Hansol azt állította, hogy ez az állítólagos számítási hiba torzította a dömpingkülönbözet és többek között az alákínálási különbözet kiszámítását. |
| --- | --- |

(2)

A Törvényszék Hivatalához 2017. június 20-án benyújtott keresetlevelével a Hansol-csoport (Hansol Paper Co. Ltd. és Hansol Artone Paper Co. Ltd.) (a továbbiakban: Hansol) keresetet indított az (EU) 2017/763 végrehajtási rendeletnek a Hansol tekintetében történő megsemmisítése iránt (T-383/17. sz. ügy). A Hansol több ponton vitatta a szóban forgó rendelet jogszerűségét. A jogalapok tekintetében a Hansol egyrészt vitatta bizonyos rendes értékeknek az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti képzését. Másrészt a Hansol azzal érvelt, hogy a Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el a független vevőknek történő értékesítések súlyozása során, a vele kapcsolatban álló átalakítóknak történő értékesítésekkel összehasonlítva. A Hansol azt állította, hogy ez az állítólagos számítási hiba torzította a dömpingkülönbözet és többek között az alákínálási különbözet kiszámítását.

| (3) | 2020. április 2-án a Bíróság ítéletet hozott a T-383/17. sz. ügyben, amelyben megsemmisítette az (EU) 2017/763 végrehajtási rendeletet a Hansol által gyártott áruk tekintetében (4). A Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság megsértette az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdését, amikor a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése szerinti képzéséhez egy, a Hansol Artone Paper Co. Ltd. által értékesített terméktípust vett alapul, noha ugyanezen terméktípus esetében a Hansol Paper Co. Ltd. reprezentatív belföldi értékesítést végzett. A Törvényszék azt is megállapította, hogy az állítólagos súlyozási hiba megállapítást nyert, és a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie azokat a mennyiségeket, melyeket a Hansol-csoporttal kapcsolatban álló uniós átalakítók egyike, a Schades Nordic értékesített független vevőknek. A Bizottság tehát megsértette az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdését, mivel a Bizottság számításai nem tükrözték a Hansol által gyakorolt dömping teljes mértékét. Végezetül pedig a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy ez a súlyozási hiba az alákínálási különbözet kiszámítását is befolyásolta, mivel a Bizottság e számításhoz ugyanazt a súlyozást alkalmazta. A Törvényszék azt is megállapította, hogy a Bizottság hibát követett el, amikor az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdését analógia útján alkalmazta, és a kár meghatározásával összefüggésben az érintett termék exportárának megállapítása céljából levonta az SGA-költségeket és egy haszonkulcsot a terméknek az uniós kapcsolt értékesítési egység által történő viszonteladása után. |
| --- | --- |

(3)

2020. április 2-án a Bíróság ítéletet hozott a T-383/17. sz. ügyben, amelyben megsemmisítette az (EU) 2017/763 végrehajtási rendeletet a Hansol által gyártott áruk tekintetében (4). A Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság megsértette az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdését, amikor a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése szerinti képzéséhez egy, a Hansol Artone Paper Co. Ltd. által értékesített terméktípust vett alapul, noha ugyanezen terméktípus esetében a Hansol Paper Co. Ltd. reprezentatív belföldi értékesítést végzett. A Törvényszék azt is megállapította, hogy az állítólagos súlyozási hiba megállapítást nyert, és a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie azokat a mennyiségeket, melyeket a Hansol-csoporttal kapcsolatban álló uniós átalakítók egyike, a Schades Nordic értékesített független vevőknek. A Bizottság tehát megsértette az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdését, mivel a Bizottság számításai nem tükrözték a Hansol által gyakorolt dömping teljes mértékét. Végezetül pedig a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy ez a súlyozási hiba az alákínálási különbözet kiszámítását is befolyásolta, mivel a Bizottság e számításhoz ugyanazt a súlyozást alkalmazta. A Törvényszék azt is megállapította, hogy a Bizottság hibát követett el, amikor az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdését analógia útján alkalmazta, és a kár meghatározásával összefüggésben az érintett termék exportárának megállapítása céljából levonta az SGA-költségeket és egy haszonkulcsot a terméknek az uniós kapcsolt értékesítési egység által történő viszonteladása után.

4

| (4) | 2020. június 11-én a Bizottság fellebbezés útján (C-260/20. P. sz. ügy) azt kérte a Bíróságtól, hogy helyezze hatályon kívül a Törvényszék ítéletét. 2022. május 12-én a Bíróság második tanácsa elutasította a fellebbezést, és helybenhagyta a Törvényszék megállapításait (5). A Bíróság azonban megjegyezte, hogy a Törvényszék megállapításával ellentétben a Bizottság nem követett el hibát, amikor a jelen ügyben az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdését analógia útján alkalmazta. |
| --- | --- |

(4)

2020. június 11-én a Bizottság fellebbezés útján (C-260/20. P. sz. ügy) azt kérte a Bíróságtól, hogy helyezze hatályon kívül a Törvényszék ítéletét. 2022. május 12-én a Bíróság második tanácsa elutasította a fellebbezést, és helybenhagyta a Törvényszék megállapításait (5). A Bíróság azonban megjegyezte, hogy a Törvényszék megállapításával ellentétben a Bizottság nem követett el hibát, amikor a jelen ügyben az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdését analógia útján alkalmazta.

5

| (5) | Következésképpen az (EU) 2017/763 végrehajtási rendelet Hansolra vonatkozó része megsemmisítésre kerül. |
| --- | --- |

(5)

Következésképpen az (EU) 2017/763 végrehajtási rendelet Hansolra vonatkozó része megsemmisítésre kerül.

2.   A NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL INDOKOLÁSA

A NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL INDOKOLÁSA

| (6) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett termék behozatalára vonatkozóan helyénvaló-e nyilvántartásbavételi kötelezettséget bevezetni. Ezzel összefüggésben a Bizottság a következőket vette figyelembe. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett termék behozatalára vonatkozóan helyénvaló-e nyilvántartásbavételi kötelezettséget bevezetni. Ezzel összefüggésben a Bizottság a következőket vette figyelembe.

| (7) | Az EUMSZ 266. cikke előírja, hogy az intézmények kötelesek megtenni a Bíróságok ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. Az intézmények igazgatási eljárásokkal (ideértve a dömpingellenes vizsgálatokat is) összefüggésben elfogadott aktusainak megsemmisítése esetén a Törvényszék ítéletében foglaltak teljesítése abban állhat, hogy az intézmények a megsemmisített aktus helyett új, a Bíróság által feltárt szabálytalanságot megszüntető aktust fogadnak el (6). |
| --- | --- |

(7)

Az EUMSZ 266. cikke előírja, hogy az intézmények kötelesek megtenni a Bíróságok ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. Az intézmények igazgatási eljárásokkal (ideértve a dömpingellenes vizsgálatokat is) összefüggésben elfogadott aktusainak megsemmisítése esetén a Törvényszék ítéletében foglaltak teljesítése abban állhat, hogy az intézmények a megsemmisített aktus helyett új, a Bíróság által feltárt szabálytalanságot megszüntető aktust fogadnak el (6).

6

| (8) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a megsemmisített aktust helyettesítő aktus elfogadására irányuló eljárás attól a ponttól folytatható, ahol a szabálytalanság bekövetkezett (7). Ez elsősorban azt jelenti, hogy abban az esetben, amikor igazgatási eljárást lezáró aktust semmisítenek meg, akkor e megsemmisítés nem feltétlenül érinti az előkészítő lépéseket, mint amilyen például a dömpingellenes eljárás megindítása. Végleges dömpingellenes intézkedéseket bevezető rendelet megsemmisítése esetén ez azt jelenti, hogy – hacsak a szabálytalanság nem az eljárás megindításakor következett be – a megsemmisítés után a dömpingellenes eljárás még folyamatban van, tekintve, hogy a dömpingellenes eljárást lezáró aktus eltűnt az Unió jogrendjéből (8). |
| --- | --- |

(8)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a megsemmisített aktust helyettesítő aktus elfogadására irányuló eljárás attól a ponttól folytatható, ahol a szabálytalanság bekövetkezett (7). Ez elsősorban azt jelenti, hogy abban az esetben, amikor igazgatási eljárást lezáró aktust semmisítenek meg, akkor e megsemmisítés nem feltétlenül érinti az előkészítő lépéseket, mint amilyen például a dömpingellenes eljárás megindítása. Végleges dömpingellenes intézkedéseket bevezető rendelet megsemmisítése esetén ez azt jelenti, hogy – hacsak a szabálytalanság nem az eljárás megindításakor következett be – a megsemmisítés után a dömpingellenes eljárás még folyamatban van, tekintve, hogy a dömpingellenes eljárást lezáró aktus eltűnt az Unió jogrendjéből (8).

7

8

| (9) | Ahogyan azt a vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítés kifejti, mivel a szabálytalanság nem a vizsgálat megindításakor, hanem annak folyamán következett be, a Bizottság úgy döntött, hogy a dömpingellenes vizsgálatot a Hansol tekintetében újból megindítja, és attól a ponttól folytatja, ahol a szabálytalanság történt. |
| --- | --- |

(9)

Ahogyan azt a vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítés kifejti, mivel a szabálytalanság nem a vizsgálat megindításakor, hanem annak folyamán következett be, a Bizottság úgy döntött, hogy a dömpingellenes vizsgálatot a Hansol tekintetében újból megindítja, és attól a ponttól folytatja, ahol a szabálytalanság történt.

| (10) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint az igazgatási eljárás ilyen jellegű folytatása és a vámok esetleges újbóli kivetése nem tekinthető ellentétesnek a visszaható hatály tilalmának elvével (9). A vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítés tájékoztatja az érdekelt feleket – köztük az importőröket – arról, hogy az esetleges jövőbeni kötelezettségek az újbóli vizsgálat ténymegállapításain fognak alapulni. |
| --- | --- |

(10)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint az igazgatási eljárás ilyen jellegű folytatása és a vámok esetleges újbóli kivetése nem tekinthető ellentétesnek a visszaható hatály tilalmának elvével (9). A vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítés tájékoztatja az érdekelt feleket – köztük az importőröket – arról, hogy az esetleges jövőbeni kötelezettségek az újbóli vizsgálat ténymegállapításain fognak alapulni.

9

| (11) | Új megállapításai és az újból megindított vizsgálat eredménye alapján, amely jelenleg még nem ismert, a Bizottság rendeletet fogadhat el az alkalmazandó vámtétel felülvizsgálatáról, ahol ez indokolt. Ez az esetleges felülvizsgált vámtétel a szóban forgó rendelet hatálybalépésének időpontjától fogva lesz alkalmazandó. |
| --- | --- |

(11)

Új megállapításai és az újból megindított vizsgálat eredménye alapján, amely jelenleg még nem ismert, a Bizottság rendeletet fogadhat el az alkalmazandó vámtétel felülvizsgálatáról, ahol ez indokolt. Ez az esetleges felülvizsgált vámtétel a szóban forgó rendelet hatálybalépésének időpontjától fogva lesz alkalmazandó.

| (12) | Ezért a Bizottság felkérte a nemzeti vámhatóságokat, hogy mindaddig ne hozzanak döntést a Törvényszék által a Hansol tekintetében megsemmisített dömpingellenes vámokra vonatkozóan benyújtott visszafizetés iránti kérelmekről, amíg nem ismert az újbóli vizsgálat eredménye. A vámhatóságok tehát utasítást kaptak arra, hogy a megsemmisített vámok visszatérítése iránti kérelmeket mindaddig ne bírálják el, ameddig az újbóli vizsgálat eredménye kihirdetésre nem kerül a Hivatalos Lapban. |
| --- | --- |

(12)

Ezért a Bizottság felkérte a nemzeti vámhatóságokat, hogy mindaddig ne hozzanak döntést a Törvényszék által a Hansol tekintetében megsemmisített dömpingellenes vámokra vonatkozóan benyújtott visszafizetés iránti kérelmekről, amíg nem ismert az újbóli vizsgálat eredménye. A vámhatóságok tehát utasítást kaptak arra, hogy a megsemmisített vámok visszatérítése iránti kérelmeket mindaddig ne bírálják el, ameddig az újbóli vizsgálat eredménye kihirdetésre nem kerül a Hivatalos Lapban.

| (13) | Emellett abban az esetben, ha az újból megindított vizsgálat intézkedések újbóli kivetését eredményezi, a vámokat az újból megindított vizsgálat időtartamára nézve is be kell szedni. |
| --- | --- |

(13)

Emellett abban az esetben, ha az újból megindított vizsgálat intézkedések újbóli kivetését eredményezi, a vámokat az újból megindított vizsgálat időtartamára nézve is be kell szedni.

| (14) | Ezzel összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a nyilvántartásba vétel eszköze az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése értelmében arra szolgál, hogy az intézkedéseket a nyilvántartásba vétel megkezdésének időpontjától fogva lehessen alkalmazni a behozatalokra (10). A mostani esetben a Bizottság azért ítéli helyénvalónak a behozataloknak a Hansol tekintetében történő nyilvántartásba vételét, mert ez megkönnyíti a dömpingellenes vámok beszedését, miután azok szintjének felülvizsgálatára a Törvényszék ítéletének megfelelően sor került. |
| --- | --- |

(14)

Ezzel összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a nyilvántartásba vétel eszköze az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése értelmében arra szolgál, hogy az intézkedéseket a nyilvántartásba vétel megkezdésének időpontjától fogva lehessen alkalmazni a behozatalokra (10). A mostani esetben a Bizottság azért ítéli helyénvalónak a behozataloknak a Hansol tekintetében történő nyilvántartásba vételét, mert ez megkönnyíti a dömpingellenes vámok beszedését, miután azok szintjének felülvizsgálatára a Törvényszék ítéletének megfelelően sor került.

10

| (15) | A Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban (11) az ideiglenes intézkedések elfogadása előtti időszakban végzett nyilvántartásba vétellel ellentétben a mostani esetben nem alkalmazandók az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek. Az említett rendelkezésekkel ellentétben ugyanis a bírósági ítéletek végrehajtásához kapcsolódó nyilvántartásba vétel célja nem az, hogy lehetővé tegye a piacvédelmi intézkedések keretében kivetett vámok visszaható hatályú beszedését. A cél inkább az, hogy a szóban forgó rendeletek hatálybalépésének időpontjától a vámok újbóli, kiigazított vámtétellel történő kivetésének időpontjáig tartó indokolatlan megszakítás nélkül szavatolják a meglévő intézkedések eredményes alkalmazását annak biztosításával, hogy a jövőben lehetőség legyen a megfelelő összegű vámok beszedésére. |
| --- | --- |

(15)

A Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban (11) az ideiglenes intézkedések elfogadása előtti időszakban végzett nyilvántartásba vétellel ellentétben a mostani esetben nem alkalmazandók az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek. Az említett rendelkezésekkel ellentétben ugyanis a bírósági ítéletek végrehajtásához kapcsolódó nyilvántartásba vétel célja nem az, hogy lehetővé tegye a piacvédelmi intézkedések keretében kivetett vámok visszaható hatályú beszedését. A cél inkább az, hogy a szóban forgó rendeletek hatálybalépésének időpontjától a vámok újbóli, kiigazított vámtétellel történő kivetésének időpontjáig tartó indokolatlan megszakítás nélkül szavatolják a meglévő intézkedések eredményes alkalmazását annak biztosításával, hogy a jövőben lehetőség legyen a megfelelő összegű vámok beszedésére.

11

| (16) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése értelmében indokolt a nyilvántartásba vétel elrendelése. |
| --- | --- |

(16)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése értelmében indokolt a nyilvántartásba vétel elrendelése.

3.   NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

| (17) | A fentiek alapján a Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. és Hansol Artone Paper Co. Ltd.) által gyártott érintett termék behozatalait nyilvántartásbavételi kötelezettség alá kell vonni. |
| --- | --- |

(17)

A fentiek alapján a Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. és Hansol Artone Paper Co. Ltd.) által gyártott érintett termék behozatalait nyilvántartásbavételi kötelezettség alá kell vonni.

| (18) | Ahogyan a vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítés is jelzi, a dömpingellenes vám megfizetésével összefüggő, a szóban forgó dömpingellenes rendelet hatálybalépésével kezdődő időszakhoz kapcsolódó esetleges végleges kötelezettségek az újbóli vizsgálat ténymegállapításain fognak alapulni. |
| --- | --- |

(18)

Ahogyan a vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítés is jelzi, a dömpingellenes vám megfizetésével összefüggő, a szóban forgó dömpingellenes rendelet hatálybalépésével kezdődő időszakhoz kapcsolódó esetleges végleges kötelezettségek az újbóli vizsgálat ténymegállapításain fognak alapulni.

| (19) | A vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítés közzétételétől az újbóli vizsgálat eredményének hatálybalépéséig tartó időszakra vonatkozóan nem lehet nagyobb vámot kivetni, mint amekkorát a szóban forgó rendelet megállapított. |
| --- | --- |

(19)

A vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítés közzétételétől az újbóli vizsgálat eredményének hatálybalépéséig tartó időszakra vonatkozóan nem lehet nagyobb vámot kivetni, mint amekkorát a szóban forgó rendelet megállapított.

| (20) | A Hansolra alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes vámtétel nettó tonnánként 104,46 EUR, |
| --- | --- |

(20)

A Hansolra alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes vámtétel nettó tonnánként 104,46 EUR,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A vámhatóságok az (EU) 2016/1036 rendelet 14. cikkének (5) bekezdése és az (EU) 2016/1037 rendelet 24. cikkének (5) bekezdése alapján megteszik a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy a jelenleg az ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 és ex 4823 90 85 KN-kódok (TARIC-kódok: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520) alá tartozó, a Koreai Köztársaságból származó és a Hansol-csoport (a Hansol Paper Co. Ltd. és Hansol Artone Paper Co. Ltd.) által gyártott (TARIC-kiegészítő kód: C874), legfeljebb 65 g/m2 tömegű, legalább 20 cm szélességű, (a papírral együtt) legalább 50 kg tömegű és (a papírral együtt) legalább 40 cm átmérőjű tekercsben („óriástekercs”) kiszerelt, egyik vagy mindkét oldalukon alapréteggel bevont vagy nem bevont, illetve egyik vagy mindkét oldalukon hőérzékeny anyaggal bevont, fedőréteggel ellátott vagy nem ellátott egyes könnyű hőpapírok behozatalait nyilvántartásba vegyék.

(2)   A nyilvántartásba vétel e rendelet hatálybalépése után kilenc hónappal megszűnik.

(3)   A jelenleg az ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 és ex 4823 90 85 KN-kódok (TARIC-kódok: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520) alá tartozó, a Koreai Köztársaságból származó és a Hansol-csoport (a Hansol Paper Co. Ltd. and Hansol Artone Paper Co. Ltd.) által gyártott egyes könnyű hőpapírok behozatalaival összefüggésben a vizsgálat újbóli megindításának időpontjától az újbóli vizsgálat eredményének hatálybalépéséig tartó időszakra vonatkozóan beszedhető dömpingellenes vámok vámtétele nem lehet nagyobb az (EU) 2017/763 végrehajtási rendelettel kivetett vám vámtételénél.

(4)   A nemzeti vámhatóságok a Hansol-csoport (Hansol Paper Co. Ltd. és Hansol Artone Paper Co. Ltd) behozatalai vonatkozásában a dömpingellenes vámok visszafizetése vagy elengedése iránti kérelmekről a vám újbóli kivetéséről rendelkező bizottsági végrehajtási rendelet kihirdetéséig nem hozhatnak döntést.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  
  HL L 310., 2016.11.17., 1. o.

2

(3)  
  HL L 114., 2017.5.3., 3. o.

3

(4)  ECLI:EU:T:2020:139.

4

(5)  ECLI:EU:C:2022:370.

5

(6)  Asteris AE és társai és Görög Köztársaság kontra Bizottság, 97, 193, 99 és 215/86 egyesített ügyek, EBHT 1988., 2181. o., 27. és 28. pont, valamint Jindal Saw kontra Európai Bizottság, T-440/20, EU:T:2022:318.

6

(7)  Spanyolország kontra Bizottság, C-415/96, EBHT 1998., I-6993. o., 31. pont; Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács, C-458/98 P, EBHT 2000., I-8147. o., 80–85. pont; Alitalia kontra Bizottság, T-301/01, EBHT 2008., II-1753. o., 99. és 142. pont; Région Nord-Pas de Calais kontra Bizottság, T-267/08 és T-279/08 egyesített ügyek, EBHT 2011., II-0000. o., 83. pont.

7

(8)  Spanyolország kontra Bizottság, C-415/96, EBHT 1998., I-6993. o., 31. pont; Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács, C-458/98 P, EBHT 2000., I-8147. o., 80–85. pont.

8

(9)  A Bíróság 2018. március 15- is ítélete, Deichmann SE kontra Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 79. pont, valamint 2019. június 19-i ítélete, C & J Clark International Ltd kontra Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, 5. pont.

9

(10)  Jindal Saw kontra Európai Bizottság, T-440/20, EU:T:2022:318, 154–159. pont.

10

(11)  Deichmann SE kontra Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 79. pont, valamint a Bíróság 2019. június 19-i ítélete, C & J Clark International Ltd kontra Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, 58. pont.

11

---

HATÁROZATOK

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/68

---

A TANÁCS (EU) 2022/1042 HATÁROZATA

(2022. június 21.)

az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodáshoz csatolt egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyv módosításával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról (07 20 03 01. költségvetési sor – Szociális biztonság)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 46. és 48. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

| (2) | Az EGT-megállapodás 98. cikke szerint az EGT-megállapodással létrehozott EGT Vegyes Bizottság (a továbbiakban: az EGT Vegyes Bizottság) határozhat – többek között – az EGT-megállapodáshoz csatolt egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyv (a továbbiakban: a 31. jegyzőkönyv) módosításáról. |
| --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás 98. cikke szerint az EGT-megállapodással létrehozott EGT Vegyes Bizottság (a továbbiakban: az EGT Vegyes Bizottság) határozhat – többek között – az EGT-megállapodáshoz csatolt egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyv (a továbbiakban: a 31. jegyzőkönyv) módosításáról.

| (3) | Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek a munkavállalók szabad mozgásához, valamint a szociális biztonsági rendszerek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolásához kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(3)

Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek a munkavállalók szabad mozgásához, valamint a szociális biztonsági rendszerek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolásához kapcsolódnak.

| (4) | A 31. jegyzőkönyvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 31. jegyzőkönyvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Ezért az EGT Vegyes Bizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak az EGT Vegyes Bizottság csatolt határozattervezetén kell alapulnia, |
| --- | --- |

(5)

Ezért az EGT Vegyes Bizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak az EGT Vegyes Bizottság csatolt határozattervezetén kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodáshoz csatolt egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyv módosításával kapcsolatban at Unió által képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottságnak az e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2022. június 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. BEAUNE

---

(1)  
  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

1

(2)  
  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

2

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG [...] HATÁROZATA

(...)

az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

mivel:

| (1) | Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek a munkavállalók szabad mozgásához, valamint a szociális biztonsági rendszerek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolásához kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(1)

Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek a munkavállalók szabad mozgásához, valamint a szociális biztonsági rendszerek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolásához kapcsolódnak.

| (2) | Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy e kiterjesztett együttműködés 2022. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon, |
| --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy e kiterjesztett együttműködés 2022. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve 5. cikkének (5) és (14) bekezdésében a „2021-es költségvetési évre” szövegrész helyébe a „, 2021-es és 2022-es költségvetési évre” szövegrész lép.

2. cikk

Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették (*1).

Ezt a határozatot 2022. január 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, [...].

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

az EGT Vegyes Bizottság

titkárai

---

(*1)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

*1

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/71

---

A TANÁCS (EU) 2022/1043 HATÁROZATA

(2022. június 28.)

a Régiók Bizottsága a Spanyol Királyság által javasolt egy tagjának és két póttagjának kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a Régiók Bizottsága összetételének megállapításáról szóló, 2019. május 21-i (EU) 2019/852 tanácsi határozatra (1),

tekintettel a spanyol kormány javaslataira,

mivel:

| (1) | A Szerződés 300. cikkének (3) bekezdése értelmében a Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 300. cikkének (3) bekezdése értelmében a Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak.

| (2) | A Tanács 2020. február 3-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2020/144 határozatot (2). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2020. február 3-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2020/144 határozatot (2).

| (3) | A Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett Juan ESPADAS CEJAS lemondását követően. |
| --- | --- |

(3)

A Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett Juan ESPADAS CEJAS lemondását követően.

| (4) | A Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett Carlos MARTÍNEZ MÍNGUEZ lemondását követően, valamint azon nemzeti megbízatás lejártát követően, amelynek alapján José Francisco BALLESTA GERMÁN kinevezését javasolták. |
| --- | --- |

(4)

A Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett Carlos MARTÍNEZ MÍNGUEZ lemondását követően, valamint azon nemzeti megbízatás lejártát követően, amelynek alapján José Francisco BALLESTA GERMÁN kinevezését javasolták.

| (5) | A spanyol kormány Julio MILLÁN MUÑOZ-t, aki helyi testületet képvisel és valamely helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik (Alcalde del Ayuntamiento de Jaén (Andalucía), Jaén (Andalúzia) város polgármestere), a Régiók Bizottsága tagjává javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig, |
| --- | --- |

(5)

A spanyol kormány Julio MILLÁN MUÑOZ-t, aki helyi testületet képvisel és valamely helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkezik (Alcalde del Ayuntamiento de Jaén (Andalucía), Jaén (Andalúzia) város polgármestere), a Régiók Bizottsága tagjává javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig,

| (6) | A spanyol kormány a következő személyeket, akik helyi testületet képviselnek és valamely helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, a Régiók Bizottsága póttagjaivá javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig: Noelia María ARROYO HERNÁNDEZ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena (Murcia)(Cartagena (Murcia) város polgármestere) és Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid (Castilla y León), Valladolid (Kasztília és León) város polgármestere), |
| --- | --- |

(6)

A spanyol kormány a következő személyeket, akik helyi testületet képviselnek és valamely helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, a Régiók Bizottsága póttagjaivá javasolta kinevezni a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig: Noelia María ARROYO HERNÁNDEZ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena (Murcia)(Cartagena (Murcia) város polgármestere) és Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid (Castilla y León), Valladolid (Kasztília és León) város polgármestere),

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a jelenlegi hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2025. január 25-ig a következő személyeket, akik helyi testületet képviselnek és választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, kinevezi a Régiók Bizottsága:

| a) | tagjává:






  — | Julio MILLÁN MUÑOZ, Alcalde del Ayuntamiento de Jaén (Andalúzia) (Jaén (Andalúzia) város polgármestere), |
| --- | --- | --- |

a)

tagjává:

—

Julio MILLÁN MUÑOZ, Alcalde del Ayuntamiento de Jaén (Andalúzia) (Jaén (Andalúzia) város polgármestere),

és

| b) | póttagjaivá:






  — | Noelia María ARROYO HERNÁNDEZ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena (Murcia) (Cartagena (Murcia) város polgármestere), |
| --- | --- | --- |

b)

póttagjaivá:

—

Noelia María ARROYO HERNÁNDEZ, Alcaldesa del Ayuntamiento de Cartagena (Murcia) (Cartagena (Murcia) város polgármestere),

| — | Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid (Castilla y León) (Valladolid (Kasztília és León) város polgármestere). |
| --- | --- |

—

Óscar PUENTE SANTIAGO, Alcalde del Ayuntamiento de Valladolid (Castilla y León) (Valladolid (Kasztília és León) város polgármestere).

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2022. június 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. PANNIER-RUNACHER

---

(1)  
  HL L 139., 2019.5.27., 13. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2020/144 határozata (2020. február 3.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 32., 2020.2.4., 16. o.).

2

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/73

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2022/1044 HATÁROZATA

(2022. június 28.)

az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EUPOL COPPS/1/2022)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról (EUPOL COPPS) szóló, 2013. július 3-i 2013/354/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2013/354/KKBP határozat 9. cikkének (1) bekezdése értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (a továbbiakban: a PBB) a Szerződés 38. cikkével összhangban felhatalmazással rendelkezik arra, hogy meghozza az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (a továbbiakban: az EUPOL COPPS) politikai ellenőrzésének és stratégiai irányításának gyakorlására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is. |
| --- | --- |

(1)

A 2013/354/KKBP határozat 9. cikkének (1) bekezdése értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (a továbbiakban: a PBB) a Szerződés 38. cikkével összhangban felhatalmazással rendelkezik arra, hogy meghozza az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (a továbbiakban: az EUPOL COPPS) politikai ellenőrzésének és stratégiai irányításának gyakorlására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is.

| (2) | A PBB 2020. október 13-án elfogadta a (KKBP) 2020/1541 határozatot (2), amelyben Nataliya APOSTOLOVA-t nevezte ki az EUPOL COPPS misszióvezetőjének a 2020. november 15. és 2021. június 30. közötti időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A PBB 2020. október 13-án elfogadta a (KKBP) 2020/1541 határozatot (2), amelyben Nataliya APOSTOLOVA-t nevezte ki az EUPOL COPPS misszióvezetőjének a 2020. november 15. és 2021. június 30. közötti időszakra.

| (3) | A Tanács 2021. június 28-án elfogadta a (KKBP) 2021/1066 határozatot (3), amellyel 2022. június 30-ig meghosszabbította az EUPOL COPPS megbízatását. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2021. június 28-án elfogadta a (KKBP) 2021/1066 határozatot (3), amellyel 2022. június 30-ig meghosszabbította az EUPOL COPPS megbízatását.

| (4) | A PBB 2021. július 1-jén elfogadta a (KKBP) 2021/1128 határozatot (4), amellyel 2022. június 30-ig meghosszabbította Nataliya APOSTOLOVA-nak az EUPOL COPPS misszióvezetőjeként betöltött megbízatását. |
| --- | --- |

(4)

A PBB 2021. július 1-jén elfogadta a (KKBP) 2021/1128 határozatot (4), amellyel 2022. június 30-ig meghosszabbította Nataliya APOSTOLOVA-nak az EUPOL COPPS misszióvezetőjeként betöltött megbízatását.

| (5) | A Tanács 2022. június 27-én elfogadta a (KKBP) 2022/1018 határozatot (5), amellyel meghosszabbította az EUPOL COPPS megbízatását a 2022. július 1-jétől 2023. június 30-ig tartó időszakra. |
| --- | --- |

(5)

A Tanács 2022. június 27-én elfogadta a (KKBP) 2022/1018 határozatot (5), amellyel meghosszabbította az EUPOL COPPS megbízatását a 2022. július 1-jétől 2023. június 30-ig tartó időszakra.

| (6) | Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője javasolta, hogy a 2022. július 1-jétől 2023. június 30-ig tartó időszakra hosszabbítsák meg Nataliya APOSTOLOVA-nak az EUPOL COPPS misszióvezetőjeként betöltött megbízatását, |
| --- | --- |

(6)

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője javasolta, hogy a 2022. július 1-jétől 2023. június 30-ig tartó időszakra hosszabbítsák meg Nataliya APOSTOLOVA-nak az EUPOL COPPS misszióvezetőjeként betöltött megbízatását,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság meghosszabbítja Nataliya APOSTOLOVA-nak az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) misszióvezetőjeként betöltött megbízatását a 2022. július 1-jétől 2023. június 30-ig tartó időszakra.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2022. július 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 28-án.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

D. PRONK

---

(1)  
  HL L 185., 2013.7.4., 12. o.

1

(2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2020/1541 határozata (2020. október 13.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) misszióvezetőjének kinevezéséről (EUPOL COPPS/1/2020) (HL L 353., 2020.10.23., 8. o.).

2

(3)  A Tanács (KKBP) 2021/1066 határozata (2021. június 28.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról (EUPOL COPPS) szóló 2013/354/KKBP határozat módosításáról (HL L 229., 2021.6.29., 13. o.).

3

(4)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2021/1128 határozata (2021. július 1.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EUPOL COPPS/1/2021) (HL L 244., 2021.7.9., 3. o.).

4

(5)  A Tanács (KKBP) 2022/1018 határozata (2022. június 27.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról (EUPOL COPPS) szóló (KKBP) 2013/345 határozat módosításáról (HL L 170., 2022.6.28., 76. o.).

5

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/75

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2022/1045 HATÁROZATA

(2022. június 28.)

a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EU BAM Rafah/1/2022)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója [helyesen: a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió] (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló, 2005. november 25-i 2005/889/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A 2005/889/KKBP együttes fellépés 10. cikke (1) bekezdésének értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a Szerződés 38. cikkével összhangban felhatalmazással rendelkezik arra, hogy meghozza a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/889/KKBP együttes fellépés 10. cikke (1) bekezdésének értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a Szerződés 38. cikkével összhangban felhatalmazással rendelkezik arra, hogy meghozza a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is.

| (2) | A PBB 2020. október 13-án elfogadta a (KKBP) 2020/1548 határozatot (2), amelyben Mihai-Florin BULGARIU-t nevezte ki az EU BAM Rafah misszióvezetőjévé a 2020. november 1. és 2021. június 30. közötti időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A PBB 2020. október 13-án elfogadta a (KKBP) 2020/1548 határozatot (2), amelyben Mihai-Florin BULGARIU-t nevezte ki az EU BAM Rafah misszióvezetőjévé a 2020. november 1. és 2021. június 30. közötti időszakra.

| (3) | A Tanács 2021. június 28-én elfogadta a (KKBP) 2021/1065 határozatot (3), amellyel 2022. június 30-ig meghosszabbította az EU BAM Rafah megbízatását. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2021. június 28-én elfogadta a (KKBP) 2021/1065 határozatot (3), amellyel 2022. június 30-ig meghosszabbította az EU BAM Rafah megbízatását.

| (4) | A PBB 2021. július 1-jén elfogadta a (KKBP) 2021/1127 határozatot (4), amellyel 2021. július 1-jétől 2022. június 30-ig meghosszabbította Mihai-Florin BULGARIU-nak az EU BAM Rafah misszióvezetőjeként betöltött megbízatását. |
| --- | --- |

(4)

A PBB 2021. július 1-jén elfogadta a (KKBP) 2021/1127 határozatot (4), amellyel 2021. július 1-jétől 2022. június 30-ig meghosszabbította Mihai-Florin BULGARIU-nak az EU BAM Rafah misszióvezetőjeként betöltött megbízatását.

| (5) | Tanács 2022. június 27-én elfogadta a 2022/1017/KKBP határozatot (5), amellyel 2023. június 30-ig meghosszabbította az EU BAM Rafah megbízatását. |
| --- | --- |

(5)

Tanács 2022. június 27-én elfogadta a 2022/1017/KKBP határozatot (5), amellyel 2023. június 30-ig meghosszabbította az EU BAM Rafah megbízatását.

| (6) | Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője azt javasolta, hogy hosszabbítsák meg Mihai-Florin BULGARIU-nak az EU BAM Rafah misszióvezetőjeként betöltött megbízatását a 2023. június 30-ig tartó időszakra, |
| --- | --- |

(6)

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője azt javasolta, hogy hosszabbítsák meg Mihai-Florin BULGARIU-nak az EU BAM Rafah misszióvezetőjeként betöltött megbízatását a 2023. június 30-ig tartó időszakra,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság meghosszabbítja Mihai-Florin BULGARIU-nak az EU BAM Rafah misszióvezetőjeként betöltött megbízatását a 2022. július 1-jétől 2023. június 30-ig tartó időszakra.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2022. július 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 28-án.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

D. PRONK

---

(1)  
  HL L 327., 2005.12.14., 28. o.

1

(2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2020/1548 határozata (2020. október 13.) a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) vezetőjének kinevezéséről (EU BAM Rafah/2/2020) (HL L 354., 2020.10.26., 5. o.).

2

(3)  A Tanács (KKBP) 2021/1065 határozata (2021. június 28.) az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról (HL L 229., 2021.6.29., 11. o.).

3

(4)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2021/1127 határozata (2021. július 1.) a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EU BAM Rafah/1/2021) (HL L 244., 2021.7.9., 1. o.).

4

(5)  A Tanács (KKBP) 2022/1017 határozata (2022. június 27.) az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról (HL L 170.., 2022.6.28., 74 o.).

5

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/77

---

A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAI KÉPVISELŐINEK (EU) 2022/1046 HATÁROZATA

(2022. június 29.)

a Törvényszék bíráinak kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 19. cikkére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 254. és 255. cikkére,

mivel:

| (1) | A Törvényszék huszonhat bírájának hivatali ideje 2022. augusztus 31-én lejár. Ezért a 2022. szeptember 1-jétől 2028. augusztus 31-ig tartó időszakra bírákat kell kinevezni e tisztségek betöltésére. |
| --- | --- |

(1)

A Törvényszék huszonhat bírájának hivatali ideje 2022. augusztus 31-én lejár. Ezért a 2022. szeptember 1-jétől 2028. augusztus 31-ig tartó időszakra bírákat kell kinevezni e tisztségek betöltésére.

| (2) | Ion GÂLEA-t, Marc JAEGER-t, Dean SPIELMANN-t és Mirela STANCU-t jelölték a törvényszéki bírói megbízatásuk megújítása céljából. |
| --- | --- |

(2)

Ion GÂLEA-t, Marc JAEGER-t, Dean SPIELMANN-t és Mirela STANCU-t jelölték a törvényszéki bírói megbízatásuk megújítása céljából.

| (3) | Steven VERSCHUUR-t jelölték a törvényszéki bírói megbízatásának első ízben történő betöltése céljából. |
| --- | --- |

(3)

Steven VERSCHUUR-t jelölték a törvényszéki bírói megbízatásának első ízben történő betöltése céljából.

| (4) | Ezenkívül az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló, az (EU, Euratom) 2015/2422 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított 3. jegyzőkönyv 48. cikke akként rendelkezik, hogy a Törvényszék bíráinak számát három szakaszban oly módon kell növelni, hogy 2019. szeptember 1-jétől a Törvényszék tagállamonként két-két bíróból álljon. Az említett rendelet 2. cikkének a) pontja szerint a Törvényszék bírói létszáma növelésének első lépése 12 további bíró kinevezése, akik közül hat bíró hivatali ideje 2016. augusztus 31-én jár le. Az említett rendelet értelmében e hat bíró kiválasztására oly módon kerül sor, hogy hat tagállam kormánya két-két bírót jelöl a Törvényszék 2016. évi részleges megújításához, akiknek a hivatali ideje 2016. szeptember 1-jétől 2022. augusztus 31-ig tart. A Szlovák Köztársaság kormányának javaslata alapján kinevezendő további bíró a Törvényszék 2016. évi részleges megújításában érintett hat további bírói tisztség egyikét tölti be. Beatrix RICZIOVÁ-t jelölték a Törvényszék egy további bírája tisztségének betöltésére. |
| --- | --- |

(4)

Ezenkívül az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló, az (EU, Euratom) 2015/2422 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított 3. jegyzőkönyv 48. cikke akként rendelkezik, hogy a Törvényszék bíráinak számát három szakaszban oly módon kell növelni, hogy 2019. szeptember 1-jétől a Törvényszék tagállamonként két-két bíróból álljon. Az említett rendelet 2. cikkének a) pontja szerint a Törvényszék bírói létszáma növelésének első lépése 12 további bíró kinevezése, akik közül hat bíró hivatali ideje 2016. augusztus 31-én jár le. Az említett rendelet értelmében e hat bíró kiválasztására oly módon kerül sor, hogy hat tagállam kormánya két-két bírót jelöl a Törvényszék 2016. évi részleges megújításához, akiknek a hivatali ideje 2016. szeptember 1-jétől 2022. augusztus 31-ig tart. A Szlovák Köztársaság kormányának javaslata alapján kinevezendő további bíró a Törvényszék 2016. évi részleges megújításában érintett hat további bírói tisztség egyikét tölti be. Beatrix RICZIOVÁ-t jelölték a Törvényszék egy további bírája tisztségének betöltésére.

| (5) | A 3. jegyzőkönyv 7. cikke alapján, valamint BERKE Barna elhalálozását követően ki kell nevezni egy bírát a Törvényszékhez BERKE Barna hivatali idejének fennmaradó részére, azaz 2022. augusztus 31-ig. |
| --- | --- |

(5)

A 3. jegyzőkönyv 7. cikke alapján, valamint BERKE Barna elhalálozását követően ki kell nevezni egy bírát a Törvényszékhez BERKE Barna hivatali idejének fennmaradó részére, azaz 2022. augusztus 31-ig.

| (6) | A megüresedett hely betöltésére javasolt személy TÓTH Tihamér. |
| --- | --- |

(6)

A megüresedett hely betöltésére javasolt személy TÓTH Tihamér.

| (7) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottság kedvező véleményt nyilvánított az említett jelölteknek a törvényszéki bírói feladatok ellátására való alkalmasságáról, |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottság kedvező véleményt nyilvánított az említett jelölteknek a törvényszéki bírói feladatok ellátására való alkalmasságáról,

ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok kormányainak képviselői a 2022. szeptember 1-jétől 2028. augusztus 31-ig tartó időszakra a következő személyeket a Törvényszék bíráivá nevezik ki:

| — | Ion GÂLEA, |
| --- | --- |

—

Ion GÂLEA,

| — | Marc JAEGER, |
| --- | --- |

—

Marc JAEGER,

| — | Dean SPIELMANN, |
| --- | --- |

—

Dean SPIELMANN,

| — | Mirela STANCU, |
| --- | --- |

—

Mirela STANCU,

| — | Steven VERSCHUUR. |
| --- | --- |

—

Steven VERSCHUUR.

2. cikk

A tagállamok kormányainak képviselői az e határozat hatálybalépésétől a 2022. augusztus 31-ig tartó időszakra az alábbi személyeket a Törvényszék bíráivá nevezik ki:

| — | Beatrix RICZIOVÁ, |
| --- | --- |

—

Beatrix RICZIOVÁ,

| — | TÓTH Tihamér. |
| --- | --- |

—

TÓTH Tihamér.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 29-én.

az elnök

P. LÉGLISE-COSTA

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2015/2422 rendelete (2015. december 16.) az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv módosításáról (HL L 341., 2015.12.24., 14. o.).

1

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/79 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/79

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 269/21/COL HATÁROZATA

(2021. december 1.)

a regionális állami támogatásokról szóló felülvizsgált iránymutatás (2022–2027) bevezetéséről [2022/1047]

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (A TOVÁBBIAKBAN: A HATÓSÁG),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EFTA-tagállamok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a felügyeleti és bírósági megállapodás) és különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: 3. jegyzőkönyv) és különösen annak I. része 1. cikkének (1) bekezdésére,

mivel:

a felügyeleti és bírósági megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóság érvényt szerez az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek,

a felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság közleményeket vagy iránymutatásokat ad ki az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben az említett megállapodás vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli,

a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (1) bekezdése értelmében a Hatóság folyamatosan vizsgálja az EFTA-államokban létező támogatási programokat. A Hatóság javaslatot tesz az EFTA-államoknak a fokozatos fejlődés vagy az EGT-megállapodás működése által megkövetelt megfelelő intézkedések meghozatalára,

2021. április 19-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) elfogadta a regionális állami támogatásokról szóló felülvizsgált uniós iránymutatást (1)),

az iránymutatás az Európai Gazdasági Térséget is érinti,

az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egész területén biztosítani kell, összhangban az EGT-megállapodás 1. cikkében megállapított homogenitásra vonatkozó célkitűzéssel,

az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. melléklet 11. oldalán szereplő „Általános megjegyzések” cím II. pontja értelmében a Hatóság a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat,

tekintettel az Európai Bizottsággal való konzultációt követően,

tekintettel az EFTA-államokkal folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az állami támogatások anyagi jogi szabályait módosítani kell a regionális állami támogatásokról szóló felülvizsgált iránymutatás bevezetésével, e határozat időpontjától kezdődő hatállyal. A felülvizsgált iránymutatást csatolták e határozathoz, és az a határozat szerves részét képezi.

2. cikk

A felülvizsgált iránymutatás a 2014–2021-es időszakra vonatkozó, regionális állami támogatásokról szóló jelenlegi iránymutatás helyébe lép, 2022. január 1-jei hatállyal.

3. cikk

E határozatnak csak az angol nyelvű változata hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 1-jén.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Bente ANGELL-HANSEN

elnök

felelős testületi tag

Högni S. KRISTJÁNSSON

testületi tag

Stefan BARRIGA

testületi tag

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

ellenjegyző igazgató,

Jogi és Végrehajtási Ügyek

---

(1)  
  HL C 153., 2021.4.29., 1. o.

1

---

Iránymutatás a regionális állami támogatásokról (*)

Tartalomjegyzék

Tartalomjegyzék

| 1. | Bevezetés | 83 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Hatály és fogalommeghatározások | 85 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | A regionális támogatás alkalmazási köre | 85 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Fogalommeghatározások | 86 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | Bejelentendő regionális támogatás | 89 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Elszámolható költségek | 89 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Beruházási támogatás | 89 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | A beruházási költségek alapján számított elszámolható költségek | 90 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | A bérköltségek alapján számított elszámolható költségek | 91 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Működési támogatás | 91 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 5. | A regionális támogatás összeegyeztethetőségének értékelése | 91 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Hozzájárulás a regionális fejlődéshez és a kohézióhoz | 92 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Beruházási támogatási programok | 92 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Bejelentendő egyedi beruházási támogatás | 93 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Működési támogatási programok | 94 |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

| 5.2. | Ösztönző hatás | 94 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Beruházási támogatás | 94 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Működési támogatási programok | 96 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | Az állami beavatkozás szükségessége | 96 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | A regionális támogatás megfelelősége | 96 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Alternatív szakpolitikai eszközök megfelelősége | 97 |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Megfelelőség más támogatási eszközök viszonylatában | 97 |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

| 5.5. | A támogatási összeg arányossága (a támogatás szükséges minimumra korlátozása) | 97 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Beruházási támogatás | 97 |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Működési támogatási programok | 99 |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

| 5.6. | A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése | 99 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | Általános szempontok | 99 |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.2. | A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt, nyilvánvalóan negatív hatások | 100 |
| --- | --- | --- |

5.6.2.

| 5.6.3. | Beruházási támogatási programok | 101 |
| --- | --- | --- |

5.6.3.

| 5.6.4. | Bejelentendő egyedi beruházási támogatás | 102 |
| --- | --- | --- |

5.6.4.

| 5.6.5. | Működési támogatási programok | 103 |
| --- | --- | --- |

5.6.5.

| 5.7. | Átláthatóság | 103 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 6. | Értékelés | 104 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Regionális támogatási térképek | 105 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Regionális támogatásra jogosult népességi arány | 106 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | A 61. cikk (3) bekezdésének a) pontjában szereplő eltérés | 106 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | A 61. cikk (3) bekezdésének c) pontjában szereplő eltérés | 107 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Automatikusan „c” térségnek minősíthető térségek | 107 |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Indoklással „c” térségnek minősíthető térségek | 108 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

| 7.4. | A regionális beruházási támogatásra alkalmazandó maximális támogatási intenzitások | 109 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Maximális támogatási intenzitások az „a” térségekben | 109 |
| --- | --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Maximális támogatási intenzitások a „c” térségekben | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.2.

| 7.4.3. | Kkv-kra vonatkozó megnövelt támogatás intenzitások | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.3.

| 7.4.4. | Megnövelt támogatási intenzitások az IÁA-ból nyújtott támogatásra azonosított területek esetében | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.4.

| 7.4.5. | Megnövelt támogatási intenzitások a csökkenő népességű régiókra vonatkozóan | 110 |
| --- | --- | --- |

7.4.5.

| 7,5. | A regionális támogatási térképek bejelentése és értékelése | 110 |
| --- | --- | --- |

7,5.

| 7.6. | Módosítások | 111 |
| --- | --- | --- |

7.6.

| 7.6.1. | Népességi arány alatti mozgástér | 111 |
| --- | --- | --- |

7.6.1.

| 7.6.2. | Félidős felülvizsgálat | 111 |
| --- | --- | --- |

7.6.2.

| 8. | A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (2014–2020) módosítása | 111 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | A regionális támogatási szabályok alkalmazhatósága | 112 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Jelentéstétel és nyomon követés | 112 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Felülvizsgálat | 112 |
| --- | --- | --- |

11.

1.   BEVEZETÉS

BEVEZETÉS

| 1. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alapján a következő típusú állami támogatásokat tekintheti összeegyeztethetőnek az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével:






  a) | az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott állami támogatások, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság; valamint |
| --- | --- | --- |

1.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alapján a következő típusú állami támogatásokat tekintheti összeegyeztethetőnek az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével:

a)

az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott állami támogatások, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság; valamint

| b) | az Európai Gazdasági Térségben (a továbbiakban: EGT) egyes gazdasági területek fejlődését előmozdító állami támogatás (1). |
| --- | --- |

b)

az Európai Gazdasági Térségben (a továbbiakban: EGT) egyes gazdasági területek fejlődését előmozdító állami támogatás (1).

1

Az állami támogatás e formáit nevezzük regionális támogatásnak.

| 2. | Ez az iránymutatás meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a regionális támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével. Meghatározza továbbá az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja szerinti összeegyeztethetőségi feltételeknek megfelelő térségek azonosításának kritériumait. |
| --- | --- |

2.

Ez az iránymutatás meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a regionális támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével. Meghatározza továbbá az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja szerinti összeegyeztethetőségi feltételeknek megfelelő térségek azonosításának kritériumait.

| 3. | A regionális támogatások terén az állami támogatások ellenőrzésének elsődleges célja annak biztosítása, hogy a regionális fejlesztéshez és a területi kohézióhoz nyújtott támogatások (2) ne befolyásolják indokolatlanul hátrányosan az EGT-államok közötti kereskedelem feltételeit (3). Célja különösen az, hogy megelőzze az olyan támogatási versenyek kialakulását, amelyek akkor fordulhatnak elő, ha az EGT-államok az EGT támogatott területein kívánnak vállalkozásokat vonzani vagy megtartani, valamint hogy a regionális támogatások kereskedelemre és versenyre gyakorolt hatását a minimálisan szükségesre korlátozza. |
| --- | --- |

3.

A regionális támogatások terén az állami támogatások ellenőrzésének elsődleges célja annak biztosítása, hogy a regionális fejlesztéshez és a területi kohézióhoz nyújtott támogatások (2

3

| 4. | A regionális támogatást a regionális fejlesztés és a területi kohézió célja különbözteti meg más olyan támogatási formáktól, mint pl. a kutatásra, a fejlesztésre és az innovációra, a foglalkoztatásra, a képzésre, az energetikai célokra vagy a környezetvédelemre nyújtott támogatás, amelyek az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének megfelelően a gazdasági fejlődés más célkitűzéseit szolgálják. Bizonyos körülmények között az említett egyéb típusú támogatások a támogatott területeken letelepedett vállalkozásoknak nagyobb támogatási intenzitás mellett nyújthatók azon sajátos nehézségeik elismeréseképpen, amelyeket az említett térségekben tapasztalnak (4). |
| --- | --- |

4.

A regionális támogatást a regionális fejlesztés és a területi kohézió célja különbözteti meg más olyan támogatási formáktól, mint pl. a kutatásra, a fejlesztésre és az innovációra, a foglalkoztatásra, a képzésre, az energetikai célokra vagy a környezetvédelemre nyújtott támogatás, amelyek az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének megfelelően a gazdasági fejlődés más célkitűzéseit szolgálják. Bizonyos körülmények között az említett egyéb típusú támogatások a támogatott területeken letelepedett vállalkozásoknak nagyobb támogatási intenzitás mellett nyújthatók azon sajátos nehézségeik elismeréseképpen, amelyeket az említett térségekben tapasztalnak (4

| 5. | A regionális támogatás csak akkor játszhat eredményes szerepet, ha takarékosan és arányosan alkalmazzák, és az EGT támogatott területeire összpontosítják (5). Különösen fontos, hogy a megengedett maximális támogatási intenzitásnak tükröznie kell az érintett területek fejlődésére kiható problémák mértékét. A támogatás támogatott terület fejlődésével kapcsolatos előnyeinek meg kell haladniuk a verseny és a kereskedelem torzulását, amelyet a támogatás eredményezhet (6). A támogatás pozitív hatásainak súlya valószínűleg eltérő lesz az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésében foglalt eltérés szerint, ami azt jelenti, hogy a 61. cikk (3) bekezdésének a) pontja alá tartozó leghátrányosabb helyzetű területeken a verseny nagyobb mértékű torzulása fogadható el, mint a 61. cikk (3) bekezdése c) pontjának hatálya alá tartozó területeken (7). |
| --- | --- |

5.

A regionális támogatás csak akkor játszhat eredményes szerepet, ha takarékosan és arányosan alkalmazzák, és az EGT támogatott területeire összpontosítják (5

6

7

| 6. | A regionális támogatás továbbá csak akkor lehet hatékony a támogatott területek gazdasági fejlődésének előmozdításában vagy megkönnyítésében, amennyiben az említett térségekben többletberuházások vagy gazdasági többlettevékenységek ösztönzésére ítélik oda. Bizonyos kisszámú, jól meghatározott esetben az említett térségekben a gazdasági tevékenységek vonzása vagy megtartása tekintetében jelentkező akadályok olyan súlyosak vagy állandóak lehetnek, hogy a beruházási támogatás nem feltétlenül elégséges a térség fejlődésének előmozdításához. Ebben a helyzetben a regionális beruházási támogatás kiegészíthető regionális működési támogatással. |
| --- | --- |

6.

A regionális támogatás továbbá csak akkor lehet hatékony a támogatott területek gazdasági fejlődésének előmozdításában vagy megkönnyítésében, amennyiben az említett térségekben többletberuházások vagy gazdasági többlettevékenységek ösztönzésére ítélik oda. Bizonyos kisszámú, jól meghatározott esetben az említett térségekben a gazdasági tevékenységek vonzása vagy megtartása tekintetében jelentkező akadályok olyan súlyosak vagy állandóak lehetnek, hogy a beruházási támogatás nem feltétlenül elégséges a térség fejlődésének előmozdításához. Ebben a helyzetben a regionális beruházási támogatás kiegészíthető regionális működési támogatással.

| 7. | 2019-ben az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) megkezdte a regionális támogatási keret értékelését annak felmérése érdekében, hogy a regionális támogatási iránymutatás továbbra is megfelel-e a célnak. Az eredmények (8) azt mutatják, hogy a szabályok elvben jól működnek, de néhány ponton javítani kell őket, hogy tükrözzék a gazdasági fejleményeket. Ezenkívül a Bizottság a regionális támogatás hatásának értékelése során figyelembe veheti az „európai zöld megállapodást” (9), az „Új európai iparstratégiát” (10) és az „Európa digitális jövőjének megtervezése” (11) című dokumentumot, ami miatt a szabályok módosítására van szükség. Ezzel összefüggésben más állami támogatási szabályok felülvizsgálata is folyamatban van, és a Bizottság különös figyelmet fordít az egyes tematikus iránymutatások alkalmazási körére, akárcsak azokra a lehetőségekre, amelyek révén ugyanazon beruházás esetében esetlegesen kombinálhatók különböző támogatások. Így például az ipar – ezen belül az energiaigényes iparágak, például az acélipar – termelési folyamatainak dekarbonizációjához hozzájáruló új környezetbarát technológiákra irányuló induló beruházások támogatása e beruházások pontos jellemzőitől függően értékelhető a kutatás-fejlesztés és innováció területére vonatkozó állami támogatási szabályok vagy a környezetvédelem és az energia területére vonatkozó állami támogatási szabályok alapján. A regionális támogatás is kombinálható a támogatás más típusaival. Lehetséges például ugyanazon beruházási projekt esetében kombinálni a regionális támogatást a környezetvédelem és az energia területére vonatkozó állami támogatási szabályok szerinti támogatással, ha a beruházási projekt elősegíti egy támogatott terület fejlődését, és ezzel egyidejűleg olyan mértékben növeli a környezetvédelem szintjét, hogy a beruházás vagy annak egy része mindkét tematikus szabályrendszer alapján támogatásra jogosult, és mindkét szabályrendszer rendelkezéseinek megfelel. Így az EGT-államok optimális módon ösztönözhetik mindkét célkitűzés elérését, a túlkompenzálás elkerülése mellett. [...] (12). |
| --- | --- |

7.

2019-ben az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) megkezdte a regionális támogatási keret értékelését annak felmérése érdekében, hogy a regionális támogatási iránymutatás továbbra is megfelel-e a célnak. Az eredmények (8

9

10

11

12

| 7a. | A Hatóság megjegyzi, hogy a Bizottság által említett egyes szakpolitikai eszközök és jogszabályi rendelkezések nem feltétlenül kerülnek be az EGT-megállapodásba. Figyelembe véve az EGT-tag EFTA-államok sajátos jogalkotási helyzetét, a Hatóság mindazonáltal – az állami támogatási rendelkezések egységes alkalmazásának és az EGT-n belüli egyenlő versenyfeltételeknek a biztosítása érdekében – a regionális támogatás EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével való összeegyeztethetőségének értékelésekor általában ugyanazokat a hivatkozási pontokat fogja alkalmazni, mint a bizottsági iránymutatás (*). Ez az iránymutatás következetesen hivatkozásokat tartalmaz a bizottsági iránymutatásban található európai uniós jogszabályokra és szakpolitikai dokumentumokra (**). Ez nem jelenti azt, hogy az EGT-tag EFTA-államok kötelesek betartani azokat a jogszabályokat, amelyeket nem ültettek át az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

7a.

A Hatóság megjegyzi, hogy a Bizottság által említett egyes szakpolitikai eszközök és jogszabályi rendelkezések nem feltétlenül kerülnek be az EGT-megállapodásba. Figyelembe véve az EGT-tag EFTA-államok sajátos jogalkotási helyzetét, a Hatóság mindazonáltal – az állami támogatási rendelkezések egységes alkalmazásának és az EGT-n belüli egyenlő versenyfeltételeknek a biztosítása érdekében – a regionális támogatás EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével való összeegyeztethetőségének értékelésekor általában ugyanazokat a hivatkozási pontokat fogja alkalmazni, mint a bizottsági iránymutatás (*

**

| 8. | A Covid19-világjárvány okozta gazdasági zavarra válaszul a Bizottság célzott eszközöket, például az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keretet (13) vezetett be. A világjárvány bizonyos területeken tartósabb hatásokkal járhat, mint más területeken. Jelenleg még túl korai előre jelezni, milyen hatással jár a világjárvány közép- és hosszú távon, és azonosítani, hogy mely térségek lesznek különösen érintettek. A Hatóság ezért 2023-ra tervezi a regionális támogatási térképek félidős felülvizsgálatát, a majd akkor rendelkezésre álló statisztikák figyelembevételével. |
| --- | --- |

8.

A Covid19-világjárvány okozta gazdasági zavarra válaszul a Bizottság célzott eszközöket, például az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keretet (13

2.   HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

2.1.   A regionális támogatás alkalmazási köre

A regionális támogatás alkalmazási köre

| 9. | Az ebben az iránymutatásban meghatározott összeegyeztethetőségi feltételek a bejelentendő regionális támogatási programokra és egyedi támogatásokra egyaránt vonatkoznak. |
| --- | --- |

9.

Az ebben az iránymutatásban meghatározott összeegyeztethetőségi feltételek a bejelentendő regionális támogatási programokra és egyedi támogatásokra egyaránt vonatkoznak.

| 10. | Ez az iránymutatás nem terjed ki az acél- (14), a lignit- (15) és a szénágazatnak (16) nyújtott állami támogatásokra. |
| --- | --- |

10.

Ez az iránymutatás nem terjed ki az acél- (14

15

16

| 11. | A Hatóság az ebben az iránymutatásban rögzített elveket az összes többi gazdasági ágazatban nyújtott regionális támogatásra alkalmazza, kivételt képeznek az egyedi állami támogatási szabályok hatálya alá tartozó ágazatok, különösen [...] (17), (18) a közlekedési (19), a széles sávú (20) és az energiaágazat (21), azon esetek kivételével, amikor az említett ágazatokban egy horizontális regionális működési támogatási program részeként nyújtják az állami támogatást. |
| --- | --- |

11.

A Hatóság az ebben az iránymutatásban rögzített elveket az összes többi gazdasági ágazatban nyújtott regionális támogatásra alkalmazza, kivételt képeznek az egyedi állami támogatási szabályok hatálya alá tartozó ágazatok, különösen [...] (17

18

19

20

21

| 12. | A Hatóság az ezen iránymutatásban meghatározott elveket alkalmazza a mezőgazdasági termékek nem mezőgazdasági termékekké történő feldolgozása és e termékek forgalmazása tekintetében (22). |
| --- | --- |

12.

A Hatóság az ezen iránymutatásban meghatározott elveket alkalmazza a mezőgazdasági termékek nem mezőgazdasági termékekké történő feldolgozása és e termékek forgalmazása tekintetében (22

| 13. | A nagyvállalkozásokat a kis- és középvállalkozásoknál (kkv) általában kevésbé érintik azok a hátrányos regionális adottságok, amelyek egy támogatott területen a beruházások vagy a gazdasági tevékenységek fenntartása vonatkozásában jelentkeznek. Először is, a nagyvállalkozások a globális piacokon könnyebben juthatnak tőkéhez és kölcsönhöz, és kevésbé vannak ráutalva egy támogatott terület szűkebb pénzügyi szolgáltatásaira. Másodszor, a nagyvállalkozások beruházásai olyan méretgazdaságossági előnyökkel járhatnak, amelyek csökkenthetik a helyspecifikus indulási költségeket, emellett a nagyvállalkozások több tekintetben sem kötődnek ahhoz a területhez, amelyben a beruházásra sor kerül. Harmadszor, azok a nagyvállalkozások, amelyek beruházást terveznek, a hatóságokkal szemben rendszerint erős alkupozícióval rendelkeznek, ami szükségtelen vagy nem megfelelően indokolt esetekben is támogatások odaítélését eredményezheti. Végezetül valószínűbb, hogy a nagyvállalkozások jelentős szereplők az érintett piacon, és ebből következően a beruházás, amelyre a támogatást odaítélik, torzíthatja a versenyt és a kereskedelmet a belső piacon. |
| --- | --- |

13.

A nagyvállalkozásokat a kis- és középvállalkozásoknál (kkv) általában kevésbé érintik azok a hátrányos regionális adottságok, amelyek egy támogatott területen a beruházások vagy a gazdasági tevékenységek fenntartása vonatkozásában jelentkeznek. Először is, a nagyvállalkozások a globális piacokon könnyebben juthatnak tőkéhez és kölcsönhöz, és kevésbé vannak ráutalva egy támogatott terület szűkebb pénzügyi szolgáltatásaira. Másodszor, a nagyvállalkozások beruházásai olyan méretgazdaságossági előnyökkel járhatnak, amelyek csökkenthetik a helyspecifikus indulási költségeket, emellett a nagyvállalkozások több tekintetben sem kötődnek ahhoz a területhez, amelyben a beruházásra sor kerül. Harmadszor, azok a nagyvállalkozások, amelyek beruházást terveznek, a hatóságokkal szemben rendszerint erős alkupozícióval rendelkeznek, ami szükségtelen vagy nem megfelelően indokolt esetekben is támogatások odaítélését eredményezheti. Végezetül valószínűbb, hogy a nagyvállalkozások jelentős szereplők az érintett piacon, és ebből következően a beruházás, amelyre a támogatást odaítélik, torzíthatja a versenyt és a kereskedelmet a belső piacon.

| 14. | Mivel nem valószínű, hogy a nagyvállalkozásoknak a beruházásokhoz nyújtott regionális támogatás ösztönző hatással járna, az ilyen támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján főszabályként nem tekinthető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek, kivéve, ha azt olyan induló beruházáshoz nyújtják, amely az említett „c” térségekben új gazdasági tevékenységeket eredményez, az ezen iránymutatásban rögzített kritériumokkal összhangban. [...] (23), (24). |
| --- | --- |

14.

Mivel nem valószínű, hogy a nagyvállalkozásoknak a beruházásokhoz nyújtott regionális támogatás ösztönző hatással járna, az ilyen támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján főszabályként nem tekinthető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek, kivéve, ha azt olyan induló beruházáshoz nyújtják, amely az említett „c” térségekben új gazdasági tevékenységeket eredményez, az ezen iránymutatásban rögzített kritériumokkal összhangban. [...] (23

24

| 15. | Egy vállalkozás folyó kiadásainak csökkentését célzó regionális támogatás működési támogatásnak minősül. A működési támogatás csak akkor tekinthető összeegyeztethetőnek, ha bizonyítható, hogy az a terület fejlődéséhez szükséges, például ha célja a leghátrányosabb helyzetű térségekben működő kkv-k bizonyos sajátos nehézségeinek csökkentése (az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében), ha ellentételezi a legkülső régiókban folytatott gazdasági tevékenység során felmerülő többletköltségeket, vagy ha megakadályozza vagy csökkenti az elnéptelenedést a ritkán lakott és rendkívül ritkán lakott területeken. |
| --- | --- |

15.

Egy vállalkozás folyó kiadásainak csökkentését célzó regionális támogatás működési támogatásnak minősül. A működési támogatás csak akkor tekinthető összeegyeztethetőnek, ha bizonyítható, hogy az a terület fejlődéséhez szükséges, például ha célja a leghátrányosabb helyzetű térségekben működő kkv-k bizonyos sajátos nehézségeinek csökkentése (az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében), ha ellentételezi a legkülső régiókban folytatott gazdasági tevékenység során felmerülő többletköltségeket, vagy ha megakadályozza vagy csökkenti az elnéptelenedést a ritkán lakott és rendkívül ritkán lakott területeken.

| 16. | Ez az iránymutatás nem terjed ki az olyan vállalkozásoknak nyújtott működési támogatásra, amelyek fő tevékenysége a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozási rendszerének (NACE Rev. 2) (25) K. nemzetgazdasági ágába (Pénzügyi, biztosítási tevékenység) tartozik, vagy amelyek csoporton belüli tevékenységeket folytatnak és fő tevékenységük a NACE Rev. 2. 70.10 szakágazatba (Üzletvezetés) vagy a 70.22 szakágazatba (Üzletviteli, egyéb vezetési tanácsadás) tartozik. |
| --- | --- |

16.

Ez az iránymutatás nem terjed ki az olyan vállalkozásoknak nyújtott működési támogatásra, amelyek fő tevékenysége a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozási rendszerének (NACE Rev. 2) (25

| 17. | Nem ítélhető oda regionális támogatás az ezen iránymutatás alkalmazásában a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló közösségi iránymutatásban (26) meghatározott nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak. |
| --- | --- |

17.

Nem ítélhető oda regionális támogatás az ezen iránymutatás alkalmazásában a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló közösségi iránymutatásban (26

| 18. | Az olyan vállalkozásnak odaítélt regionális támogatás értékelésekor, amellyel szemben még nem teljesített, a Hatóság valamely támogatást jogellenesnek és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetetlennek nyilvánító korábbi határozatán alapuló visszafizetési felszólítás van érvényben, a Hatóság figyelembe veszi a még visszafizetendő támogatást (27). |
| --- | --- |

18.

Az olyan vállalkozásnak odaítélt regionális támogatás értékelésekor, amellyel szemben még nem teljesített, a Hatóság valamely támogatást jogellenesnek és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetetlennek nyilvánító korábbi határozatán alapuló visszafizetési felszólítás van érvényben, a Hatóság figyelembe veszi a még visszafizetendő támogatást (27

2.2.   Fogalommeghatározások

Fogalommeghatározások

| 19. | Ezen iránymutatás alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:






  1. | „»a« térségek”: a regionális támogatási térképen az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint kijelölt térségek; továbbá „»c« térségek”: a regionális támogatási térképen az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint kijelölt térségek; |
| --- | --- | --- |

19.

Ezen iránymutatás alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1.

„»a« térségek”: a regionális támogatási térképen az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint kijelölt térségek; továbbá „»c« térségek”: a regionális támogatási térképen az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint kijelölt térségek;

| 2. | „ad hoc támogatás”: nem támogatási program alapján odaítélt támogatás; |
| --- | --- |

2.

„ad hoc támogatás”: nem támogatási program alapján odaítélt támogatás;

ad hoc

| 3. | „kiigazított támogatási összeg”: nagyberuházási projekt esetében a következő képlet alapján kiszámított megengedhető maximális támogatási összeg:






  3.1. | kiigazított támogatási összeg = R × (A + 0,50 × B + 0,34 × C); |
| --- | --- | --- |

3.

„kiigazított támogatási összeg”: nagyberuházási projekt esetében a következő képlet alapján kiszámított megengedhető maximális támogatási összeg:

3.1.

kiigazított támogatási összeg = R × (A + 0,50 × B + 0,34 × C);

| 3.2. | ahol: R az érintett térségben megengedett maximális támogatási intenzitás a kkv-kra vonatkozó megnövelt támogatási intenzitás nélkül. A az elszámolható költségek első 50 millió EUR-s része, B az elszámolható költségek 50 millió EUR és 100 millió EUR közötti része és C az elszámolható költségek 100 millió EUR feletti része; |
| --- | --- |

3.2.

ahol: R az érintett térségben megengedett maximális támogatási intenzitás a kkv-kra vonatkozó megnövelt támogatási intenzitás nélkül. A az elszámolható költségek első 50 millió EUR-s része, B az elszámolható költségek 50 millió EUR és 100 millió EUR közötti része és C az elszámolható költségek 100 millió EUR feletti része;

| 4. | „támogatási intenzitás”: a bruttó támogatási egyenérték az elszámolható költségek százalékában kifejezve; |
| --- | --- |

4.

„támogatási intenzitás”: a bruttó támogatási egyenérték az elszámolható költségek százalékában kifejezve;

| 5. | „támogatott terület”: „a” térség vagy „c” térség; |
| --- | --- |

5.

„támogatott terület”: „a” térség vagy „c” térség;

| 6. | „beruházás befejezése”: az az időpont, amikor a nemzeti hatóságok a beruházást befejezettnek tekintik, vagy a munkálatok megkezdését követően eltelt 3. év vége, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont; |
| --- | --- |

6.

„beruházás befejezése”: az az időpont, amikor a nemzeti hatóságok a beruházást befejezettnek tekintik, vagy a munkálatok megkezdését követően eltelt 3. év vége, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont;

| 7. | „a támogatás odaítélésének időpontja”: az a nap, amelyen az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének jogát a kedvezményezettre ruházzák; |
| --- | --- |

7.

„a támogatás odaítélésének időpontja”: az a nap, amelyen az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének jogát a kedvezményezettre ruházzák;

| 8. | „EU-27”: mind a 27 tagállam (Észak-Írország nélkül) (*);






  8a. | „EGT-államok”: az EU-27 és az EGT-tag EFTA-államok; |
| --- | --- | --- |

8.

„EU-27”: mind a 27 tagállam (Észak-Írország nélkül) (*);

*

8a.

„EGT-államok”: az EU-27 és az EGT-tag EFTA-államok;

| 8b. | „EGT-tag EFTA-államok”: Izland, Liechtenstein és Norvégia; |
| --- | --- |

8b.

„EGT-tag EFTA-államok”: Izland, Liechtenstein és Norvégia;

| 9. | „értékelési terv”: egy vagy több támogatási programra vonatkozó dokumentum, amely kitér legalább a következő szempontokra: az értékelendő célkitűzések, az értékelési kérdések, az eredménymutatók, az értékelés elvégzésének tervezett módszere, az adatgyűjtési követelmények, az értékelés tervezett ütemezése, beleértve az időközi és a végső értékelési jelentés benyújtásának időpontját, az értékelést végző független testület bemutatása vagy a testület kiválasztására alkalmazandó kritériumok, valamint az értékelés nyilvánosság számára való elérhetővé tételének módszerei; |
| --- | --- |

9.

„értékelési terv”: egy vagy több támogatási programra vonatkozó dokumentum, amely kitér legalább a következő szempontokra: az értékelendő célkitűzések, az értékelési kérdések, az eredménymutatók, az értékelés elvégzésének tervezett módszere, az adatgyűjtési követelmények, az értékelés tervezett ütemezése, beleértve az időközi és a végső értékelési jelentés benyújtásának időpontját, az értékelést végző független testület bemutatása vagy a testület kiválasztására alkalmazandó kritériumok, valamint az értékelés nyilvánosság számára való elérhetővé tételének módszerei;

| 10. | „bruttó támogatási egyenérték”: a támogatásnak az odaítélés időpontjában vagy a Hatóságnak való bejelentéskor – amelyik a korábbi időpont – érvényes referencia-kamatlábbal számított, adók és egyéb illetékek levonása előtti, diszkontált összege, amely megegyezik azzal az összeggel, amit a támogatás kedvezményezettje vissza nem térítendő támogatás formájában kapott volna; |
| --- | --- |

10.

„bruttó támogatási egyenérték”: a támogatásnak az odaítélés időpontjában vagy a Hatóságnak való bejelentéskor – amelyik a korábbi időpont – érvényes referencia-kamatlábbal számított, adók és egyéb illetékek levonása előtti, diszkontált összege, amely megegyezik azzal az összeggel, amit a támogatás kedvezményezettje vissza nem térítendő támogatás formájában kapott volna;

| 11. | „horizontális regionális működési támogatási program”: olyan jogi aktus, amelynek alapján a jogi aktusban általános és absztrakt módon meghatározott vállalkozásoknak további végrehajtási intézkedések nélkül egyedi működési támogatás nyújtható. E meghatározás alkalmazásában az ágazati támogatási program nem tekinthető horizontális regionális működési támogatási programnak; |
| --- | --- |

11.

„horizontális regionális működési támogatási program”: olyan jogi aktus, amelynek alapján a jogi aktusban általános és absztrakt módon meghatározott vállalkozásoknak további végrehajtási intézkedések nélkül egyedi működési támogatás nyújtható. E meghatározás alkalmazásában az ágazati támogatási program nem tekinthető horizontális regionális működési támogatási programnak;

| 12. | „egyedi támogatás”: ad hoc támogatás vagy támogatási program keretében egyéni kedvezményezetteknek odaítélt, bejelentendő támogatás; |
| --- | --- |

12.

„egyedi támogatás”: ad hoc támogatás vagy támogatási program keretében egyéni kedvezményezetteknek odaítélt, bejelentendő támogatás;

ad hoc

| 13. | „induló beruházás”:






  a) | tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházás, amely a következők közül legalább az egyikhez kapcsolódik:






  — | új létesítmény létrehozása, |
| --- | --- | --- | --- |

13.

„induló beruházás”:

a)

tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházás, amely a következők közül legalább az egyikhez kapcsolódik:

—

új létesítmény létrehozása,

| — | meglévő létesítmény kapacitásának kibővítése, |
| --- | --- |

—

meglévő létesítmény kapacitásának kibővítése,

| — | valamely létesítmény termelésének diverzifikációja olyan termékekre (28), amelyeket a létesítmény korábban nem termelt, vagy |
| --- | --- |

—

valamely létesítmény termelésének diverzifikációja olyan termékekre (28), amelyeket a létesítmény korábban nem termelt, vagy

28

| — | a létesítménybe történő beruházás által érintett termék(ek) teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatása; vagy |
| --- | --- |

—

a létesítménybe történő beruházás által érintett termék(ek) teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatása; vagy

| b) | bezárt vagy felvásárlás hiányában bezárásra ítélt létesítmény eszközeinek megvásárlása. Egy vállalkozásban történő részesedésszerzés önmagában nem minősül induló beruházásnak. |
| --- | --- |

b)

bezárt vagy felvásárlás hiányában bezárásra ítélt létesítmény eszközeinek megvásárlása. Egy vállalkozásban történő részesedésszerzés önmagában nem minősül induló beruházásnak.

A pótló beruházás tehát nem minősül induló beruházásnak;

| 14. | „új gazdasági tevékenység kialakítására irányuló induló beruházás”:






  a) | tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházás, amely a következők közül legalább az egyikhez kapcsolódik:






  — | új létesítmény létrehozása, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

14.

„új gazdasági tevékenység kialakítására irányuló induló beruházás”:

a)

tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházás, amely a következők közül legalább az egyikhez kapcsolódik:

—

új létesítmény létrehozása, vagy

| — | a létesítmény tevékenységének diverzifikálása azzal a feltétellel, hogy az új tevékenység nem azonos a létesítményben korábban folytatott tevékenységgel, és nem is hasonlít ahhoz; vagy |
| --- | --- |

—

a létesítmény tevékenységének diverzifikálása azzal a feltétellel, hogy az új tevékenység nem azonos a létesítményben korábban folytatott tevékenységgel, és nem is hasonlít ahhoz; vagy

| b) | bezárt vagy felvásárlás hiányában bezárásra ítélt létesítmény eszközeinek a megvásárlása, feltéve, hogy a megvásárolt eszközökkel végzendő új tevékenység nem azonos a létesítményben a felvásárlás előtt folytatott tevékenységgel, és nem is hasonlít ahhoz. Egy vállalkozásban történő részesedésszerzés önmagában nem minősül olyan induló beruházásnak, amely új gazdasági tevékenységet alakít ki; |
| --- | --- |

b)

bezárt vagy felvásárlás hiányában bezárásra ítélt létesítmény eszközeinek a megvásárlása, feltéve, hogy a megvásárolt eszközökkel végzendő új tevékenység nem azonos a létesítményben a felvásárlás előtt folytatott tevékenységgel, és nem is hasonlít ahhoz. Egy vállalkozásban történő részesedésszerzés önmagában nem minősül olyan induló beruházásnak, amely új gazdasági tevékenységet alakít ki;

| 15. | „immateriális javak”: fizikai vagy pénzügyi formában nem megjelenő eszközök, mint például szabadalmi jog, licenc, know-how vagy egyéb szellemi tulajdon; |
| --- | --- |

15.

„immateriális javak”: fizikai vagy pénzügyi formában nem megjelenő eszközök, mint például szabadalmi jog, licenc, know-how vagy egyéb szellemi tulajdon;

| 16. | „munkahelyteremtés”: az adott létesítményben alkalmazottak számának nettó növekedése az előző 12 hónap átlagával összehasonlítva, a létrehozott munkahelyek számából levonva az időszak során megszűnt munkahelyek számát, éves munkaerőegységben kifejezve; |
| --- | --- |

16.

„munkahelyteremtés”: az adott létesítményben alkalmazottak számának nettó növekedése az előző 12 hónap átlagával összehasonlítva, a létrehozott munkahelyek számából levonva az időszak során megszűnt munkahelyek számát, éves munkaerőegységben kifejezve;

| 17. | „nagyvállalkozások”: olyan vállalkozások, amelyek a 28. alpont értelmében nem teljesítik a kkv-minősítés feltételeit; |
| --- | --- |

17.

„nagyvállalkozások”: olyan vállalkozások, amelyek a 28. alpont értelmében nem teljesítik a kkv-minősítés feltételeit;

| 18. | „nagyberuházási projekt”: 50 millió EUR-t meghaladó elszámolható költségű induló beruházás; |
| --- | --- |

18.

„nagyberuházási projekt”: 50 millió EUR-t meghaladó elszámolható költségű induló beruházás;

| 19. | „maximális támogatási intenzitás”: a 7.4. szakaszban meghatározott regionális támogatási térképeken szereplő támogatási intenzitás, beleértve a kkv-k megnövelt támogatási intenzitását is, |
| --- | --- |

19.

„maximális támogatási intenzitás”: a 7.4. szakaszban meghatározott regionális támogatási térképeken szereplő támogatási intenzitás, beleértve a kkv-k megnövelt támogatási intenzitását is,

| 20. | „alkalmazottak létszáma”: az éves munkaerőegységek, azaz az egy év során teljes munkaidőben foglalkoztatott személyek száma; a részmunkaidősöket és az idénymunkásokat az éves munkaerőegység törtrészével számítva; |
| --- | --- |

20.

„alkalmazottak létszáma”: az éves munkaerőegységek, azaz az egy év során teljes munkaidőben foglalkoztatott személyek száma; a részmunkaidősöket és az idénymunkásokat az éves munkaerőegység törtrészével számítva;

| 21. | [...] (29); |
| --- | --- |

21.

[...] (29);

29

| 22. | „működési támogatás”: egy vállalkozás folyó kiadásainak csökkentését célzó támogatás; a folyó kiadások közé tartoznak az olyan költségkategóriák, mint például a személyzeti költségek, az anyagköltségek, a szerződéses szolgáltatások, a távközlés, az energia és a karbantartás költségei, a bérleti díjak és az adminisztrációs költségek, de nem tartoznak ebbe a kategóriába az értékcsökkenési és a finanszírozási költségek, ha a regionális beruházási támogatás nyújtásakor ezek elszámolható költségnek minősültek; |
| --- | --- |

22.

„működési támogatás”: egy vállalkozás folyó kiadásainak csökkentését célzó támogatás; a folyó kiadások közé tartoznak az olyan költségkategóriák, mint például a személyzeti költségek, az anyagköltségek, a szerződéses szolgáltatások, a távközlés, az energia és a karbantartás költségei, a bérleti díjak és az adminisztrációs költségek, de nem tartoznak ebbe a kategóriába az értékcsökkenési és a finanszírozási költségek, ha a regionális beruházási támogatás nyújtásakor ezek elszámolható költségnek minősültek;

| 23. | „regionális támogatási térkép”: az ebben az iránymutatásban meghatározott feltételeknek megfelelően az EGT-tag EFTA-államok által kijelölt és a Hatóság által jóváhagyott térségek listája; |
| --- | --- |

23.

„regionális támogatási térkép”: az ebben az iránymutatásban meghatározott feltételeknek megfelelően az EGT-tag EFTA-államok által kijelölt és a Hatóság által jóváhagyott térségek listája;

| 24. | „áttelepítés”: egy azonos vagy hasonló tevékenységnek vagy annak egy részének áthelyezése az EGT-megállapodás egyik szerződő felének területén található létesítményből (eredeti létesítmény) az EGT-megállapodás egy másik szerződő felének területén található azon létesítménybe, ahol a támogatott beruházásra sor kerül (támogatott létesítmény). Áthelyezés akkor valósul meg, ha az eredeti és a támogatott létesítményben előállított termék legalább részben ugyanazokat a célokat szolgálja és ugyanazon fogyasztói típus keresletét vagy igényeit elégíti ki, valamint a kedvezményezett valamely az EGT-n belüli eredeti létesítményében folytatott azonos vagy hasonló tevékenység körében munkahelyek szűnnek meg; |
| --- | --- |

24.

„áttelepítés”: egy azonos vagy hasonló tevékenységnek vagy annak egy részének áthelyezése az EGT-megállapodás egyik szerződő felének területén található létesítményből (eredeti létesítmény) az EGT-megállapodás egy másik szerződő felének területén található azon létesítménybe, ahol a támogatott beruházásra sor kerül (támogatott létesítmény). Áthelyezés akkor valósul meg, ha az eredeti és a támogatott létesítményben előállított termék legalább részben ugyanazokat a célokat szolgálja és ugyanazon fogyasztói típus keresletét vagy igényeit elégíti ki, valamint a kedvezményezett valamely az EGT-n belüli eredeti létesítményében folytatott azonos vagy hasonló tevékenység körében munkahelyek szűnnek meg;

| 25. | „azonos vagy hasonló tevékenység”: a NACE Rev. 2. egységes ágazati osztályozási rendszernek ugyanabba a (négy számjegyű számkóddal azonosított) szakágazatába sorolt tevékenység; |
| --- | --- |

25.

„azonos vagy hasonló tevékenység”: a NACE Rev. 2. egységes ágazati osztályozási rendszernek ugyanabba a (négy számjegyű számkóddal azonosított) szakágazatába sorolt tevékenység;

| 26. | „ágazati támogatási program”: olyan program, amely a NACE Rev. 2. egységes ágazati osztályozási rendszer kevesebb mint öt (négy számjegyű számkóddal azonosított) szakágazatába tartozó tevékenységet támogat; |
| --- | --- |

26.

„ágazati támogatási program”: olyan program, amely a NACE Rev. 2. egységes ágazati osztályozási rendszer kevesebb mint öt (négy számjegyű számkóddal azonosított) szakágazatába tartozó tevékenységet támogat;

| 27. | „egyetlen beruházási projekt”: bármilyen induló beruházás, amely azzal azonos vagy ahhoz hasonló tevékenységhez kapcsolódik, mint amelyet a kedvezményezett csoportszinten egy másik támogatott beruházás munkáinak megkezdésétől számított hároméves időszakban ugyanabban a 3. szintű statisztikai régióban (30) indított el; |
| --- | --- |

27.

„egyetlen beruházási projekt”: bármilyen induló beruházás, amely azzal azonos vagy ahhoz hasonló tevékenységhez kapcsolódik, mint amelyet a kedvezményezett csoportszinten egy másik támogatott beruházás munkáinak megkezdésétől számított hároméves időszakban ugyanabban a 3. szintű statisztikai régióban (30) indított el;

30

| 28. | „kkv-k”: a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló 2006. április 19-i hatósági iránymutatásban (31) meghatározott feltételeket teljesítő vállalkozások; |
| --- | --- |

28.

„kkv-k”: a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló 2006. április 19-i hatósági iránymutatásban (31) meghatározott feltételeket teljesítő vállalkozások;

31

| 29. | „munkák megkezdése”: vagy a beruházás építési munkáinak megkezdése, vagy a berendezések megrendelésére irányuló első, jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalás, vagy más olyan kötelezettségvállalás, amely a beruházást visszafordíthatatlanná teszi, attól függően, hogy melyikre kerül korábbi időpontban sor. Nem tekintendő a munkák megkezdésének a földterület megvásárlása és az olyan előkészítő munka, mint az engedélyek beszerzése és az előzetes megvalósíthatósági tanulmányok készítése. Felvásárlás esetén a „munkák megkezdésének” időpontja a megszerzett létesítményhez közvetlenül kapcsolódó eszközök megszerzésének időpontja; |
| --- | --- |

29.

„munkák megkezdése”: vagy a beruházás építési munkáinak megkezdése, vagy a berendezések megrendelésére irányuló első, jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalás, vagy más olyan kötelezettségvállalás, amely a beruházást visszafordíthatatlanná teszi, attól függően, hogy melyikre kerül korábbi időpontban sor. Nem tekintendő a munkák megkezdésének a földterület megvásárlása és az olyan előkészítő munka, mint az engedélyek beszerzése és az előzetes megvalósíthatósági tanulmányok készítése. Felvásárlás esetén a „munkák megkezdésének” időpontja a megszerzett létesítményhez közvetlenül kapcsolódó eszközök megszerzésének időpontja;

| 30. | „ritkán lakott térségek”: a 169. ponttal összhangban az adott EGT-tag EFTA-állam által kijelölt térségek; |
| --- | --- |

30.

„ritkán lakott térségek”: a 169. ponttal összhangban az adott EGT-tag EFTA-állam által kijelölt térségek;

| 31. | „tárgyi eszközök”: olyan eszközök, mint a földterület, az épületek, az üzemek, a gépek és a berendezések; |
| --- | --- |

31.

„tárgyi eszközök”: olyan eszközök, mint a földterület, az épületek, az üzemek, a gépek és a berendezések;

| 32. | „rendkívül ritkán lakott térségek”: a négyzetkilométerenként 8 lakosnál kevesebbet számláló 2. szintű statisztikai régiók vagy az ilyen statisztikai régiók részei, amelyeket az adott EGT-tag EFTA-állam jelölt ki a 169. ponttal összhangban; |
| --- | --- |

32.

„rendkívül ritkán lakott térségek”: a négyzetkilométerenként 8 lakosnál kevesebbet számláló 2. szintű statisztikai régiók vagy az ilyen statisztikai régiók részei, amelyeket az adott EGT-tag EFTA-állam jelölt ki a 169. ponttal összhangban;

| 33. | „bérköltség”: az érintett munkahely vonatkozásában a támogatás kedvezményezettje által ténylegesen fizetendő teljes összeg, amely magában foglalja az adózás előtti bruttó bért és a kötelező járulékokat, mint például a társadalombiztosítási járulékot, valamint a gyermekgondozás és a szülőgondozás költségét egy meghatározott időn keresztül. |
| --- | --- |

33.

„bérköltség”: az érintett munkahely vonatkozásában a támogatás kedvezményezettje által ténylegesen fizetendő teljes összeg, amely magában foglalja az adózás előtti bruttó bért és a kötelező járulékokat, mint például a társadalombiztosítási járulékot, valamint a gyermekgondozás és a szülőgondozás költségét egy meghatározott időn keresztül.

3.   BEJELENTENDŐ REGIONÁLIS TÁMOGATÁS

BEJELENTENDŐ REGIONÁLIS TÁMOGATÁS

| 20. | Az EGT-tag EFTA-államoknak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve (a továbbiakban: a 3. jegyzőkönyv) I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerint főszabályként be kell jelenteniük a regionális támogatásokat, kivéve azokat az intézkedéseket, amelyek teljesítik az EGT-megállapodásba a XV. melléklettel belefoglalt csoportmentességi rendeletben meghatározott feltételeket (32). |
| --- | --- |

20.

Az EGT-tag EFTA-államoknak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve (a továbbiakban: a 3. jegyzőkönyv) I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerint főszabályként be kell jelenteniük a regionális támogatásokat, kivéve azokat az intézkedéseket, amelyek teljesítik az EGT-megállapodásba a XV. melléklettel belefoglalt csoportmentességi rendeletben meghatározott feltételeket (32

| 21. | A Hatóság ezt az iránymutatást a bejelentendő regionális támogatási programokra és egyedi regionális támogatásokra alkalmazza. |
| --- | --- |

21.

A Hatóság ezt az iránymutatást a bejelentendő regionális támogatási programokra és egyedi regionális támogatásokra alkalmazza.

| 22. | A bejelentett program keretében nyújtott egyedi támogatás továbbra is a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozik, ha a támogatás az összes forrás figyelembevételével meghaladja az általános csoportmentességi rendeletben (33) rögzített, regionális beruházási támogatásra vonatkozó egyedi bejelentési küszöbértéket. |
| --- | --- |

22.

A bejelentett program keretében nyújtott egyedi támogatás továbbra is a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozik, ha a támogatás az összes forrás figyelembevételével meghaladja az általános csoportmentességi rendeletben (33

| 23. | A bejelentett program keretében nyújtott egyedi támogatások továbbra is a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség hatálya alá tartoznak, kivéve, ha a kedvezményezett:






  a) | megerősítette, hogy a támogatás iránti kérelmet megelőző két évben nem hajtott végre áttelepítést abba a létesítménybe, ahol a támogatott induló beruházást végre fogják hajtani, és |
| --- | --- | --- |

23.

A bejelentett program keretében nyújtott egyedi támogatások továbbra is a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség hatálya alá tartoznak, kivéve, ha a kedvezményezett:

a)

megerősítette, hogy a támogatás iránti kérelmet megelőző két évben nem hajtott végre áttelepítést abba a létesítménybe, ahol a támogatott induló beruházást végre fogják hajtani, és

| b) | kötelezettséget vállalt arra, hogy az induló beruházás befejezését követő két éven belül nem hajt végre ilyen áttelepítést. |
| --- | --- |

b)

kötelezettséget vállalt arra, hogy az induló beruházás befejezését követő két éven belül nem hajt végre ilyen áttelepítést.

4.   ELSZÁMOLHATÓ KÖLTSÉGEK

ELSZÁMOLHATÓ KÖLTSÉGEK

4.1.   Beruházási támogatás

Beruházási támogatás

| 24. | Az elszámolható költségek a következők:






  1. | a tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházási költségek; vagy |
| --- | --- | --- |

24.

Az elszámolható költségek a következők:

1.

a tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházási költségek; vagy

| 2. | az induló beruházás által létrehozott munkahelyek két évre számított becsült bérköltsége; vagy |
| --- | --- |

2.

az induló beruházás által létrehozott munkahelyek két évre számított becsült bérköltsége; vagy

| 3. | az 1. és 2. alpont szerinti költségek egy részének kombinációja, de az 1. és a 2. alpont szerinti összegek közül a magasabbat nem meghaladó mértékben. |
| --- | --- |

3.

az 1. és 2. alpont szerinti költségek egy részének kombinációja, de az 1. és a 2. alpont szerinti összegek közül a magasabbat nem meghaladó mértékben.

| 25. | Ha az elszámolható költségeket az immateriális javakra és a tárgyi eszközökre fordított beruházási költségek alapján állapítják meg, csak a támogatás kedvezményezettjének a megcélzott támogatott területen található létesítményére irányuló induló beruházás részét képező eszközök költségei számolhatók el. |
| --- | --- |

25.

Ha az elszámolható költségeket az immateriális javakra és a tárgyi eszközökre fordított beruházási költségek alapján állapítják meg, csak a támogatás kedvezményezettjének a megcélzott támogatott területen található létesítményére irányuló induló beruházás részét képező eszközök költségei számolhatók el.

| 26. | A 25. pontban foglalt feltételtől eltérve, a beszállítók eszközökkel történő ellátását (34) be lehet számítani azon vállalkozás elszámolható költségei közé, amely azokat megvásárolta (vagy előállította), ha azokat nagyvállalkozások esetében az ötéves teljes minimális fenntartási időszak alatt, kkv-k esetében pedig a hároméves teljes minimális fenntartási időszak alatt a támogatás kedvezményezettjének a támogatott induló beruházáson alapuló termelési folyamathoz közvetlenül kapcsolódó feldolgozási vagy összeszerelési műveleteihez használják. Ez az eltérés abban az esetben alkalmazandó, ha a beszállító telephelye támogatott területen található, a beszállító maga nem részesül az általános csoportmentességi rendelet 17. cikke szerinti, regionális beruházási támogatásban vagy kkv-knak nyújtott beruházási támogatásban az érintett eszközökre vonatkozóan, és a támogatási intenzitás nem haladja meg a beszállító telephelyére alkalmazandó maximális támogatási intenzitást. A nagyberuházási projektek támogatási intenzitásának bármely kiigazítása a beszállítók eszközökkel történő ellátásának költségeire számított támogatásra is vonatkozik, amelyek az induló beruházás teljes beruházási költségének részét képezik. |
| --- | --- |

26.

A 25. pontban foglalt feltételtől eltérve, a beszállítók eszközökkel történő ellátását (34

4.1.1.   A beruházási költségek alapján számított elszámolható költségek

A beruházási költségek alapján számított elszámolható költségek

| 27. | A beszerzett eszközöknek újaknak kell lenniük, kivéve a kkv-k esetében vagy létesítmények felvásárlása esetén (35). |
| --- | --- |

27.

A beszerzett eszközöknek újaknak kell lenniük, kivéve a kkv-k esetében vagy létesítmények felvásárlása esetén (35

| 28. | A kkv-k esetében elszámolható költségnek tekinthető továbbá a beruházással kapcsolatos előkészítő tanulmányok és tanácsadás költségeinek legfeljebb 50 %-a. |
| --- | --- |

28.

A kkv-k esetében elszámolható költségnek tekinthető továbbá a beruházással kapcsolatos előkészítő tanulmányok és tanácsadás költségeinek legfeljebb 50 %-a.

| 29. | A nagyvállalatoknak a termelési folyamat alapvető megváltoztatásához nyújtott támogatás esetében az elszámolható költségeknek meg kell haladniuk a korszerűsítendő tevékenységhez kapcsolódó eszközöknek a megelőző három pénzügyi évben realizált értékcsökkenését. |
| --- | --- |

29.

A nagyvállalatoknak a termelési folyamat alapvető megváltoztatásához nyújtott támogatás esetében az elszámolható költségeknek meg kell haladniuk a korszerűsítendő tevékenységhez kapcsolódó eszközöknek a megelőző három pénzügyi évben realizált értékcsökkenését.

| 30. | A meglévő létesítmény diverzifikálására odaítélt támogatás esetében az elszámolható költségeknek legalább 200 %-kal kell meghaladniuk az újrahasznált eszközöknek a munkák megkezdése előtti pénzügyi évben nyilvántartott könyv szerinti értékét. |
| --- | --- |

30.

A meglévő létesítmény diverzifikálására odaítélt támogatás esetében az elszámolható költségeknek legalább 200 %-kal kell meghaladniuk az újrahasznált eszközöknek a munkák megkezdése előtti pénzügyi évben nyilvántartott könyv szerinti értékét.

| 31. | A tárgyi eszközök bérléséhez kapcsolódó költségek a következő feltételek mellett vehetők figyelembe:






  1. | földterület és épületek tekintetében a bérleti viszonyt a beruházás befejezésének várható dátumától számítva nagyvállalkozások esetében legalább öt éven keresztül, kkv-k esetében pedig három éven keresztül fenn kell tartani; |
| --- | --- | --- |

31.

A tárgyi eszközök bérléséhez kapcsolódó költségek a következő feltételek mellett vehetők figyelembe:

1.

földterület és épületek tekintetében a bérleti viszonyt a beruházás befejezésének várható dátumától számítva nagyvállalkozások esetében legalább öt éven keresztül, kkv-k esetében pedig három éven keresztül fenn kell tartani;

| 2. | üzem vagy gép esetében a bérleti viszonyt olyan pénzügyi lízing formájában kell megvalósítani, amely a lízing futamidejének lejártakor a támogatás kedvezményezettjével szemben az eszköz megvásárlására vonatkozó kötelezettséget tartalmaz. |
| --- | --- |

2.

üzem vagy gép esetében a bérleti viszonyt olyan pénzügyi lízing formájában kell megvalósítani, amely a lízing futamidejének lejártakor a támogatás kedvezményezettjével szemben az eszköz megvásárlására vonatkozó kötelezettséget tartalmaz.

| 32. | A 19. pont 13. alpontjának b) alpontjában vagy 14. alpontjának b) alpontjában említett induló beruházás esetében elvileg csak az eszközök vevőtől független harmadik felektől való megvásárlásának költségeit kell figyelembe venni. Ugyanakkor, ha a kisvállalkozást az eredeti tulajdonos családtagja vagy korábbi munkavállalója veszi át, az eszközöknek a vevőtől független harmadik féltől való megvásárlására vonatkozó követelmény nem alkalmazandó. Az ügyletet piaci feltételek mellett kell lebonyolítani. Ha egy létesítmény eszközeinek felvásárlása egyéb, regionális támogatásra jogosult beruházással jár együtt, akkor e további beruházás elszámolható költségeit hozzá kell adni a létesítmény eszközeinek beszerzéséhez kapcsolódó költséghez. |
| --- | --- |

32.

A 19. pont 13. alpontjának b) alpontjában vagy 14. alpontjának b) alpontjában említett induló beruházás esetében elvileg csak az eszközök vevőtől független harmadik felektől való megvásárlásának költségeit kell figyelembe venni. Ugyanakkor, ha a kisvállalkozást az eredeti tulajdonos családtagja vagy korábbi munkavállalója veszi át, az eszközöknek a vevőtől független harmadik féltől való megvásárlására vonatkozó követelmény nem alkalmazandó. Az ügyletet piaci feltételek mellett kell lebonyolítani. Ha egy létesítmény eszközeinek felvásárlása egyéb, regionális támogatásra jogosult beruházással jár együtt, akkor e további beruházás elszámolható költségeit hozzá kell adni a létesítmény eszközeinek beszerzéséhez kapcsolódó költséghez.

| 33. | Nagyvállalkozások esetében az immateriális javak költségei csupán az induló beruházás teljes elszámolható beruházási költségeinek legfeljebb 50 %-áig számolhatók el. A kkv-k esetében az immateriális javak költségeinek 100 %-a elszámolható. |
| --- | --- |

33.

Nagyvállalkozások esetében az immateriális javak költségei csupán az induló beruházás teljes elszámolható beruházási költségeinek legfeljebb 50 %-áig számolhatók el. A kkv-k esetében az immateriális javak költségeinek 100 %-a elszámolható.

| 34. | A beruházási költségek kiszámítása során figyelembe vehető immateriális javaknak az érintett területhez kell kapcsolódniuk, és nem vihetők át más területekre. Az immateriális javaknak ennek érdekében a következő feltételeket kell teljesíteniük:






  1. | kizárólag a támogatásban részesülő létesítményben használhatók fel; |
| --- | --- | --- |

34.

A beruházási költségek kiszámítása során figyelembe vehető immateriális javaknak az érintett területhez kell kapcsolódniuk, és nem vihetők át más területekre. Az immateriális javaknak ennek érdekében a következő feltételeket kell teljesíteniük:

1.

kizárólag a támogatásban részesülő létesítményben használhatók fel;

| 2. | amortizálhatónak kell lenniük; |
| --- | --- |

2.

amortizálhatónak kell lenniük;

| 3. | a vevőtől független harmadik felektől, piaci feltételek mellett kell azokat megvásárolni; |
| --- | --- |

3.

a vevőtől független harmadik felektől, piaci feltételek mellett kell azokat megvásárolni;

| 4. | a támogatásban részesülő vállalkozás eszközei között kell szerepelniük, és legalább öt évig (kkv-k esetében három évig) ahhoz a projekthez kell kapcsolódniuk, amelyre a támogatást odaítélték. |
| --- | --- |

4.

a támogatásban részesülő vállalkozás eszközei között kell szerepelniük, és legalább öt évig (kkv-k esetében három évig) ahhoz a projekthez kell kapcsolódniuk, amelyre a támogatást odaítélték.

4.1.2.   A bérköltségek alapján számított elszámolható költségek

A bérköltségek alapján számított elszámolható költségek

| 35. | A regionális támogatás kiszámítható azon becsült bérköltségek alapján is, amelyek valamely induló beruházás eredményeként teremtett munkahelyekhez köthetők. A támogatás csak a munkahelyteremtéshez kapcsolódó, két évre számított bérköltségeket kompenzálhatja, és az így kapott támogatási intenzitás nem haladhatja meg az érintett területen alkalmazandó maximális támogatási intenzitást. |
| --- | --- |

35.

A regionális támogatás kiszámítható azon becsült bérköltségek alapján is, amelyek valamely induló beruházás eredményeként teremtett munkahelyekhez köthetők. A támogatás csak a munkahelyteremtéshez kapcsolódó, két évre számított bérköltségeket kompenzálhatja, és az így kapott támogatási intenzitás nem haladhatja meg az érintett területen alkalmazandó maximális támogatási intenzitást.

| 36. | Amennyiben az elszámolható költségeket a 35. pontban említett becsült bérköltségekre hivatkozással számítják ki, a következő feltételeknek kell teljesülniük:






  1. | a beruházási projektnek munkahelyteremtéshez kell vezetnie; |
| --- | --- | --- |

36.

Amennyiben az elszámolható költségeket a 35. pontban említett becsült bérköltségekre hivatkozással számítják ki, a következő feltételeknek kell teljesülniük:

1.

a beruházási projektnek munkahelyteremtéshez kell vezetnie;

| 2. | minden egyes álláshelyet a beruházás befejezésétől számított három éven belül be kell tölteni; |
| --- | --- |

2.

minden egyes álláshelyet a beruházás befejezésétől számított három éven belül be kell tölteni;

| 3. | a beruházás által létrehozott valamennyi munkahelyet az álláshely első betöltése után legalább öt évig, illetve a kkv-k esetében három évig fenn kell tartani az érintett területen. |
| --- | --- |

3.

a beruházás által létrehozott valamennyi munkahelyet az álláshely első betöltése után legalább öt évig, illetve a kkv-k esetében három évig fenn kell tartani az érintett területen.

4.2.   Működési támogatás

Működési támogatás

| 37. | A működési támogatási programok elszámolható költségeit előre meg kell határozni, és azoknak – az EGT-tag EFTA-állam által bizonyítottan – teljes mértékben a támogatás által orvosolni kívánt problémáknak kell tulajdoníthatónak lenniük. |
| --- | --- |

37.

A működési támogatási programok elszámolható költségeit előre meg kell határozni, és azoknak – az EGT-tag EFTA-állam által bizonyítottan – teljes mértékben a támogatás által orvosolni kívánt problémáknak kell tulajdoníthatónak lenniük.

| 38. | [...]. |
| --- | --- |

38.

[...].

5.   A REGIONÁLIS TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSE

A REGIONÁLIS TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSE

| 39. | A Hatóság a regionális támogatási intézkedést csak akkor tekinti összeegyeztethetőnek az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésével, ha a támogatás hozzájárul a regionális fejlődéshez és a kohézióhoz. Az intézkedés célja vagy az „a” térségek gazdasági fejlődésének előmozdítása vagy a „c” térségek fejlesztésének elősegítése kell, hogy legyen (5.1. szakasz), és emellett meg kell felelnie az alábbi kritériumok mindegyikének:






  1. | ösztönző hatás: a támogatásnak oly módon kell megváltoztatnia az érintett vállalkozások magatartását, hogy azok olyan többlettevékenységeket végezzenek, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyszínen végeznének (5.2. szakasz); |
| --- | --- | --- |

39.

A Hatóság a regionális támogatási intézkedést csak akkor tekinti összeegyeztethetőnek az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésével, ha a támogatás hozzájárul a regionális fejlődéshez és a kohézióhoz. Az intézkedés célja vagy az „a” térségek gazdasági fejlődésének előmozdítása vagy a „c” térségek fejlesztésének elősegítése kell, hogy legyen (5.1. szakasz), és emellett meg kell felelnie az alábbi kritériumok mindegyikének:

1.

ösztönző hatás: a támogatásnak oly módon kell megváltoztatnia az érintett vállalkozások magatartását, hogy azok olyan többlettevékenységeket végezzenek, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyszínen végeznének (5.2. szakasz);

| 2. | az állami beavatkozás szükségessége: az állami támogatási intézkedésnek olyan helyzetre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, például egy piaci hiányosság megszüntetését vagy egy kiegyenlítési vagy kohéziós probléma kezelését (5.3. szakasz); |
| --- | --- |

2.

az állami beavatkozás szükségessége: az állami támogatási intézkedésnek olyan helyzetre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, például egy piaci hiányosság megszüntetését vagy egy kiegyenlítési vagy kohéziós probléma kezelését (5.3. szakasz);

| 3. | a támogatási intézkedés megfelelősége: a javasolt támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszköznek kell lennie célkitűzésének eléréséhez (5.4. szakasz); |
| --- | --- |

3.

a támogatási intézkedés megfelelősége: a javasolt támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszköznek kell lennie célkitűzésének eléréséhez (5.4. szakasz);

| 4. | a támogatás arányossága (minimumra korlátozott támogatás): a támogatás összegének az érintett térségben a többletberuházások vagy többlettevékenységek élénkítéséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia (5.5. szakasz); |
| --- | --- |

4.

a támogatás arányossága (minimumra korlátozott támogatás): a támogatás összegének az érintett térségben a többletberuházások vagy többlettevékenységek élénkítéséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia (5.5. szakasz);

| 5. | az EGT-államok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése: a pozitív hatásoknak ellensúlyozniuk kell a támogatás versenyre és kereskedelemre gyakorolt negatív hatásait (5.6. szakasz); |
| --- | --- |

5.

az EGT-államok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése: a pozitív hatásoknak ellensúlyozniuk kell a támogatás versenyre és kereskedelemre gyakorolt negatív hatásait (5.6. szakasz);

| 6. | a támogatás átláthatósága: biztosítani kell, hogy az EGT-államok, a Hatóság, a gazdasági szereplők és a nyilvánosság könnyen hozzáférjenek az összes vonatkozó jogszabályhoz és az odaítélt támogatással kapcsolatos összes információhoz (5.7. szakasz). |
| --- | --- |

6.

a támogatás átláthatósága: biztosítani kell, hogy az EGT-államok, a Hatóság, a gazdasági szereplők és a nyilvánosság könnyen hozzáférjenek az összes vonatkozó jogszabályhoz és az odaítélt támogatással kapcsolatos összes információhoz (5.7. szakasz).

| 40. | A támogatási programok egyes kategóriáinak általános egyenlege a 6. fejezetben leírt utólagos értékelés elvégzésének követelménye alá is eshet. Ilyen esetekben a Hatóság az érintett programok időtartamát korlátozhatja (általában négy évre vagy annál rövidebb időtartamra), későbbi hosszabbításuk ismételt bejelentésének lehetősége mellett. |
| --- | --- |

40.

A támogatási programok egyes kategóriáinak általános egyenlege a 6. fejezetben leírt utólagos értékelés elvégzésének követelménye alá is eshet. Ilyen esetekben a Hatóság az érintett programok időtartamát korlátozhatja (általában négy évre vagy annál rövidebb időtartamra), későbbi hosszabbításuk ismételt bejelentésének lehetősége mellett.

| 41. | Ha az állami támogatási intézkedés, az ahhoz kapcsolt feltételek (beleértve a finanszírozási módszert is, amennyiben a finanszírozási módszer az állami támogatási intézkedés szerves részét alkotja) vagy az intézkedés által finanszírozott tevékenység az EGT joga vonatkozó rendelkezésének megsértésével járnak, a támogatás nem nyilvánítható az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek (36). |
| --- | --- |

41.

Ha az állami támogatási intézkedés, az ahhoz kapcsolt feltételek (beleértve a finanszírozási módszert is, amennyiben a finanszírozási módszer az állami támogatási intézkedés szerves részét alkotja) vagy az intézkedés által finanszírozott tevékenység az EGT joga vonatkozó rendelkezésének megsértésével járnak, a támogatás nem nyilvánítható az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek (36

5.1.   Hozzájárulás a regionális fejlődéshez és a kohézióhoz

Hozzájárulás a regionális fejlődéshez és a kohézióhoz

| 42. | A regionális támogatás elsődleges célja az EGT-n belüli hátrányos helyzetű térségek gazdasági fejlődése. A támogatott területek fenntartható fejlődésének előmozdításával és elősegítésével a támogatás javítja a gazdasági és társadalmi kohéziót a területek fejlettségi szintje közötti különbségek csökkentése révén. |
| --- | --- |

42.

A regionális támogatás elsődleges célja az EGT-n belüli hátrányos helyzetű térségek gazdasági fejlődése. A támogatott területek fenntartható fejlődésének előmozdításával és elősegítésével a támogatás javítja a gazdasági és társadalmi kohéziót a területek fejlettségi szintje közötti különbségek csökkentése révén.

5.1.1.   Beruházási támogatási programok

Beruházási támogatási programok

| 43. | A regionális támogatási programoknak az egyértelműen meghatározott célkitűzésekkel rendelkező regionális fejlesztési stratégiák szerves részét kell képezniük. |
| --- | --- |

43.

A regionális támogatási programoknak az egyértelműen meghatározott célkitűzésekkel rendelkező regionális fejlesztési stratégiák szerves részét kell képezniük.

| 44. | Az EGT-tag EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell, hogy a támogatási program illeszkedik az érintett térség fejlesztési stratégiájához, és hozzájárul ahhoz. E célra az EGT-tag EFTA-államok múltbeli állami támogatási programok értékeléseit, a támogatást nyújtó hatóságok által végzett hatásvizsgálatokat, illetve szakértői véleményeket vehetnek figyelembe. A támogatási programnak – azt biztosítandó, hogy hozzájárul a fejlesztési stratégiához – tartalmaznia kell egy olyan módszert, amely a támogatást nyújtó hatóságok számára lehetővé teszi a program célkitűzéseinek megfelelő beruházási projektek (például pontozásos módszer szerinti) rangsorolását és kiválasztását. |
| --- | --- |

44.

Az EGT-tag EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell, hogy a támogatási program illeszkedik az érintett térség fejlesztési stratégiájához, és hozzájárul ahhoz. E célra az EGT-tag EFTA-államok múltbeli állami támogatási programok értékeléseit, a támogatást nyújtó hatóságok által végzett hatásvizsgálatokat, illetve szakértői véleményeket vehetnek figyelembe. A támogatási programnak – azt biztosítandó, hogy hozzájárul a fejlesztési stratégiához – tartalmaznia kell egy olyan módszert, amely a támogatást nyújtó hatóságok számára lehetővé teszi a program célkitűzéseinek megfelelő beruházási projektek (például pontozásos módszer szerinti) rangsorolását és kiválasztását.

| 45. | Az „a” térségekben regionális támogatási programok indíthatók a kkv-k vagy nagyvállalkozások által eszközölt beruházások támogatására. A „c” térségekben programok indíthatók a kkv-k induló beruházásainak, valamint a nagyvállalkozások új gazdasági tevékenységet kialakító, induló beruházásainak támogatására. |
| --- | --- |

45.

Az „a” térségekben regionális támogatási programok indíthatók a kkv-k vagy nagyvállalkozások által eszközölt beruházások támogatására. A „c” térségekben programok indíthatók a kkv-k induló beruházásainak, valamint a nagyvállalkozások új gazdasági tevékenységet kialakító, induló beruházásainak támogatására.

| 46. | Az egyedi beruházási projektekre irányuló támogatás program keretében történő odaítélésekor a támogatást nyújtó hatóságnak ellenőriznie kell, hogy a kiválasztott projekt hozzájárul a program célkitűzéséhez, és ezáltal az érintett térség fejlesztési stratégiájához. E célból az EGT-tag EFTA-államoknak érdemes figyelembe venniük a támogatást igénylő által a támogatásigénylő formanyomtatványon közölt információkat, amelyek ismertetik a beruházásnak az érintett térség fejlődésére gyakorolt pozitív hatásait (37). |
| --- | --- |

46.

Az egyedi beruházási projektekre irányuló támogatás program keretében történő odaítélésekor a támogatást nyújtó hatóságnak ellenőriznie kell, hogy a kiválasztott projekt hozzájárul a program célkitűzéséhez, és ezáltal az érintett térség fejlesztési stratégiájához. E célból az EGT-tag EFTA-államoknak érdemes figyelembe venniük a támogatást igénylő által a támogatásigénylő formanyomtatványon közölt információkat, amelyek ismertetik a beruházásnak az érintett térség fejlődésére gyakorolt pozitív hatásait (37

| 47. | Annak biztosítása érdekében, hogy a beruházás valódi és tartós hozzájárulást jelentsen az érintett térség fejlődéséhez, a beruházást annak befejezését követően legalább öt évig, vagy kkv-k esetében legalább három évig fenn kell tartani az érintett térségben (38). |
| --- | --- |

47.

Annak biztosítása érdekében, hogy a beruházás valódi és tartós hozzájárulást jelentsen az érintett térség fejlődéséhez, a beruházást annak befejezését követően legalább öt évig, vagy kkv-k esetében legalább három évig fenn kell tartani az érintett térségben (38

| 48. | A beruházás életképességének fenntartása érdekében az EGT-tag EFTA-államnak biztosítania kell, hogy a támogatás kedvezményezettje saját forrás vagy külső finanszírozás bevonásával – közpénzek felhasználása nélkül (39) – maga gondoskodjon az elszámolható költségek legalább 25 %-áról (40). |
| --- | --- |

48.

A beruházás életképességének fenntartása érdekében az EGT-tag EFTA-államnak biztosítania kell, hogy a támogatás kedvezményezettje saját forrás vagy külső finanszírozás bevonásával – közpénzek felhasználása nélkül (39

40

| 49. | Az állami támogatási intézkedések következtében keletkező környezeti károk megelőzése érdekében az EGT-tag EFTA-államoknak gondoskodniuk kell továbbá az EGT környezetvédelmi jogszabályainak való megfelelésről, különösen pedig arról, hogy a jogszabály által előírt esetekben környezeti hatásvizsgálat készüljön, és rendelkezésre álljanak a szükséges engedélyek. |
| --- | --- |

49.

Az állami támogatási intézkedések következtében keletkező környezeti károk megelőzése érdekében az EGT-tag EFTA-államoknak gondoskodniuk kell továbbá az EGT környezetvédelmi jogszabályainak való megfelelésről, különösen pedig arról, hogy a jogszabály által előírt esetekben környezeti hatásvizsgálat készüljön, és rendelkezésre álljanak a szükséges engedélyek.

5.1.2.   Bejelentendő egyedi beruházási támogatás

Bejelentendő egyedi beruházási támogatás

| 50. | A bejelentendő egyedi beruházási támogatás regionális fejlődéshez való hozzájárulásának bizonyítása érdekében az EGT-tag EFTA-államok különböző, például az alábbiakban említett mutatókat használhatnak, amelyek egyaránt lehetnek közvetlenek (például a létrehozott közvetlen munkahelyek száma) és közvetettek (például helyi innováció):






  1. | A beruházás által közvetlenül létrehozott munkahelyek száma a regionális fejlődéshez és a kohézióhoz való hozzájárulás fontos mutatója. Figyelembe kell azonban venni a létrehozott munkahelyek minőségét és tartósságát, továbbá a szükséges képzettségi szintet is. |
| --- | --- | --- |

50.

A bejelentendő egyedi beruházási támogatás regionális fejlődéshez való hozzájárulásának bizonyítása érdekében az EGT-tag EFTA-államok különböző, például az alábbiakban említett mutatókat használhatnak, amelyek egyaránt lehetnek közvetlenek (például a létrehozott közvetlen munkahelyek száma) és közvetettek (például helyi innováció):

1.

A beruházás által közvetlenül létrehozott munkahelyek száma a regionális fejlődéshez és a kohézióhoz való hozzájárulás fontos mutatója. Figyelembe kell azonban venni a létrehozott munkahelyek minőségét és tartósságát, továbbá a szükséges képzettségi szintet is.

| 2. | A helyi (al)vállalkozások szintjén további új munkahelyek jöhetnek létre, elősegítve azt, hogy a beruházás jobban illeszkedjen az érintett területbe, és biztosítva hatásának szélesebb tovagyűrűzését. Ezért a közvetetten létrehozott munkahelyek számát is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

2.

A helyi (al)vállalkozások szintjén további új munkahelyek jöhetnek létre, elősegítve azt, hogy a beruházás jobban illeszkedjen az érintett területbe, és biztosítva hatásának szélesebb tovagyűrűzését. Ezért a közvetetten létrehozott munkahelyek számát is figyelembe kell venni.

| 3. | A támogatás kedvezményezettje által a foglalkoztatottak általános és különleges készségeit fejlesztő, széles körű képzési tevékenységek végzésére vállalt kötelezettséget is olyan tényezőnek kell tekinteni, amely hozzájárul a regionális fejlődéshez és a kohézióhoz. Hangsúlyt kell helyezni a szakmai gyakorlat biztosítására, különösen a fiatalok számára, valamint az alkalmazottak vállalkozáson kívüli tudását és foglalkoztathatóságát javító képzésre is. |
| --- | --- |

3.

A támogatás kedvezményezettje által a foglalkoztatottak általános és különleges készségeit fejlesztő, széles körű képzési tevékenységek végzésére vállalt kötelezettséget is olyan tényezőnek kell tekinteni, amely hozzájárul a regionális fejlődéshez és a kohézióhoz. Hangsúlyt kell helyezni a szakmai gyakorlat biztosítására, különösen a fiatalok számára, valamint az alkalmazottak vállalkozáson kívüli tudását és foglalkoztathatóságát javító képzésre is.

| 4. | A földrajzi közelségből külső méretgazdaságosság vagy egyéb előnyök származhatnak a regionális fejlődés területén (klaszterképző hatás). Az ugyanazon iparágban tevékenykedő vállalkozások klaszteresedése lehetővé teszi az egyes üzemek fokozottabb specializálódását, ami növeli a hatékonyságot. Ezen indikátor fontossága a regionális fejlődéshez és a kohézióhoz való hozzájárulás meghatározásában azonban a klaszter fejlettségi állapotától függ. |
| --- | --- |

4.

A földrajzi közelségből külső méretgazdaságosság vagy egyéb előnyök származhatnak a regionális fejlődés területén (klaszterképző hatás). Az ugyanazon iparágban tevékenykedő vállalkozások klaszteresedése lehetővé teszi az egyes üzemek fokozottabb specializálódását, ami növeli a hatékonyságot. Ezen indikátor fontossága a regionális fejlődéshez és a kohézióhoz való hozzájárulás meghatározásában azonban a klaszter fejlettségi állapotától függ.

| 5. | A beruházások műszaki tudást igényelnek, és jelentős technológiatranszfer forrásává válhatnak (tudásgyűrűzés). A technológiaintenzív iparágakba történő beruházással nagyobb valószínűséggel jár együtt az érintett területre irányuló technológiatranszfer. E tekintetben fontos az ismeretterjesztés foka és specifikussága is. |
| --- | --- |

5.

A beruházások műszaki tudást igényelnek, és jelentős technológiatranszfer forrásává válhatnak (tudásgyűrűzés). A technológiaintenzív iparágakba történő beruházással nagyobb valószínűséggel jár együtt az érintett területre irányuló technológiatranszfer. E tekintetben fontos az ismeretterjesztés foka és specifikussága is.

| 6. | Szintén figyelembe vehető, hogy a projekt hogyan járul hozzá a térség helyi innovációra épülő technológiateremtő képességéhez. E tekintetben kedvezően ítélhető meg a helyi kutatási és tudásterjesztő szervezetekkel, például egyetemekkel vagy kutatóintézetekkel való együttműködés. |
| --- | --- |

6.

Szintén figyelembe vehető, hogy a projekt hogyan járul hozzá a térség helyi innovációra épülő technológiateremtő képességéhez. E tekintetben kedvezően ítélhető meg a helyi kutatási és tudásterjesztő szervezetekkel, például egyetemekkel vagy kutatóintézetekkel való együttműködés.

| 7. | A beruházás időtartama és a lehetséges jövőbeli kiegészítő befektetések a vállalkozásnak az adott területen való tartós szerepvállalására utalnak. |
| --- | --- |

7.

A beruházás időtartama és a lehetséges jövőbeli kiegészítő befektetések a vállalkozásnak az adott területen való tartós szerepvállalására utalnak.

| 51. | Az EGT-tag EFTA-államok hivatkozhatnak a kedvezményezett üzleti tervére is, amely információt szolgáltathat a létrehozott munkahelyek számáról, a fizetendő bérekről (ennek tovagyűrűző hatásaként nő a háztartások jóléte), a helyi termelőknél bonyolított beszerzések volumenéről, valamint a beruházás által generált forgalomról, amely az esetleges további adóbevételek révén hasznot hozhat a térségnek. |
| --- | --- |

51.

Az EGT-tag EFTA-államok hivatkozhatnak a kedvezményezett üzleti tervére is, amely információt szolgáltathat a létrehozott munkahelyek számáról, a fizetendő bérekről (ennek tovagyűrűző hatásaként nő a háztartások jóléte), a helyi termelőknél bonyolított beszerzések volumenéről, valamint a beruházás által generált forgalomról, amely az esetleges további adóbevételek révén hasznot hozhat a térségnek.

| 52. | A bejelentési kötelezettség alá tartozó egyedi beruházási támogatásokra a 47–49. pontban meghatározott követelmények alkalmazandók. |
| --- | --- |

52.

A bejelentési kötelezettség alá tartozó egyedi beruházási támogatásokra a 47–49. pontban meghatározott követelmények alkalmazandók.

| 53. | Ad hoc támogatások esetén (41) az EGT-tag EFTA-államnak bizonyítania kell, hogy az 50–52. pontban rögzített követelményeken túl a projekt koherens az érintett térség fejlesztési stratégiájával, és hozzájárul ahhoz. |
| --- | --- |

53.

Ad hoc

41

5.1.3.   Működési támogatási programok

Működési támogatási programok

| 54. | A működési támogatási programok csak akkor segítik elő a támogatott területek fejlődését, ha az említett területeken tapasztalt hátrányokat előre pontosan meghatározzák. A gazdasági tevékenységek vonzásával vagy megtartásával szembeni akadályok olyan súlyosak vagy állandóak lehetnek, hogy a beruházási támogatás önmagában nem elegendő az említett területek fejlődéséhez. |
| --- | --- |

54.

A működési támogatási programok csak akkor segítik elő a támogatott területek fejlődését, ha az említett területeken tapasztalt hátrányokat előre pontosan meghatározzák. A gazdasági tevékenységek vonzásával vagy megtartásával szembeni akadályok olyan súlyosak vagy állandóak lehetnek, hogy a beruházási támogatás önmagában nem elegendő az említett területek fejlődéséhez.

| 55. | A kkv-k által az „a” térségekben tapasztalt bizonyos sajátos nehézségek csökkentésére irányuló támogatást illetően az EGT-tag EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell e sajátos nehézségek fennállását és nagyságrendjét, továbbá bizonyítaniuk kell azt is, hogy működési támogatási programra van szükség, mert az adott sajátos nehézségek beruházási támogatás útján nem küzdhetők le. |
| --- | --- |

55.

A kkv-k által az „a” térségekben tapasztalt bizonyos sajátos nehézségek csökkentésére irányuló támogatást illetően az EGT-tag EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell e sajátos nehézségek fennállását és nagyságrendjét, továbbá bizonyítaniuk kell azt is, hogy működési támogatási programra van szükség, mert az adott sajátos nehézségek beruházási támogatás útján nem küzdhetők le.

| 56. | [...]. |
| --- | --- |

56.

[...].

| 57. | A ritkán és rendkívül ritkán lakott térségekben az elnéptelenedés megelőzése vagy csökkentése érdekében nyújtott működési támogatást illetően az EGT-tag EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell, hogy a működési támogatás nélkül az adott térségben fennáll az elnéptelenedés kockázata. |
| --- | --- |

57.

A ritkán és rendkívül ritkán lakott térségekben az elnéptelenedés megelőzése vagy csökkentése érdekében nyújtott működési támogatást illetően az EGT-tag EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell, hogy a működési támogatás nélkül az adott térségben fennáll az elnéptelenedés kockázata.

5.2.   Ösztönző hatás

Ösztönző hatás

5.2.1.   Beruházási támogatás

Beruházási támogatás

| 58. | A regionális támogatás csak akkor tekinthető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek, ha ösztönző hatása van. Egy állami támogatás akkor tekinthető úgy, hogy ösztönző hatása van, ha oly módon változtatja meg a vállalkozás magatartását, hogy az valamely térség fejlődéséhez hozzájáruló olyan többlettevékenységeket végez, amelyeket a támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyszínen végezne. A támogatás nem támogathatja olyan tevékenység költségeit, amelyet a vállalkozás amúgy is elvégzett volna, és nem kompenzálhatja valamely gazdasági tevékenység szokásos üzleti kockázatát. |
| --- | --- |

58.

A regionális támogatás csak akkor tekinthető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek, ha ösztönző hatása van. Egy állami támogatás akkor tekinthető úgy, hogy ösztönző hatása van, ha oly módon változtatja meg a vállalkozás magatartását, hogy az valamely térség fejlődéséhez hozzájáruló olyan többlettevékenységeket végez, amelyeket a támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyszínen végezne. A támogatás nem támogathatja olyan tevékenység költségeit, amelyet a vállalkozás amúgy is elvégzett volna, és nem kompenzálhatja valamely gazdasági tevékenység szokásos üzleti kockázatát.

| 59. | Az ösztönző hatás két módon bizonyítható:






  1. | a támogatás ösztönzőleg hat arra, hogy pozitív döntést hozzanak az érintett térségben történő beruházásról, mivel ellenkező esetben a beruházás az EGT-n belül sehol nem lenne kellően jövedelmező a támogatás kedvezményezettje számára (42) (1. forgatókönyv: beruházási döntés); |
| --- | --- | --- |

59.

Az ösztönző hatás két módon bizonyítható:

1.

a támogatás ösztönzőleg hat arra, hogy pozitív döntést hozzanak az érintett térségben történő beruházásról, mivel ellenkező esetben a beruházás az EGT-n belül sehol nem lenne kellően jövedelmező a támogatás kedvezményezettje számára (42) (1. forgatókönyv: beruházási döntés);

42

1. forgatókönyv: beruházási döntés

| 2. | a támogatás – mivel ellensúlyozza az érintett térségben választott helyszínen való beruházáshoz kapcsolódó nettó hátrányokat és költségeket – arra ösztönöz, hogy a tervezett beruházást más térség helyett az adott térségben valósítsák meg (2. forgatókönyv, helyszínválasztás). |
| --- | --- |

2.

a támogatás – mivel ellensúlyozza az érintett térségben választott helyszínen való beruházáshoz kapcsolódó nettó hátrányokat és költségeket – arra ösztönöz, hogy a tervezett beruházást más térség helyett az adott térségben valósítsák meg (2. forgatókönyv, helyszínválasztás).

2. forgatókönyv, helyszínválasztás

| 60. | Amennyiben a támogatás nem eredményezi a támogatás kedvezményezettje magatartásának változását, tehát nem ösztönöz (további) beruházásokat az érintett térségben, feltételezhető, hogy az adott beruházásra a támogatás nélkül is sor kerülne a térségben. A támogatásnak ezért nincs ösztönző hatása a regionális fejlődés és a kohézió célkitűzésének megvalósítására, és ezen iránymutatás szerint nem hagyható jóvá az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethető támogatásként. |
| --- | --- |

60.

Amennyiben a támogatás nem eredményezi a támogatás kedvezményezettje magatartásának változását, tehát nem ösztönöz (további) beruházásokat az érintett térségben, feltételezhető, hogy az adott beruházásra a támogatás nélkül is sor kerülne a térségben. A támogatásnak ezért nincs ösztönző hatása a regionális fejlődés és a kohézió célkitűzésének megvalósítására, és ezen iránymutatás szerint nem hagyható jóvá az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethető támogatásként.

| 61. | Az EGT joga által rögzített normák teljesítéséhez szükséges beruházások céljára „a” térségekben kohéziós alapokon keresztül odaítélt regionális támogatás esetében azonban úgy tekinthető, hogy a támogatásnak ösztönző hatása van, ha a támogatás nélkül a kedvezményezett számára nem lenne elégségesen jövedelmező, hogy a beruházást az érintett térségben valósítsa meg, ami az adott térségben egy meglévő létesítmény bezárásához vezetne. |
| --- | --- |

61.

Az EGT joga által rögzített normák teljesítéséhez szükséges beruházások céljára „a” térségekben kohéziós alapokon keresztül odaítélt regionális támogatás esetében azonban úgy tekinthető, hogy a támogatásnak ösztönző hatása van, ha a támogatás nélkül a kedvezményezett számára nem lenne elégségesen jövedelmező, hogy a beruházást az érintett térségben valósítsa meg, ami az adott térségben egy meglévő létesítmény bezárásához vezetne.

5.2.1.1.   Beruházási támogatási programok

Beruházási támogatási programok

| 62. | Egy egyedi beruházás munkálatai csak a támogatásigénylő formanyomtatvány benyújtását követően kezdhetők meg. |
| --- | --- |

62.

Egy egyedi beruházás munkálatai csak a támogatásigénylő formanyomtatvány benyújtását követően kezdhetők meg.

| 63. | Ha a munkálatok a támogatásigénylő formanyomtatvány benyújtása előtt megkezdődnek, akkor az adott egyedi beruházással kapcsolatban odaítélt támogatás nem tekinthető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

63.

Ha a munkálatok a támogatásigénylő formanyomtatvány benyújtása előtt megkezdődnek, akkor az adott egyedi beruházással kapcsolatban odaítélt támogatás nem tekinthető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek.

| 64. | Az EGT-tag EFTA-államoknak egységes támogatásigénylő formanyomtatványt kell benyújtaniuk, amelynek legalább a VII. mellékletben felsorolt összes információt tartalmaznia kell. A formanyomtatványon a kkv-knak és a nagyvállalkozásoknak ismertetniük kell azt a kontrafaktuális helyzetet, amely a támogatás elnyerése nélkül következne be, és meg kell jelölniük, hogy az 59. pontban leírt forgatókönyvek közül melyik érvényes. |
| --- | --- |

64.

Az EGT-tag EFTA-államoknak egységes támogatásigénylő formanyomtatványt kell benyújtaniuk, amelynek legalább a VII. mellékletben felsorolt összes információt tartalmaznia kell. A formanyomtatványon a kkv-knak és a nagyvállalkozásoknak ismertetniük kell azt a kontrafaktuális helyzetet, amely a támogatás elnyerése nélkül következne be, és meg kell jelölniük, hogy az 59. pontban leírt forgatókönyvek közül melyik érvényes.

| 65. | Ezenkívül a nagyvállalkozásoknak dokumentumokkal kell bizonyítaniuk a formanyomtatványon ismertetett kontrafaktuális helyzetet. Ez a kötelezettség támogatási program keretében nyújtott, bejelentési kötelezettség alá nem tartozó támogatások tekintetében a kkv-kra nem vonatkozik. |
| --- | --- |

65.

Ezenkívül a nagyvállalkozásoknak dokumentumokkal kell bizonyítaniuk a formanyomtatványon ismertetett kontrafaktuális helyzetet. Ez a kötelezettség támogatási program keretében nyújtott, bejelentési kötelezettség alá nem tartozó támogatások tekintetében a kkv-kra nem vonatkozik.

| 66. | A támogatást nyújtó hatóság ellenőrzi a támogatás nélkül bekövetkező helyzet hitelességét, és ellenőrzi, hogy a regionális támogatás rendelkezik a szükséges, az 59. pontban ismertetett forgatókönyvek egyikének megfelelő ösztönző hatással. A kontrafaktuális forgatókönyv akkor hiteles, ha valódi, és azokhoz a döntéshozatali tényezőkhöz kapcsolódik, amelyek akkor voltak érvényben, amikor a támogatás kedvezményezettje meghozta döntését a beruházásról. |
| --- | --- |

66.

A támogatást nyújtó hatóság ellenőrzi a támogatás nélkül bekövetkező helyzet hitelességét, és ellenőrzi, hogy a regionális támogatás rendelkezik a szükséges, az 59. pontban ismertetett forgatókönyvek egyikének megfelelő ösztönző hatással. A kontrafaktuális forgatókönyv akkor hiteles, ha valódi, és azokhoz a döntéshozatali tényezőkhöz kapcsolódik, amelyek akkor voltak érvényben, amikor a támogatás kedvezményezettje meghozta döntését a beruházásról.

5.2.1.2.   Bejelentendő egyedi beruházási támogatás

Bejelentendő egyedi beruházási támogatás

| 67. | A bejelentendő egyedi támogatás tekintetében az EGT-tag EFTA-államoknak a 62–66. pontban foglalt követelményeken túl egyértelműen bizonyítaniuk kell, hogy a támogatás hatást gyakorol a beruházási döntés meghozatalára vagy a helyszínválasztásra (43). Ezen államoknak meg kell határozniuk, hogy az 59. pontban leírt forgatókönyvek közül melyik érvényes. Az átfogó értékelés lehetővé tétele érdekében az EGT-tag EFTA-államoknak nemcsak a projekttel kapcsolatban kell tájékoztatást nyújtaniuk, hanem átfogóan ismertetniük kell a kontrafaktuális forgatókönyvet is, vagyis azt, amikor egyetlen EGT-beli hatóság sem ítél oda támogatást az igénylőnek. |
| --- | --- |

67.

A bejelentendő egyedi támogatás tekintetében az EGT-tag EFTA-államoknak a 62–66. pontban foglalt követelményeken túl egyértelműen bizonyítaniuk kell, hogy a támogatás hatást gyakorol a beruházási döntés meghozatalára vagy a helyszínválasztásra (43

| 68. | Az 1. forgatókönyv esetében az EGT-tag EFTA-államok a támogatás ösztönző hatásának meglétét a vállalkozás olyan dokumentumaival bizonyíthatják, amelyek igazolják, hogy a beruházás a támogatás nélkül nem volna elégségesen jövedelmező. |
| --- | --- |

68.

Az 1. forgatókönyv

| 69. | A 2. forgatókönyv esetében az EGT-tag EFTA-államok a támogatás ösztönző hatásának meglétét a vállalkozás olyan dokumentumaival bizonyíthatják, amelyek igazolják, hogy az érintett térségben történő beruházás költségeit és hasznait összehasonlították egy vagy több alternatív térségben történő beruházás azonos adataival. A Hatóság ellenőrzi, hogy ezek az összehasonlítások reálisak-e. |
| --- | --- |

69.

A 2. forgatókönyv

| 70. | Az EGT-tag EFTA-államok a vizsgált beruházási projekthez kapcsolódó, eredeti és hivatalos vállalati dokumentumokra, kockázatértékelésekre (ideértve a helyszínspecifikus kockázat értékelését), pénzügyi jelentésekre, belső üzleti tervekre, szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra támaszkodhatnak. Ezeknek a dokumentumoknak a beruházással vagy annak helyszínével kapcsolatos döntéshozatali folyamattal egy időben keltnek kell lenniük. Az EGT-tag EFTA-államokat segíthetik az ösztönző hatás fennállásának bizonyításában a keresleti, költség- és pénzügyi előrejelzéseket tartalmazó dokumentumok, a beruházási bizottsághoz benyújtott, a beruházási forgatókönyveket ismertető dokumentumok, valamint a pénzügyi intézmények számára készült dokumentumok. |
| --- | --- |

70.

Az EGT-tag EFTA-államok a vizsgált beruházási projekthez kapcsolódó, eredeti és hivatalos vállalati dokumentumokra, kockázatértékelésekre (ideértve a helyszínspecifikus kockázat értékelését), pénzügyi jelentésekre, belső üzleti tervekre, szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra támaszkodhatnak. Ezeknek a dokumentumoknak a beruházással vagy annak helyszínével kapcsolatos döntéshozatali folyamattal egy időben keltnek kell lenniük. Az EGT-tag EFTA-államokat segíthetik az ösztönző hatás fennállásának bizonyításában a keresleti, költség- és pénzügyi előrejelzéseket tartalmazó dokumentumok, a beruházási bizottsághoz benyújtott, a beruházási forgatókönyveket ismertető dokumentumok, valamint a pénzügyi intézmények számára készült dokumentumok.

| 71. | Ebben az összefüggésben, különösen az 1. forgatókönyv esetén a jövedelmezőségi szintet értékelhetik az adott ágazatban bevett módszerek alkalmazásával, amelyek közé tartozhatnak a projekt nettó jelenértékének (NPV) (44), a belső megtérülési rátának (IRR) (45) és a befektetett tőke átlagos megtérülésének (ROCE) megállapítására szolgáló módszerek. A projekt jövedelmezőségét a kedvezményezett által más, hasonló típusú beruházási projektekben alkalmazott normál megtérülési rátákhoz kell hasonlítani. Ha ezek az értékek nem állnak rendelkezésre, a projekt jövedelmezőségét a kedvezményezett teljes tőkeköltségéhez, vagy az érintett ágazatra általában jellemző megtérülésekhez kell hasonlítani. |
| --- | --- |

71.

Ebben az összefüggésben, különösen az 1. forgatókönyv

44

45

| 72. | Ha a támogatás nem eredményezi a kedvezményezett magatartásának változását, tehát nem ösztönöz (további) beruházásokat a térségben, akkor a térség számára nem áll fenn pozitív hatás. Ezért a támogatás nem tekinthető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek, ha úgy tűnik, hogy az adott beruházásra a támogatás nyújtása nélkül is sor kerülne a térségben. |
| --- | --- |

72.

Ha a támogatás nem eredményezi a kedvezményezett magatartásának változását, tehát nem ösztönöz (további) beruházásokat a térségben, akkor a térség számára nem áll fenn pozitív hatás. Ezért a támogatás nem tekinthető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek, ha úgy tűnik, hogy az adott beruházásra a támogatás nyújtása nélkül is sor kerülne a térségben.

5.2.2.   Működési támogatási programok

Működési támogatási programok

| 73. | A működési támogatási programokat illetően a támogatás akkor tekinthető ösztönző hatásúnak, ha valószínűsíthető, hogy támogatás nélkül az érintett térségben folytatott gazdasági tevékenység szintje jelentősen csökkenne a támogatás által orvosolni célzott problémák miatt. |
| --- | --- |

73.

A működési támogatási programokat illetően a támogatás akkor tekinthető ösztönző hatásúnak, ha valószínűsíthető, hogy támogatás nélkül az érintett térségben folytatott gazdasági tevékenység szintje jelentősen csökkenne a támogatás által orvosolni célzott problémák miatt.

| 74. | A Hatóság ezért akkor tekinti úgy, hogy a működési támogatás ösztönzőleg hat további gazdasági tevékenységekre az érintett térségben, ha az EGT-tag EFTA-állam bizonyította a térségben a problémák fennállását és azok számottevő jellegét (lásd az 54–57. pontot). |
| --- | --- |

74.

A Hatóság ezért akkor tekinti úgy, hogy a működési támogatás ösztönzőleg hat további gazdasági tevékenységekre az érintett térségben, ha az EGT-tag EFTA-állam bizonyította a térségben a problémák fennállását és azok számottevő jellegét (lásd az 54–57. pontot).

5.3.   Az állami beavatkozás szükségessége

Az állami beavatkozás szükségessége

| 75. | Annak értékeléséhez, hogy az állami támogatás szükséges-e a regionális fejlődés és a kohézió célkitűzésének megvalósításához, először is azonosítani kell a problémát. Az állami támogatásnak olyan esetekre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani. Ez különösen a szűkös állami források kontextusában fontos. |
| --- | --- |

75.

Annak értékeléséhez, hogy az állami támogatás szükséges-e a regionális fejlődés és a kohézió célkitűzésének megvalósításához, először is azonosítani kell a problémát. Az állami támogatásnak olyan esetekre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani. Ez különösen a szűkös állami források kontextusában fontos.

| 76. | Az állami támogatási intézkedések – bizonyos feltételek mellett – korrigálhatják a piaci hiányosságokat, és ezáltal hozzájárulhatnak a piacok hatékony működéséhez, és fokozhatják a versenyképességet. Amennyiben a piacok hatékony eredményeket hoznak, de ezek az eredmények a méltányosság vagy a kohézió szempontjából nem kielégítőek, állami támogatás alkalmazható a kívánatosabb, méltányosabb piaci eredmény elérésére. |
| --- | --- |

76.

Az állami támogatási intézkedések – bizonyos feltételek mellett – korrigálhatják a piaci hiányosságokat, és ezáltal hozzájárulhatnak a piacok hatékony működéséhez, és fokozhatják a versenyképességet. Amennyiben a piacok hatékony eredményeket hoznak, de ezek az eredmények a méltányosság vagy a kohézió szempontjából nem kielégítőek, állami támogatás alkalmazható a kívánatosabb, méltányosabb piaci eredmény elérésére.

| 77. | Ezen iránymutatás 7. fejezetével összhangban a regionális támogatási térképen szereplő térségek fejlesztése céljából nyújtott támogatásokat illetően a Hatóság úgy véli, hogy ezekben a térségekben a piac állami beavatkozás nélkül nem képes elégséges szintű gazdasági fejlődést és kohéziót megvalósító eredményre jutni. Ezért az e területeken nyújtott támogatás szükségesnek tekinthető. |
| --- | --- |

77.

Ezen iránymutatás 7. fejezetével összhangban a regionális támogatási térképen szereplő térségek fejlesztése céljából nyújtott támogatásokat illetően a Hatóság úgy véli, hogy ezekben a térségekben a piac állami beavatkozás nélkül nem képes elégséges szintű gazdasági fejlődést és kohéziót megvalósító eredményre jutni. Ezért az e területeken nyújtott támogatás szükségesnek tekinthető.

5.4.   A regionális támogatás megfelelősége

A regionális támogatás megfelelősége

| 78. | A támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszköznek kell lennie az adott szakpolitikai célkitűzés kezeléséhez. Egy támogatási intézkedés nem tekinthető összeegyeztethetőnek, ha ugyanaz a regionális fejlődéshez és kohézióhoz való pozitív hozzájárulás elérhető más, kevésbé torzító szakpolitikai eszközökkel vagy a támogatási eszközök más, kevésbé torzító típusaival. |
| --- | --- |

78.

A támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszköznek kell lennie az adott szakpolitikai célkitűzés kezeléséhez. Egy támogatási intézkedés nem tekinthető összeegyeztethetőnek, ha ugyanaz a regionális fejlődéshez és kohézióhoz való pozitív hozzájárulás elérhető más, kevésbé torzító szakpolitikai eszközökkel vagy a támogatási eszközök más, kevésbé torzító típusaival.

5.4.1.   Alternatív szakpolitikai eszközök megfelelősége

Alternatív szakpolitikai eszközök megfelelősége

5.4.1.1.   Beruházási támogatás

Beruházási támogatás

| 79. | A regionális beruházási támogatás mellett az EGT-tag EFTA-államok más szakpolitikai eszközökkel is ösztönözhetik a beruházásokat és a munkahelyteremtést a támogatott területeken. Az EGT-tag EFTA-államok alkalmazhatnak olyan intézkedéseket is, mint az infrastruktúra-fejlesztés, az oktatás és képzés minőségének vagy az üzleti környezetnek a javítása. |
| --- | --- |

79.

A regionális beruházási támogatás mellett az EGT-tag EFTA-államok más szakpolitikai eszközökkel is ösztönözhetik a beruházásokat és a munkahelyteremtést a támogatott területeken. Az EGT-tag EFTA-államok alkalmazhatnak olyan intézkedéseket is, mint az infrastruktúra-fejlesztés, az oktatás és képzés minőségének vagy az üzleti környezetnek a javítása.

| 80. | A beruházási támogatási program bejelentésekor az EGT-tag EFTA-államoknak jelezniük kell, hogy a regionális támogatás miért megfelelő eszköz a terület fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

80.

A beruházási támogatási program bejelentésekor az EGT-tag EFTA-államoknak jelezniük kell, hogy a regionális támogatás miért megfelelő eszköz a terület fejlesztéséhez.

| 81. | Ha egy EGT-tag EFTA-állam úgy dönt, hogy ágazati támogatási programot alkalmaz, bizonyítania kell, hogy egy ilyen eszköznek milyen előnyei vannak egy multiszektorális támogatási programhoz vagy más szakpolitikai alternatívához képest. |
| --- | --- |

81.

Ha egy EGT-tag EFTA-állam úgy dönt, hogy ágazati támogatási programot alkalmaz, bizonyítania kell, hogy egy ilyen eszköznek milyen előnyei vannak egy multiszektorális támogatási programhoz vagy más szakpolitikai alternatívához képest.

| 82. | A Hatóság különös figyelmet fordít a tervezett támogatási programmal kapcsolatban készült hatásvizsgálatokra, amelyeket az EGT-tag EFTA-államok rendelkezésre bocsátanak. Hasonlóképpen figyelembe veheti a 6. szakaszban ismertetett utólagos értékelések eredményeit a javasolt program megfelelőségének értékelése céljából. |
| --- | --- |

82.

A Hatóság különös figyelmet fordít a tervezett támogatási programmal kapcsolatban készült hatásvizsgálatokra, amelyeket az EGT-tag EFTA-államok rendelkezésre bocsátanak. Hasonlóképpen figyelembe veheti a 6. szakaszban ismertetett utólagos értékelések eredményeit a javasolt program megfelelőségének értékelése céljából.

| 83. | Ad hoc beruházási támogatás esetén az EGT-tag EFTA-államoknak be kell mutatniuk, hogy a támogatás milyen módon járulhat hozzá jobban a terület fejlődéséhez egy támogatási programhoz vagy más típusú intézkedésekhez képest. |
| --- | --- |

83.

Ad hoc

5.4.1.2.   Működési támogatási programok

Működési támogatási programok

| 84. | Az EGT-tag EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell, hogy a támogatás a támogatással orvosolni kívánt problémák viszonylatában megfelelő a program célkitűzéseinek megvalósításához. A támogatás megfelelőségét bizonyítandó az EGT-tag EFTA-államok előzetesen kiszámíthatják a támogatás összegét az adott időszakban várható kiegészítő költségek fedezetére szolgáló fix összegként, hogy a vállalkozásokat a költségek korlátozására és idővel tevékenységük hatékonyabb fejlesztésére ösztönözzék (46). |
| --- | --- |

84.

Az EGT-tag EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell, hogy a támogatás a támogatással orvosolni kívánt problémák viszonylatában megfelelő a program célkitűzéseinek megvalósításához. A támogatás megfelelőségét bizonyítandó az EGT-tag EFTA-államok előzetesen kiszámíthatják a támogatás összegét az adott időszakban várható kiegészítő költségek fedezetére szolgáló fix összegként, hogy a vállalkozásokat a költségek korlátozására és idővel tevékenységük hatékonyabb fejlesztésére ösztönözzék (46

5.4.2.   Megfelelőség más támogatási eszközök viszonylatában

Megfelelőség más támogatási eszközök viszonylatában

| 85. | A regionális támogatás számos formában ítélhető oda. Az EGT-tag EFTA-államoknak mindazonáltal biztosítaniuk kell, hogy a támogatást olyan formában ítéljék oda, amely várhatóan a legkisebb mértékben torzítja a versenyt és a kereskedelmet. Ha a támogatást a közvetlen anyagi előnyökkel járó támogatási formák valamelyikében ítélik oda (például közvetlen, vissza nem térítendő támogatások; az adók, a társadalombiztosítási járulékok vagy más kötelező díjak kapcsán biztosított mentességek vagy kedvezmények; vagy kedvezményes árakon kínált földterület, áruk vagy szolgáltatások), az EGT-tag EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell, miért nem megfelelőek más, potenciálisan kevésbé torzító hatással járó olyan támogatási formák, mint a visszafizetendő előlegek, illetve az adósság- vagy tőkeinstrumentumokra épülő támogatások (például alacsony kamatozású kölcsönök vagy kamatkedvezmények, állami kezességvállalások, részesedés vásárlása vagy kedvező feltételek melletti alternatív tőkeinjekció). |
| --- | --- |

85.

A regionális támogatás számos formában ítélhető oda. Az EGT-tag EFTA-államoknak mindazonáltal biztosítaniuk kell, hogy a támogatást olyan formában ítéljék oda, amely várhatóan a legkisebb mértékben torzítja a versenyt és a kereskedelmet. Ha a támogatást a közvetlen anyagi előnyökkel járó támogatási formák valamelyikében ítélik oda (például közvetlen, vissza nem térítendő támogatások; az adók, a társadalombiztosítási járulékok vagy más kötelező díjak kapcsán biztosított mentességek vagy kedvezmények; vagy kedvezményes árakon kínált földterület, áruk vagy szolgáltatások), az EGT-tag EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell, miért nem megfelelőek más, potenciálisan kevésbé torzító hatással járó olyan támogatási formák, mint a visszafizetendő előlegek, illetve az adósság- vagy tőkeinstrumentumokra épülő támogatások (például alacsony kamatozású kölcsönök vagy kamatkedvezmények, állami kezességvállalások, részesedés vásárlása vagy kedvező feltételek melletti alternatív tőkeinjekció).

| 86. | A 6. fejezetben leírt utólagos értékelések eredményei figyelembe vehetők a tervezett támogatási eszköz megfelelőségének értékelésében. |
| --- | --- |

86.

A 6. fejezetben leírt utólagos értékelések eredményei figyelembe vehetők a tervezett támogatási eszköz megfelelőségének értékelésében.

5.5.   A támogatási összeg arányossága (a támogatás szükséges minimumra korlátozása)

A támogatási összeg arányossága (a támogatás szükséges minimumra korlátozása)

5.5.1.   Beruházási támogatás

Beruházási támogatás

| 87. | A regionális támogatás összegének az érintett térségben a többletberuházások vagy többlettevékenységek ösztönzéséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia. |
| --- | --- |

87.

A regionális támogatás összegének az érintett térségben a többletberuházások vagy többlettevékenységek ösztönzéséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia.

| 88. | A Hatóság a kiszámíthatóság és az egyenlő feltételek biztosítása érdekében a beruházási támogatásra maximális támogatási intenzitásokat (47) alkalmaz. |
| --- | --- |

88.

A Hatóság a kiszámíthatóság és az egyenlő feltételek biztosítása érdekében a beruházási támogatásra maximális támogatási intenzitásokat (47

| 89. | Induló beruházási projektnél a maximális támogatási intenzitást és a maximális támogatási összeget (48) (nagyberuházási projektnél a kiigazított támogatási összeget (49) és a kapcsolódó csökkentett támogatási intenzitást) a támogatást nyújtó hatóság számítja ki a támogatás odaítélésekor, de legkésőbb a támogatás Hatóságnak való bejelentésekor. |
| --- | --- |

89.

Induló beruházási projektnél a maximális támogatási intenzitást és a maximális támogatási összeget (48

49

| 90. | Mivel a nagyberuházási projektek valószínűleg nagyobb torzulásokat idéznek elő a versenyben és a kereskedelemben, ezeknél a projekteknél a támogatási összeg nem haladhatja meg a kiigazított támogatási összeget. |
| --- | --- |

90.

Mivel a nagyberuházási projektek valószínűleg nagyobb torzulásokat idéznek elő a versenyben és a kereskedelemben, ezeknél a projekteknél a támogatási összeg nem haladhatja meg a kiigazított támogatási összeget.

| 91. | Amennyiben az induló beruházás egyetlen beruházási projekt részét képezi, és ez az egyetlen beruházási projekt nagyberuházási projekt, az egyetlen beruházási projektre vonatkozó támogatási összeg nem haladhatja meg a kiigazított támogatási összeget. Az e szabály céljaira alkalmazandó átváltási árfolyam és diszkontráta az egyetlen beruházási projekt első projektjére vonatkozó támogatás odaítélésének időpontjában alkalmazandó árfolyam és diszkontráta. |
| --- | --- |

91.

Amennyiben az induló beruházás egyetlen beruházási projekt részét képezi, és ez az egyetlen beruházási projekt nagyberuházási projekt, az egyetlen beruházási projektre vonatkozó támogatási összeg nem haladhatja meg a kiigazított támogatási összeget. Az e szabály céljaira alkalmazandó átváltási árfolyam és diszkontráta az egyetlen beruházási projekt első projektjére vonatkozó támogatás odaítélésének időpontjában alkalmazandó árfolyam és diszkontráta.

| 92. | A maximális támogatási intenzitások kettős célt szolgálnak. |
| --- | --- |

92.

A maximális támogatási intenzitások kettős célt szolgálnak.

| 93. | Először is, a bejelentendő programok esetében a maximális támogatási intenzitás a kkv-k számára biztonsági garanciát jelent: feltéve, hogy a támogatási intenzitás a megengedett maximum alatt marad, a támogatás arányosnak minősül. |
| --- | --- |

93.

Először is, a bejelentendő programok esetében a maximális támogatási intenzitás a kkv-k számára biztonsági garanciát jelent: feltéve, hogy a támogatási intenzitás a megengedett maximum alatt marad, a támogatás arányosnak minősül.

| 94. | Másodszor, minden egyéb esetben a maximális támogatási intenzitások felső határértéket jelentenek a 95–97. pontban leírt nettó többletköltség megközelítés alkalmazásában. |
| --- | --- |

94.

Másodszor, minden egyéb esetben a maximális támogatási intenzitások felső határértéket jelentenek a 95–97. pontban leírt nettó többletköltség megközelítés alkalmazásában.

| 95. | Főszabályként a Hatóság úgy tekinti, hogy a bejelentési kötelezettség alá tartozó egyedi támogatás a minimumra korlátozódik, ha a támogatás összege megfelel az érintett térségben történő beruházás nettó többletköltségeinek – a támogatás nélküli kontrafaktuális forgatókönyvhöz képest (50), felső korlátként a maximális támogatási intenzitással. Hasonlóképpen, a nagyvállalkozásoknak a bejelentési kötelezettség alá tartozó programok keretében nyújtott beruházási támogatások esetében az EGT-tag EFTA-államoknak biztosítaniuk kell, hogy a támogatás összege a „nettó többletköltségen alapuló megközelítés” alapján a minimumra korlátozódjon, felső határként a maximális támogatási intenzitással. |
| --- | --- |

95.

Főszabályként a Hatóság úgy tekinti, hogy a bejelentési kötelezettség alá tartozó egyedi támogatás a minimumra korlátozódik, ha a támogatás összege megfelel az érintett térségben történő beruházás nettó többletköltségeinek – a támogatás nélküli kontrafaktuális forgatókönyvhöz képest (50

| 96. | Az 1. forgatókönyv szerinti helyzetekben (beruházási döntések) a támogatási összeg ennek megfelelően nem lépheti túl azt a szükséges minimális összeget, amely a projektet elégségesen jövedelmezővé teszi, így például a belső megtérülési ráta nem növelhető olyan mértékben, hogy meghaladja a vállalkozás által más, hasonló típusú beruházási projektekben alkalmazott normál rátákat, illetve a kedvezményezett teljes tőkeköltségét, vagy az ágazatban általában megvalósuló megtérüléseket, ha ezek az értékek rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

96.

Az 1. forgatókönyv

| 97. | A 2. forgatókönyv szerinti helyzetekben (helyszínválasztási ösztönzők) a támogatási összeg nem haladhatja meg a megcélzott térségben megvalósuló beruházás nettó jelenértékének és az alternatív helyszínen megvalósuló beruházás nettó jelenértékének különbözetét. Az összes releváns költséget és hasznot számításba kell venni, ideértve például az igazgatási és a szállítási költségeket, a képzési támogatásban nem részesülő képzési költségeket, valamint a bérkülönbségeket. Ha azonban az alternatív helyszín az EGT területén található, akkor a másik helyszínen nyújtott támogatások nem vehetők figyelembe. |
| --- | --- |

97.

A 2. forgatókönyv

| 98. | Az ösztönző hatás elemzésénél alkalmazott számítások felhasználhatók annak megállapításánál is, hogy a támogatás arányos-e. Az EGT-tag EFTA-államoknak – például a 70. pontban említett – dokumentumokkal kell bizonyítaniuk az arányosságot. |
| --- | --- |

98.

Az ösztönző hatás elemzésénél alkalmazott számítások felhasználhatók annak megállapításánál is, hogy a támogatás arányos-e. Az EGT-tag EFTA-államoknak – például a 70. pontban említett – dokumentumokkal kell bizonyítaniuk az arányosságot.

| 99. | Egyidejűleg több regionális támogatási program keretében is nyújtható beruházási támogatás, vagy az ad hoc regionális támogatással halmozható, ha a támogatás teljes összege az összes forrást figyelembe véve nem lépi túl projektenként a maximális támogatási intenzitást, amelyet előzetesen az első támogatást nyújtó hatóság számít ki. Bármely egyéb állami támogatás, amely részben vagy egészben ugyanazon elszámolható költségekhez kapcsolódik, csak akkor halmozható, ha nem vezet az alkalmazandó tematikus szabályok értelmében az érintett támogatásra alkalmazandó legmagasabb támogatási intenzitás, illetve támogatási összeg túllépéséhez. Támogatáshalmozódási ellenőrzéseket kell végezni a támogatás odaítélésekor és folyósításakor egyaránt (51). Amennyiben az EGT-tag EFTA-állam lehetővé teszi egy adott program szerinti állami támogatás halmozását más programokból származó állami támogatással, minden egyes program tekintetében meg kell határoznia az e pont szerinti feltételeknek való megfelelés biztosítására szolgáló módszert. |
| --- | --- |

99.

Egyidejűleg több regionális támogatási program keretében is nyújtható beruházási támogatás, vagy az ad hoc

51

| 100. | Az európai területi együttműködés (ETE) olyan projektjeihez kapcsolódó induló beruházások esetében, amelyek megfelelnek az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló rendeletben (Interreg) (52) rögzített szempontoknak, a projektben részt vevő valamennyi kedvezményezettre az induló beruházás helye szerinti térségben érvényes támogatási intenzitás alkalmazandó. Amennyiben az induló beruházás két vagy több támogatott területen helyezkedik el, az induló beruházásra vonatkozó maximális támogatási intenzitást azon támogatott terület szerint kell számítani, ahol az elszámolható költségek közül a legnagyobb összeg felmerül. A nagyvállalkozások által „c” térségben megvalósított induló beruházás az európai területi együttműködés projektjével összefüggésben csak akkor részesülhet regionális támogatásban, ha az induló beruházás új gazdasági tevékenység létrehozására irányul. |
| --- | --- |

100.

Az európai területi együttműködés (ETE) olyan projektjeihez kapcsolódó induló beruházások esetében, amelyek megfelelnek az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló rendeletben (Interreg) (52

5.5.2.   Működési támogatási programok

Működési támogatási programok

| 101. | Az EGT-tag EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell, hogy a támogatás mértéke arányban áll a támogatással orvosolni kívánt problémákkal. |
| --- | --- |

101.

Az EGT-tag EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell, hogy a támogatás mértéke arányban áll a támogatással orvosolni kívánt problémákkal.

| 102. | Az EGT-tag EFTA-államoknak különösen a következő feltételeknek kell megfelelniük:






  1. | a támogatást az olyan elszámolható költségek egy előre meghatározott csoportjának viszonylatában kell kiszámítani, amelyek – az EGT-tag EFTA-állam által bizonyítottan – teljes mértékben a támogatás által orvosolni kívánt problémáknak tulajdoníthatók; |
| --- | --- | --- |

102.

Az EGT-tag EFTA-államoknak különösen a következő feltételeknek kell megfelelniük:

1.

a támogatást az olyan elszámolható költségek egy előre meghatározott csoportjának viszonylatában kell kiszámítani, amelyek – az EGT-tag EFTA-állam által bizonyítottan – teljes mértékben a támogatás által orvosolni kívánt problémáknak tulajdoníthatók;

| 2. | a támogatásnak az elszámolható költségek ezen előre meghatározott csoportjának egy bizonyos hányadára kell korlátozódnia, és nem lépheti túl ezeket a költségeket; |
| --- | --- |

2.

a támogatásnak az elszámolható költségek ezen előre meghatározott csoportjának egy bizonyos hányadára kell korlátozódnia, és nem lépheti túl ezeket a költségeket;

| 3. | a kedvezményezettenkénti támogatási összegnek arányosnak kell lennie az egyes kedvezményezettek által ténylegesen tapasztalt problémák szintjével. |
| --- | --- |

3.

a kedvezményezettenkénti támogatási összegnek arányosnak kell lennie az egyes kedvezményezettek által ténylegesen tapasztalt problémák szintjével.

| 103. | A kkv-k által az „a” térségekben tapasztalt bizonyos sajátos nehézségek csökkentésére nyújtott támogatás esetében a támogatást a program időtartama alatt fokozatosan csökkenteni kell (53). Ez nem vonatkozik a ritkán és rendkívül ritkán lakott területeken az elnéptelenedés megakadályozását célzó programokra. |
| --- | --- |

103.

A kkv-k által az „a” térségekben tapasztalt bizonyos sajátos nehézségek csökkentésére nyújtott támogatás esetében a támogatást a program időtartama alatt fokozatosan csökkenteni kell (53

5.6.   A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése

A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése

| 104. | A támogatás összeegyeztethetősége érdekében a támogatási intézkedésnek a verseny és az EGT-államok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásait korlátozni kell, és e negatív hatásoknak nem szabad olyan mértékben meghaladniuk a támogatás pozitív hatásait, amely a közös érdekkel ellentétes lenne. |
| --- | --- |

104.

A támogatás összeegyeztethetősége érdekében a támogatási intézkedésnek a verseny és az EGT-államok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásait korlátozni kell, és e negatív hatásoknak nem szabad olyan mértékben meghaladniuk a támogatás pozitív hatásait, amely a közös érdekkel ellentétes lenne.

5.6.1.   Általános szempontok

Általános szempontok

| 105. | A támogatás pozitív hatásainak (5.1. szakasz) és a versenyre és kereskedelemre gyakorolt negatív hatásainak átfogó mérlegelésekor a Hatóság adott esetben figyelembe veheti azt a körülményt, hogy a támogatás a regionális fejlődéshez és a kohézióhoz való hozzájárulásán túl egyéb pozitív hatásokkal is jár. Ez az eset állhat fenn például, ha megállapítást nyer, hogy az induló beruházás a helyi munkahelyteremtés, az új tevékenységek bevezetése és/vagy a helyi bevételek generálása mellett jelentős mértékben hozzájárul különösen a digitális átálláshoz vagy a környezeti szempontból fenntartható tevékenységekre – ezen belül az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, klímasemleges vagy az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens – tevékenységekre való átálláshoz. A Hatóság különös figyelmet fog fordítani az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (uniós taxonómiai rendelet) (54) 3. cikkére, beleértve a jelentős károkozás elkerülését célzó elvet vagy más hasonló módszereket. Továbbá a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt negatív hatások értékelésének részeként a Hatóság adott esetben figyelembe veheti a támogatott tevékenység negatív externáliáit, amennyiben ezek az externáliák olyan mértékben kedvezőtlenül érintik az EGT-államok közötti versenyt és kereskedelmet a piacon előidézett vagy súlyosbított hatékonysági problémák miatt, hogy az ellentétes a közös érdekkel (55). |
| --- | --- |

105.

A támogatás pozitív hatásainak (5.1. szakasz) és a versenyre és kereskedelemre gyakorolt negatív hatásainak átfogó mérlegelésekor a Hatóság adott esetben figyelembe veheti azt a körülményt, hogy a támogatás a regionális fejlődéshez és a kohézióhoz való hozzájárulásán túl egyéb pozitív hatásokkal is jár. Ez az eset állhat fenn például, ha megállapítást nyer, hogy az induló beruházás a helyi munkahelyteremtés, az új tevékenységek bevezetése és/vagy a helyi bevételek generálása mellett jelentős mértékben hozzájárul különösen a digitális átálláshoz vagy a környezeti szempontból fenntartható tevékenységekre – ezen belül az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, klímasemleges vagy az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens – tevékenységekre való átálláshoz. A Hatóság különös figyelmet fog fordítani az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (uniós taxonómiai rendelet) (54

55

| 106. | Ami a negatív hatásokat illeti, a regionális támogatás a verseny és a kereskedelem potenciális torzulásának két fő típusát idézheti elő. Ezek egyrészt a termékpiacot érintő torzulások, másrészt helyspecifikus hatások. Mindkét torzulástípus vezethet a belső piac gazdasági teljesítményét rontó allokációs problémákhoz, valamint a gazdasági tevékenység térségen belüli eloszlásával kapcsolatos problémákhoz. |
| --- | --- |

106.

Ami a negatív hatásokat illeti, a regionális támogatás a verseny és a kereskedelem potenciális torzulásának két fő típusát idézheti elő. Ezek egyrészt a termékpiacot érintő torzulások, másrészt helyspecifikus hatások. Mindkét torzulástípus vezethet a belső piac gazdasági teljesítményét rontó allokációs problémákhoz, valamint a gazdasági tevékenység térségen belüli eloszlásával kapcsolatos problémákhoz.

| 107. | Az állami támogatás egyik potenciálisan káros hatása, hogy akadályozza a piaci mechanizmust abban, hogy hatékony eredményeket érjen el a leghatékonyabb termelők jutalmazása révén, illetve azáltal, hogy növeli a legkevésbé hatékony termelőre nehezedő nyomást, amelynek hatására az javítja eredményeit, szerkezetátalakításba kezd, vagy kilép a piacról. Az alulteljesítő piacon jelentős kapacitásbővítést eredményező állami támogatás indokolatlanul torzíthatja a versenyt, mivel a kapacitásfelesleg létrehozása vagy fenntartása csökkentheti a haszonkulcsot, csökkentheti a versenytársak beruházásait, vagy akár a versenytársak piacról való kilépését is eredményezheti. Így olyan helyzet alakulhat ki, amelyben az egyébként a piacon maradni képes versenytársak kiszorulnak a piacról. Ez megakadályozhatja azt is, hogy vállalkozások lépjenek be a piacra vagy növeljék piaci részesedésüket, és gyengítheti azokat a tényezőket, amelyek a versenytársakat innovációra ösztönzik. Így nem hatékony piaci struktúra alakul ki, ami hosszú távon káros a fogyasztókra nézve is. A támogatás elérhetővé tétele indokolatlan derűlátásra vagy indokolatlan kockázatvállalásra késztetheti a potenciális kedvezményezetteket. Hosszú távon negatív hatás valószínűsíthető az ágazat általános teljesítményére. |
| --- | --- |

107.

Az állami támogatás egyik potenciálisan káros hatása, hogy akadályozza a piaci mechanizmust abban, hogy hatékony eredményeket érjen el a leghatékonyabb termelők jutalmazása révén, illetve azáltal, hogy növeli a legkevésbé hatékony termelőre nehezedő nyomást, amelynek hatására az javítja eredményeit, szerkezetátalakításba kezd, vagy kilép a piacról. Az alulteljesítő piacon jelentős kapacitásbővítést eredményező állami támogatás indokolatlanul torzíthatja a versenyt, mivel a kapacitásfelesleg létrehozása vagy fenntartása csökkentheti a haszonkulcsot, csökkentheti a versenytársak beruházásait, vagy akár a versenytársak piacról való kilépését is eredményezheti. Így olyan helyzet alakulhat ki, amelyben az egyébként a piacon maradni képes versenytársak kiszorulnak a piacról. Ez megakadályozhatja azt is, hogy vállalkozások lépjenek be a piacra vagy növeljék piaci részesedésüket, és gyengítheti azokat a tényezőket, amelyek a versenytársakat innovációra ösztönzik. Így nem hatékony piaci struktúra alakul ki, ami hosszú távon káros a fogyasztókra nézve is. A támogatás elérhetővé tétele indokolatlan derűlátásra vagy indokolatlan kockázatvállalásra késztetheti a potenciális kedvezményezetteket. Hosszú távon negatív hatás valószínűsíthető az ágazat általános teljesítményére.

| 108. | A támogatásnak olyan torzító hatásai is lehetnek, hogy a kedvezményezett növeli a piaci erejét vagy megőrzi jelentős piaci erejét. Ha a támogatás közvetlenül nem is növeli a jelentős piaci erőt, erre közvetetten alkalmas lehet azáltal, hogy gátolja a meglévő versenytársak tevékenységének bővülését, a versenytársak piacról való kilépését idézi elő, vagy elbátortalanítja az új versenytársakat a piacra lépéstől. |
| --- | --- |

108.

A támogatásnak olyan torzító hatásai is lehetnek, hogy a kedvezményezett növeli a piaci erejét vagy megőrzi jelentős piaci erejét. Ha a támogatás közvetlenül nem is növeli a jelentős piaci erőt, erre közvetetten alkalmas lehet azáltal, hogy gátolja a meglévő versenytársak tevékenységének bővülését, a versenytársak piacról való kilépését idézi elő, vagy elbátortalanítja az új versenytársakat a piacra lépéstől.

| 109. | A regionális támogatás – a termékpiacokon okozott torzulások mellett – jellegéből fakadóan érinti a gazdasági tevékenység helyszínének megválasztását is. Ha egy térség a támogatásnak betudhatóan beruházásokat vonz, egy másik térség elveszti ezt a lehetőséget. A támogatással hátrányosan érintett térségekben jelentkező negatív hatások a gazdasági tevékenységek megszűnésében, valamint a munkahelyek elvesztésében (az alvállalkozók munkahelyei tekintetében is) lehetnek érzékelhetők. A negatív hatások ezenkívül elvesztett pozitív externáliák (pl. klaszterképző hatás, tudásgyűrűzés, oktatás és képzés) formájában is érzékelhetők lehetnek. |
| --- | --- |

109.

A regionális támogatás – a termékpiacokon okozott torzulások mellett – jellegéből fakadóan érinti a gazdasági tevékenység helyszínének megválasztását is. Ha egy térség a támogatásnak betudhatóan beruházásokat vonz, egy másik térség elveszti ezt a lehetőséget. A támogatással hátrányosan érintett térségekben jelentkező negatív hatások a gazdasági tevékenységek megszűnésében, valamint a munkahelyek elvesztésében (az alvállalkozók munkahelyei tekintetében is) lehetnek érzékelhetők. A negatív hatások ezenkívül elvesztett pozitív externáliák (pl. klaszterképző hatás, tudásgyűrűzés, oktatás és képzés) formájában is érzékelhetők lehetnek.

| 110. | A regionális támogatást a földrajzi vonatkozása különbözteti meg a horizontális támogatások egyéb formáitól. A regionális támogatás különös jellemzője, hogy célja a beruházók beruházási projekt helyszínével kapcsolatos döntésének befolyásolása. Ha a regionális támogatás ellensúlyozza a regionális hátrányokból adódó pótlólagos költségeket, és többletberuházásokat segít elő a támogatott területeken anélkül, hogy azokat más, azonos fejlettségű vagy kevésbé fejlett támogatott területektől szívná el, akkor a térség fejlődésén túl a kohéziót is előmozdítja, és így végső soron az egész EGT számára előnyökkel jár. A regionális támogatás lehetséges negatív helyspecifikus hatásait bizonyos mértékig már korlátozzák a regionális támogatási térképek, amelyek – összhangban a regionális gazdaságfejlesztési és kohéziós politikai célkitűzésekkel – meghatározzák a regionális támogatásra jogosult térségeket, valamint a megengedhető maximális támogatási intenzitásokat. A támogatás által a térség fejlődésére és a kohézióra gyakorolt hatás értékeléséhez továbbra is fontos annak megértése, hogy a támogatás hiányában mi történne. |
| --- | --- |

110.

A regionális támogatást a földrajzi vonatkozása különbözteti meg a horizontális támogatások egyéb formáitól. A regionális támogatás különös jellemzője, hogy célja a beruházók beruházási projekt helyszínével kapcsolatos döntésének befolyásolása. Ha a regionális támogatás ellensúlyozza a regionális hátrányokból adódó pótlólagos költségeket, és többletberuházásokat segít elő a támogatott területeken anélkül, hogy azokat más, azonos fejlettségű vagy kevésbé fejlett támogatott területektől szívná el, akkor a térség fejlődésén túl a kohéziót is előmozdítja, és így végső soron az egész EGT számára előnyökkel jár. A regionális támogatás lehetséges negatív helyspecifikus hatásait bizonyos mértékig már korlátozzák a regionális támogatási térképek, amelyek – összhangban a regionális gazdaságfejlesztési és kohéziós politikai célkitűzésekkel – meghatározzák a regionális támogatásra jogosult térségeket, valamint a megengedhető maximális támogatási intenzitásokat. A támogatás által a térség fejlődésére és a kohézióra gyakorolt hatás értékeléséhez továbbra is fontos annak megértése, hogy a támogatás hiányában mi történne.

5.6.2.   A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt, nyilvánvalóan negatív hatások

A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt, nyilvánvalóan negatív hatások

| 111. | A Hatóság több olyan helyzetet határoz meg, amelyben a regionális beruházási támogatásnak az EGT-államok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt negatív hatásai nyilvánvalóan túlsúlyban vannak a pozitív hatásokkal szemben, tehát a támogatás valószínűleg nem nyilvánítható az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

111.

A Hatóság több olyan helyzetet határoz meg, amelyben a regionális beruházási támogatásnak az EGT-államok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt negatív hatásai nyilvánvalóan túlsúlyban vannak a pozitív hatásokkal szemben, tehát a támogatás valószínűleg nem nyilvánítható az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek.

5.6.2.1.   Kapacitásfelesleg előidézése abszolút mértékben hanyatló piacon

Kapacitásfelesleg előidézése abszolút mértékben hanyatló piacon

| 112. | Amint arra a 107. pont is rávilágít, a támogatás negatív hatásainak értékelése során, alulteljesítő piac esetén a Hatóság figyelembe veszi a projekttel létrehozott további termelési kapacitást. |
| --- | --- |

112.

Amint arra a 107. pont is rávilágít, a támogatás negatív hatásainak értékelése során, alulteljesítő piac esetén a Hatóság figyelembe veszi a projekttel létrehozott további termelési kapacitást.

| 113. | Ha a termelési kapacitást növelő beruházásra állami támogatás eredményeként kerül sor egy piacon, akkor fennáll a veszélye, hogy ez kedvezőtlen hatást gyakorol a termelésre vagy a beruházásokra az EGT más térségeiben. Ez különösen abban az esetben valószínű, ha a kapacitás növekedése meghaladja a piac növekedését, vagy ha az olyan piacon megy végbe, amelyet kapacitásfelesleg jellemez. |
| --- | --- |

113.

Ha a termelési kapacitást növelő beruházásra állami támogatás eredményeként kerül sor egy piacon, akkor fennáll a veszélye, hogy ez kedvezőtlen hatást gyakorol a termelésre vagy a beruházásokra az EGT más térségeiben. Ez különösen abban az esetben valószínű, ha a kapacitás növekedése meghaladja a piac növekedését, vagy ha az olyan piacon megy végbe, amelyet kapacitásfelesleg jellemez.

| 114. | Ezért abban az esetben, ha a beruházás kapacitásfelesleg kialakulását vagy növekedését eredményezi egy strukturálisan abszolút mértékben hanyatló (vagyis szűkülő) piacon (56), a Hatóság a mérlegelés során ezt olyan negatív hatásként veszi számításba, amelyet valószínűleg nem ellensúlyoznak pozitív hatások. Ez különösen az 1. forgatókönyv szerinti helyzetekre (beruházási döntések) vonatkozik. |
| --- | --- |

114.

Ezért abban az esetben, ha a beruházás kapacitásfelesleg kialakulását vagy növekedését eredményezi egy strukturálisan abszolút mértékben hanyatló (vagyis szűkülő) piacon (56

| 115. | A 2. forgatókönyv szerinti helyzetekben (helyszínválasztás), amikor a beruházásra mindenképpen ugyanazon a földrajzi piacon vagy kivételesen egy másik földrajzi piacon kerülne sor, de ahol az értékesítés ugyanarra a földrajzi piacra irányulna, a támogatás – feltéve, hogy az a helyszínnel kapcsolatos hátrány ellensúlyozásához szükséges minimumra korlátozódik, és nem nyújt további likviditást a támogatás kedvezményezettjének – csak a helyszínválasztást befolyásolja. Ebben a helyzetben a beruházás a támogatástól függetlenül további kapacitást jelentene az adott földrajzi piacon. Ezért a kapacitásfelesleggel kapcsolatos lehetséges eredmények elvileg a támogatás nélkül is ugyanazok lennének. Ha azonban az alternatív beruházási helyszín másik földrajzi piacon található, és a támogatás kapacitásfelesleget idéz elő egy strukturálisan abszolút mértékben hanyatló piacon, a 114. pontban megfogalmazott következtetések érvényesek. |
| --- | --- |

115.

A 2. forgatókönyv szerinti helyzetekben (helyszínválasztás), amikor a beruházásra mindenképpen ugyanazon a földrajzi piacon vagy kivételesen egy másik földrajzi piacon kerülne sor, de ahol az értékesítés ugyanarra a földrajzi piacra irányulna, a támogatás – feltéve, hogy az a helyszínnel kapcsolatos hátrány ellensúlyozásához szükséges minimumra korlátozódik, és nem nyújt további likviditást a támogatás kedvezményezettjének – csak a helyszínválasztást befolyásolja. Ebben a helyzetben a beruházás a támogatástól függetlenül további kapacitást jelentene az adott földrajzi piacon. Ezért a kapacitásfelesleggel kapcsolatos lehetséges eredmények elvileg a támogatás nélkül is ugyanazok lennének. Ha azonban az alternatív beruházási helyszín másik földrajzi piacon található, és a támogatás kapacitásfelesleget idéz elő egy strukturálisan abszolút mértékben hanyatló piacon, a 114. pontban megfogalmazott következtetések érvényesek.

5.6.2.2.   Kohézióellenes hatások

Kohézióellenes hatások

| 116. | Amint az a 109. és 110. pontban is szerepel, a támogatás negatív hatásainak értékelése során a Hatóságnak figyelembe kell vennie a támogatásnak a gazdasági tevékenység helyszínére gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

116.

Amint az a 109. és 110. pontban is szerepel, a támogatás negatív hatásainak értékelése során a Hatóságnak figyelembe kell vennie a támogatásnak a gazdasági tevékenység helyszínére gyakorolt hatásait.

| 117. | A 2. forgatókönyv (helyszínválasztás) szerinti olyan helyzetekben, amelyeknél a támogatás nélkül a beruházás olyan régióban valósulna meg, ahol a megcélzott régióhoz képest magasabb, vagy ugyanakkora a regionális támogatási intenzitás (57), az a regionális támogatás lényegének ellentmondó negatív hatást jelent, amelyet pozitív tényezők valószínűleg nem ellensúlyoznak. |
| --- | --- |

117.

A 2. forgatókönyv (helyszínválasztás) szerinti olyan helyzetekben, amelyeknél a támogatás nélkül a beruházás olyan régióban valósulna meg, ahol a megcélzott régióhoz képest magasabb, vagy ugyanakkora a regionális támogatási intenzitás (57

5.6.2.3.   Áttelepítés

Áttelepítés

| 118. | Bejelentendő intézkedések értékelésekor a Hatóságnak be kell kérnie minden szükséges információt annak megítéléséhez, hogy az állami támogatás valószínűsíthetően jelentős munkahelyvesztéshez vezet-e az EGT-n belüli meglevő helyszíneken. Ilyen helyzetben, illetve abban az esetben, ha a beruházás lehetővé teszi a kedvezményezett számára, hogy tevékenységet telepítsen át a megcélzott térségbe, a támogatás és az áttelepítés közötti esetleges ok-okozati kapcsolat negatív hatásnak tekintendő, amelyet a pozitív hatások valószínűleg nem ellensúlyoznak. |
| --- | --- |

118.

Bejelentendő intézkedések értékelésekor a Hatóságnak be kell kérnie minden szükséges információt annak megítéléséhez, hogy az állami támogatás valószínűsíthetően jelentős munkahelyvesztéshez vezet-e az EGT-n belüli meglevő helyszíneken. Ilyen helyzetben, illetve abban az esetben, ha a beruházás lehetővé teszi a kedvezményezett számára, hogy tevékenységet telepítsen át a megcélzott térségbe, a támogatás és az áttelepítés közötti esetleges ok-okozati kapcsolat negatív hatásnak tekintendő, amelyet a pozitív hatások valószínűleg nem ellensúlyoznak.

5.6.3.   Beruházási támogatási programok

Beruházási támogatási programok

| 119. | A beruházási támogatási programok nem vezethetnek a verseny vagy a kereskedelem jelentős torzulásaihoz. Még az olyan esetekben is, amikor a torzulások egyedi szinten korlátozottnak tekinthetők (feltéve, hogy a beruházási támogatásra vonatkozó valamennyi feltétel teljesül), kumulatív alapon a programok még mindig nagymértékű torzulásokhoz vezethetnek. Az ilyen torzulások hatással lehetnek a kínálati piacokra azáltal, hogy kapacitásfelesleget hoznak létre, vagy növelik azt, illetve oly módon hozzák létre, növelik vagy tartják fenn néhány kedvezményezett jelentős piaci erejét, hogy az negatívan érinti a dinamikus ösztönzőket. A programok alapján nyújtott támogatások is eredményezhetik a gazdasági tevékenységek megszűnését az EGT más térségeiben. Bizonyos ágazatokra összpontosító program esetében az ilyen torzulások kockázata még hangsúlyosabban jelentkezik. |
| --- | --- |

119.

A beruházási támogatási programok nem vezethetnek a verseny vagy a kereskedelem jelentős torzulásaihoz. Még az olyan esetekben is, amikor a torzulások egyedi szinten korlátozottnak tekinthetők (feltéve, hogy a beruházási támogatásra vonatkozó valamennyi feltétel teljesül), kumulatív alapon a programok még mindig nagymértékű torzulásokhoz vezethetnek. Az ilyen torzulások hatással lehetnek a kínálati piacokra azáltal, hogy kapacitásfelesleget hoznak létre, vagy növelik azt, illetve oly módon hozzák létre, növelik vagy tartják fenn néhány kedvezményezett jelentős piaci erejét, hogy az negatívan érinti a dinamikus ösztönzőket. A programok alapján nyújtott támogatások is eredményezhetik a gazdasági tevékenységek megszűnését az EGT más térségeiben. Bizonyos ágazatokra összpontosító program esetében az ilyen torzulások kockázata még hangsúlyosabban jelentkezik.

| 120. | Az EGT-tag EFTA-államoknak ezért bizonyítaniuk kell, hogy ezek a negatív hatások a minimumra korlátozódnak, figyelembe véve például az érintett projektek méretét, az egyedi és a halmozott támogatási összegeket, a várható kedvezményezetteket és a megcélzott ágazatok jellemzőit. Ahhoz, hogy a Hatóság értékelni tudja a várható negatív hatásokat, az EGT-tag EFTA-államok benyújthatnak minden rendelkezésre álló hatásvizsgálatot és a hasonló korábbi programok esetében elvégzett utólagos értékeléseket. |
| --- | --- |

120.

Az EGT-tag EFTA-államoknak ezért bizonyítaniuk kell, hogy ezek a negatív hatások a minimumra korlátozódnak, figyelembe véve például az érintett projektek méretét, az egyedi és a halmozott támogatási összegeket, a várható kedvezményezetteket és a megcélzott ágazatok jellemzőit. Ahhoz, hogy a Hatóság értékelni tudja a várható negatív hatásokat, az EGT-tag EFTA-államok benyújthatnak minden rendelkezésre álló hatásvizsgálatot és a hasonló korábbi programok esetében elvégzett utólagos értékeléseket.

| 121. | Amikor a támogatást nyújtó hatóság egyedi projektek számára egy program keretében ítél oda támogatást, ellenőriznie kell és meg kell erősítenie, hogy a támogatás nem jár a 111–118. pontban leírt nyilvánvaló negatív hatással. Az ellenőrzés a kedvezményezett által a támogatásigénylés benyújtásakor közölt információkon, valamint az egységes támogatásigénylő formanyomtatványon tett nyilatkozaton alapulhat, amelyen fel kell tüntetni a támogatás elmaradása esetén választandó alternatív helyszínt is. |
| --- | --- |

121.

Amikor a támogatást nyújtó hatóság egyedi projektek számára egy program keretében ítél oda támogatást, ellenőriznie kell és meg kell erősítenie, hogy a támogatás nem jár a 111–118. pontban leírt nyilvánvaló negatív hatással. Az ellenőrzés a kedvezményezett által a támogatásigénylés benyújtásakor közölt információkon, valamint az egységes támogatásigénylő formanyomtatványon tett nyilatkozaton alapulhat, amelyen fel kell tüntetni a támogatás elmaradása esetén választandó alternatív helyszínt is.

5.6.4.   Bejelentendő egyedi beruházási támogatás

Bejelentendő egyedi beruházási támogatás

| 122. | Az egyedi támogatás negatív hatásainak értékelésekor a Hatóság különbséget tesz a 96. és 97. pontban ismertetett két kontrafaktuális forgatókönyv között. |
| --- | --- |

122.

Az egyedi támogatás negatív hatásainak értékelésekor a Hatóság különbséget tesz a 96. és 97. pontban ismertetett két kontrafaktuális forgatókönyv között.

5.6.4.1.   Az 1. forgatókönyv szerinti helyzetek (beruházási döntés)

Az 1. forgatókönyv szerinti helyzetek (beruházási döntés)

| 123. | Az 1. forgatókönyv szerinti helyzetekben a Hatóság külön hangsúlyt fektet a hanyatló piacokon történő kapacitásfelesleg-kiépítéshez kapcsolódó negatív hatásokra, a piacról való kilépés megelőzésére, és a jelentős piaci erő fogalmának meghatározására. E negatív hatásokat, amelyeket a támogatás pozitív hatásainak ellensúlyozniuk kell, a 124–133. pont ismerteti. Ha azonban megállapítást nyer, hogy a támogatás a 114. pontban leírt nyilvánvaló negatív hatásokkal járna, valószínűtlen, hogy a támogatást bármilyen pozitív hatás ellensúlyozza, és így az is, hogy a támogatás az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető lenne. |
| --- | --- |

123.

Az 1. forgatókönyv szerinti helyzetekben a Hatóság külön hangsúlyt fektet a hanyatló piacokon történő kapacitásfelesleg-kiépítéshez kapcsolódó negatív hatásokra, a piacról való kilépés megelőzésére, és a jelentős piaci erő fogalmának meghatározására. E negatív hatásokat, amelyeket a támogatás pozitív hatásainak ellensúlyozniuk kell, a 124–133. pont ismerteti. Ha azonban megállapítást nyer, hogy a támogatás a 114. pontban leírt nyilvánvaló negatív hatásokkal járna, valószínűtlen, hogy a támogatást bármilyen pozitív hatás ellensúlyozza, és így az is, hogy a támogatás az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető lenne.

| 124. | A verseny és a kereskedelem potenciális torzulásainak azonosítása és értékelése érdekében az EGT-tag EFTA-államoknak bizonyítékokat kell benyújtaniuk, amelyek alapján a Hatóság azonosítja az érintett termékpiacokat (a támogatás kedvezményezettjének magatartásában bekövetkező változás által érintett termékeket), és meghatározza az érintett versenytársakat és ügyfeleket/fogyasztókat. Az érintett termék jellemzően az a termék, amely a beruházási projekt tárgyát képezi (58). Amennyiben a projekt köztes termékre vonatkozik, és a termékek jelentős része nem kerül a piacra, az érintett termék a továbbfeldolgozott termék is lehet. Az érintett termékpiac magában foglalja az érintett terméket és az azt helyettesítő termékeket, amelyeket vagy a fogyasztó (a termék tulajdonságai, ára vagy rendeltetése alapján), vagy az előállító (a gyártóberendezések rugalmassága miatt) annak tekint. |
| --- | --- |

124.

A verseny és a kereskedelem potenciális torzulásainak azonosítása és értékelése érdekében az EGT-tag EFTA-államoknak bizonyítékokat kell benyújtaniuk, amelyek alapján a Hatóság azonosítja az érintett termékpiacokat (a támogatás kedvezményezettjének magatartásában bekövetkező változás által érintett termékeket), és meghatározza az érintett versenytársakat és ügyfeleket/fogyasztókat. Az érintett termék jellemzően az a termék, amely a beruházási projekt tárgyát képezi (58

| 125. | A Hatóság számos szempont alapján értékeli ezeket a potenciális torzulásokat – ilyen lehet az érintett termék piacának struktúrája, a piac teljesítménye (hanyatló vagy növekvő piac), a támogatás kedvezményezettjeinek kiválasztási folyamata, a piacra lépés és a piacról való kilépés korlátai és a termékdifferenciálás. |
| --- | --- |

125.

A Hatóság számos szempont alapján értékeli ezeket a potenciális torzulásokat – ilyen lehet az érintett termék piacának struktúrája, a piac teljesítménye (hanyatló vagy növekvő piac), a támogatás kedvezményezettjeinek kiválasztási folyamata, a piacra lépés és a piacról való kilépés korlátai és a termékdifferenciálás.

| 126. | Amennyiben egy vállalkozás szisztematikusan állami támogatásra támaszkodik, az annak a jele lehet, hogy a vállalkozás egyedül nem tud helytállni a versenyben, vagy hogy versenytársaihoz képest indokolatlan előnyöket élvez. |
| --- | --- |

126.

Amennyiben egy vállalkozás szisztematikusan állami támogatásra támaszkodik, az annak a jele lehet, hogy a vállalkozás egyedül nem tud helytállni a versenyben, vagy hogy versenytársaihoz képest indokolatlan előnyöket élvez.

| 127. | A Hatóság a termékpiacokat érintő potenciális negatív hatások két fő forrását különbözteti meg:






  1. | kapacitásbővülés, amely kapacitásfelesleghez vezet, vagy növeli a meglévő kapacitásfelesleget, különösen egy hanyatló piacon; |
| --- | --- | --- |

127.

A Hatóság a termékpiacokat érintő potenciális negatív hatások két fő forrását különbözteti meg:

1.

kapacitásbővülés, amely kapacitásfelesleghez vezet, vagy növeli a meglévő kapacitásfelesleget, különösen egy hanyatló piacon;

| 2. | a támogatás kedvezményezettjének jelentős piaci ereje. |
| --- | --- |

2.

a támogatás kedvezményezettjének jelentős piaci ereje.

| 128. | Annak értékelése érdekében, hogy a támogatás eredményeképpen létrejöhetnek vagy fennmaradhatnak-e alacsony hatékonyságú piaci struktúrák, a Hatóság figyelembe veszi a projekt által létrehozott további termelési kapacitást, valamint azt, hogy a piac alulteljesít-e. |
| --- | --- |

128.

Annak értékelése érdekében, hogy a támogatás eredményeképpen létrejöhetnek vagy fennmaradhatnak-e alacsony hatékonyságú piaci struktúrák, a Hatóság figyelembe veszi a projekt által létrehozott további termelési kapacitást, valamint azt, hogy a piac alulteljesít-e.

| 129. | Amennyiben a szóban forgó piac növekvő, az jellemzően kevésbé vet fel aggályokat azzal kapcsolatban, hogy a támogatás negatívan fogja érinteni a dinamikus ösztönzőket, vagy hogy indokolatlanul akadályozza a piacról való kilépést vagy a piacra lépést. |
| --- | --- |

129.

Amennyiben a szóban forgó piac növekvő, az jellemzően kevésbé vet fel aggályokat azzal kapcsolatban, hogy a támogatás negatívan fogja érinteni a dinamikus ösztönzőket, vagy hogy indokolatlanul akadályozza a piacról való kilépést vagy a piacra lépést.

| 130. | A hanyatló piacok esetében jóval több aggály vetődik fel. A Hatóság megkülönbözteti azokat az eseteket, amelyeknél – hosszú távon nézve – a piac strukturálisan hanyatlik (vagyis szűkül), és azokat az eseteket, amelyeknél a piac relatív mértékben hanyatlik (vagyis továbbra is növekszik, de nem lépi túl a növekedési ütem referenciaértékét). |
| --- | --- |

130.

A hanyatló piacok esetében jóval több aggály vetődik fel. A Hatóság megkülönbözteti azokat az eseteket, amelyeknél – hosszú távon nézve – a piac strukturálisan hanyatlik (vagyis szűkül), és azokat az eseteket, amelyeknél a piac relatív mértékben hanyatlik (vagyis továbbra is növekszik, de nem lépi túl a növekedési ütem referenciaértékét).

| 131. | A piac alulteljesítését jellemzően az EGT projekt kezdetét megelőző három évben fennálló bruttó hazai termékéhez (GDP) viszonyítva mérik (referenciaráta). Az alulteljesítés mérhető még a következő 3–5 évre előre jelzett növekedési ütemek alapján is. A lehetséges mutatók közé tartozik az érintett piacon várható jövőbeli növekedés és az ebből következően várható kapacitáskihasználási arány, valamint a kapacitásnövekedésnek az árak és a haszonkulcs tekintetében a versenytársakra gyakorolt valószínű hatása. |
| --- | --- |

131.

A piac alulteljesítését jellemzően az EGT projekt kezdetét megelőző három évben fennálló bruttó hazai termékéhez (GDP) viszonyítva mérik (referenciaráta). Az alulteljesítés mérhető még a következő 3–5 évre előre jelzett növekedési ütemek alapján is. A lehetséges mutatók közé tartozik az érintett piacon várható jövőbeli növekedés és az ebből következően várható kapacitáskihasználási arány, valamint a kapacitásnövekedésnek az árak és a haszonkulcs tekintetében a versenytársakra gyakorolt valószínű hatása.

| 132. | Bizonyos esetekben a termékpiac EGT-n belüli növekedésének értékelése lehet, hogy nem megfelelő a támogatás valamennyi hatásának értékeléséhez, különösen akkor, ha a földrajzi piac globális. Ilyen esetekben a Hatóság figyelembe fogja venni a támogatásnak az érintett piaci struktúrákra gyakorolt hatását, különösen pedig azt, hogy mennyire képes EGT-beli termelőket kiszorítani. |
| --- | --- |

132.

Bizonyos esetekben a termékpiac EGT-n belüli növekedésének értékelése lehet, hogy nem megfelelő a támogatás valamennyi hatásának értékeléséhez, különösen akkor, ha a földrajzi piac globális. Ilyen esetekben a Hatóság figyelembe fogja venni a támogatásnak az érintett piaci struktúrákra gyakorolt hatását, különösen pedig azt, hogy mennyire képes EGT-beli termelőket kiszorítani.

| 133. | A jelentős piaci erő fennállásának értékeléséhez a Hatóság figyelembe veszi a kedvezményezett helyzetét a támogatás igénybevételét megelőző időszakban, valamint a beruházás véglegesítését követően várható piaci pozícióját. A Hatóság figyelembe veszi a támogatás kedvezményezettjének piaci részesedését, versenytársai piaci részesedését és egyéb releváns tényezőket. Például a piaci koncentráció, a piacra lépés lehetséges akadályai (59), a vevői erő (60), valamint a terjeszkedés vagy a kilépés akadályainak vizsgálata révén értékeli a piaci szerkezetet. |
| --- | --- |

133.

A jelentős piaci erő fennállásának értékeléséhez a Hatóság figyelembe veszi a kedvezményezett helyzetét a támogatás igénybevételét megelőző időszakban, valamint a beruházás véglegesítését követően várható piaci pozícióját. A Hatóság figyelembe veszi a támogatás kedvezményezettjének piaci részesedését, versenytársai piaci részesedését és egyéb releváns tényezőket. Például a piaci koncentráció, a piacra lépés lehetséges akadályai (59

60

5.6.4.2.   Az 2. forgatókönyv szerinti helyzetek (helyszínválasztás)

Az 2. forgatókönyv szerinti helyzetek (helyszínválasztás)

| 134. | Amennyiben a kontrafaktuális elemzés alapján megállapítható, hogy a támogatás nélkül a beruházás egy olyan másik helyszínen valósult volna meg (2. forgatókönyv), amely az érintett termék tekintetében ugyanahhoz a földrajzi piachoz tartozik, és amennyiben a támogatás arányos, a kapacitásfelesleg vagy a jelentős piaci erő tekintetében jelentkező lehetséges eredmények valószínűleg a támogatás nélkül is ugyanazok lennének. Ilyen esetekben a támogatás pozitív hatásai valószínűleg túlsúlyban lesznek a versenyre gyakorolt korlátozott negatív hatásokkal szemben. Ha azonban az alternatív helyszín az EGT-ben található, a Hatóság különösen aggályosnak tartja az alternatív helyszínnel kapcsolatos negatív hatásokat. Ezért ha a támogatás a 117. és 118. preambulumbekezdésben leírt nyilvánvaló negatív hatásokat eredményez, valószínűtlen, hogy a támogatást bármilyen pozitív hatás ellensúlyozza, és így az is, hogy a támogatás az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető lenne. |
| --- | --- |

134.

Amennyiben a kontrafaktuális elemzés alapján megállapítható, hogy a támogatás nélkül a beruházás egy olyan másik helyszínen valósult volna meg (2. forgatókönyv), amely az érintett termék tekintetében ugyanahhoz a földrajzi piachoz tartozik, és amennyiben a támogatás arányos, a kapacitásfelesleg vagy a jelentős piaci erő tekintetében jelentkező lehetséges eredmények valószínűleg a támogatás nélkül is ugyanazok lennének. Ilyen esetekben a támogatás pozitív hatásai valószínűleg túlsúlyban lesznek a versenyre gyakorolt korlátozott negatív hatásokkal szemben. Ha azonban az alternatív helyszín az EGT-ben található, a Hatóság különösen aggályosnak tartja az alternatív helyszínnel kapcsolatos negatív hatásokat. Ezért ha a támogatás a 117. és 118. preambulumbekezdésben leírt nyilvánvaló negatív hatásokat eredményez, valószínűtlen, hogy a támogatást bármilyen pozitív hatás ellensúlyozza, és így az is, hogy a támogatás az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető lenne.

5.6.5.   Működési támogatási programok

Működési támogatási programok

| 135. | Amennyiben a támogatás szükséges az 5.1.3. szakaszban ismertetett regionális fejlődéshez és kohézióhoz való hozzájárulás eléréséhez, és arányos azzal, a támogatásnak az EGT-államok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt negatív hatásait valószínűleg ellensúlyozzák a pozitív hatások. Néhány esetben azonban a támogatás a piaci struktúra, illetve az ágazat vagy az iparág jellemzőinek változását eredményezheti, ami jelentősen torzíthatja a versenyt a piacra lépés vagy a piacról kilépés korlátai, a helyettesítő hatások vagy a kereskedelmi forgalom eltolódása révén. Az ilyen esetekben a negatív hatásokat valószínűleg nem ellensúlyozzák a pozitív hatások. |
| --- | --- |

135.

Amennyiben a támogatás szükséges az 5.1.3. szakaszban ismertetett regionális fejlődéshez és kohézióhoz való hozzájárulás eléréséhez, és arányos azzal, a támogatásnak az EGT-államok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt negatív hatásait valószínűleg ellensúlyozzák a pozitív hatások. Néhány esetben azonban a támogatás a piaci struktúra, illetve az ágazat vagy az iparág jellemzőinek változását eredményezheti, ami jelentősen torzíthatja a versenyt a piacra lépés vagy a piacról kilépés korlátai, a helyettesítő hatások vagy a kereskedelmi forgalom eltolódása révén. Az ilyen esetekben a negatív hatásokat valószínűleg nem ellensúlyozzák a pozitív hatások.

5.7.   Átláthatóság

Átláthatóság

| 136. | Az EGT-tag EFTA-államoknak közzé kell tenniük a következő információkat Európai a Bizottság Támogatásátláthatósági Moduljában (61) vagy egy átfogó állami támogatási honlapon, nemzeti vagy regionális szinten:






  1. | az egyedi támogatás odaítéléséről szóló határozatnak vagy a jóváhagyott támogatási programnak és végrehajtási rendelkezéseinek a teljes szövege, vagy a rájuk mutató internetes hivatkozás; |
| --- | --- | --- |

136.

Az EGT-tag EFTA-államoknak közzé kell tenniük a következő információkat Európai a Bizottság Támogatásátláthatósági Moduljában (61

1.

az egyedi támogatás odaítéléséről szóló határozatnak vagy a jóváhagyott támogatási programnak és végrehajtási rendelkezéseinek a teljes szövege, vagy a rájuk mutató internetes hivatkozás;

| 2. | minden egyes, 100 000 EUR-t meghaladó egyedi támogatásra vonatkozó információ, a VIII. mellékletben szereplő struktúra felhasználásával. |
| --- | --- |

2.

minden egyes, 100 000 EUR-t meghaladó egyedi támogatásra vonatkozó információ, a VIII. mellékletben szereplő struktúra felhasználásával.

| 137. | Az ETC-projekteknek nyújtott támogatásokat illetően a 136. pontban említett információkat annak az EGT-államnak a honlapján kell elhelyezni, ahol az érintett irányító hatóság (62) található. A résztvevő EGT-államok határozhatnak úgy is, hogy mindegyiküknek a saját területükön hozott támogatási intézkedésekről kell információt közölniük a honlapjukon. |
| --- | --- |

137.

Az ETC-projekteknek nyújtott támogatásokat illetően a 136. pontban említett információkat annak az EGT-államnak a honlapján kell elhelyezni, ahol az érintett irányító hatóság (62

| 138. | Az EGT-tag EFTA-államoknak a 136. pontban említett átfogó állami támogatási honlapjaikat olyan módon kell kialakítaniuk, hogy az információkhoz egyszerűen hozzá lehessen férni. Az információkat szabad felhasználású, táblázatos adatformátumban kell közzétenni, amely lehetővé teszi az adatok hatékony keresését, kivonatolását, letöltését és könnyű internetes közzétételét; erre például a CSV vagy az XML formátum alkalmas. A nyilvánosság számára lehetővé kell tenni, hogy korlátozás nélkül hozzáférjen a honlaphoz, ideértve az előzetes felhasználói regisztráció nélküli hozzáférést is. |
| --- | --- |

138.

Az EGT-tag EFTA-államoknak a 136. pontban említett átfogó állami támogatási honlapjaikat olyan módon kell kialakítaniuk, hogy az információkhoz egyszerűen hozzá lehessen férni. Az információkat szabad felhasználású, táblázatos adatformátumban kell közzétenni, amely lehetővé teszi az adatok hatékony keresését, kivonatolását, letöltését és könnyű internetes közzétételét; erre például a CSV vagy az XML formátum alkalmas. A nyilvánosság számára lehetővé kell tenni, hogy korlátozás nélkül hozzáférjen a honlaphoz, ideértve az előzetes felhasználói regisztráció nélküli hozzáférést is.

| 139. | Az adókedvezmény formájában megvalósuló támogatási programok esetében a 136. pont 2. alpontjában foglalt feltételek akkor tekinthetők teljesítettnek, ha az EGT-tag EFTA-államok az egyedi támogatási összegekre vonatkozóan előírt információkat az alábbi tartományokban teszik közzé (millió EUR): | 0,1–0,5; |
| --- | --- | --- |

139.

Az adókedvezmény formájában megvalósuló támogatási programok esetében a 136. pont 2. alpontjában foglalt feltételek akkor tekinthetők teljesítettnek, ha az EGT-tag EFTA-államok az egyedi támogatási összegekre vonatkozóan előírt információkat az alábbi tartományokban teszik közzé (millió EUR):

0,1–0,5;

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30; |
| --- | --- |

10–30;

| | 30–60; |
| --- | --- |

30–60;

| | 60–100; |
| --- | --- |

60–100;

| | 100–250; valamint |
| --- | --- |

100–250; valamint

| | 250 vagy több. |
| --- | --- |

250 vagy több.

| 140. | A 136. pont 2. alpontjában említett információkat a támogatás odaítélésének napjától számított hat hónapon belül, illetve adókedvezmény formájában megvalósuló támogatás esetében az adóbevallás esedékességének időpontjától számított egy éven belül kell közzétenni (63). A jogellenes, de később összeegyeztethetőnek ítélt támogatások esetében az EGT-tag EFTA-államoknak a Hatóság támogatást összeegyeztethetőnek nyilvánító határozata keltétől számított hat hónapon belül közzé kell tenniük ezeket az információkat. Az EGT-megállapodásban foglalt állami támogatási szabályok érvényesíthetősége érdekében az információknak a támogatás nyújtásának dátumától számított legalább 10 évig hozzáférhetőnek kell lenniük. |
| --- | --- |

140.

A 136. pont 2. alpontjában említett információkat a támogatás odaítélésének napjától számított hat hónapon belül, illetve adókedvezmény formájában megvalósuló támogatás esetében az adóbevallás esedékességének időpontjától számított egy éven belül kell közzétenni (63

| 141. | A Hatóság a honlapján közzé fogja tenni a 136. pontban említett állami támogatási honlapokra mutató hivatkozásokat. |
| --- | --- |

141.

A Hatóság a honlapján közzé fogja tenni a 136. pontban említett állami támogatási honlapokra mutató hivatkozásokat.

6.   ÉRTÉKELÉS

ÉRTÉKELÉS

| 142. | A verseny és a kereskedelem torzulásának további mérséklése érdekében a Hatóság előírhatja a 143. pontban említett támogatási programok utólagos értékelését. Az értékelést olyan programok esetében kell elvégezni, amelyeknél a lehetséges verseny- és kereskedelemtorzulás mértéke különösen nagy, vagyis amelyeknél a megvalósítás időben történő felülvizsgálata nélkül fennáll a verseny jelentős korlátozásának vagy torzulásának veszélye. |
| --- | --- |

142.

A verseny és a kereskedelem torzulásának további mérséklése érdekében a Hatóság előírhatja a 143. pontban említett támogatási programok utólagos értékelését. Az értékelést olyan programok esetében kell elvégezni, amelyeknél a lehetséges verseny- és kereskedelemtorzulás mértéke különösen nagy, vagyis amelyeknél a megvalósítás időben történő felülvizsgálata nélkül fennáll a verseny jelentős korlátozásának vagy torzulásának veszélye.

| 143. | Utólagos értékelésre lehet szükség a nagy támogatási költségvetéssel rendelkező vagy újszerű jellemzőket tartalmazó programoknál vagy akkor, ha jelentős piaci, technológiai vagy szabályozási változásokra lehet számítani. Mindenesetre 2022. január 1-jétől kezdődően értékelésre lesz szükség minden olyan program esetében, amelynek állami támogatási költségvetése vagy elszámolt kiadásai meghaladják a 150 millió EUR-t bármely évben vagy a 750 millió EUR-t a teljes időtartam, azaz a program és a hasonló célkitűzésre és földrajzi területre irányuló korábbi programok együttes időtartama alatt. Az értékelés céljaira tekintettel, továbbá annak érdekében, hogy ne háruljon aránytalanul nagy teher az EGT-tag EFTA-államokra, csak azon támogatási programok esetében kell utólagos értékelést végezni, amelyek teljes időtartama meghaladja a három évet, 2022. január 1-jétől kezdődően. |
| --- | --- |

143.

Utólagos értékelésre lehet szükség a nagy támogatási költségvetéssel rendelkező vagy újszerű jellemzőket tartalmazó programoknál vagy akkor, ha jelentős piaci, technológiai vagy szabályozási változásokra lehet számítani. Mindenesetre 2022. január 1-jétől kezdődően értékelésre lesz szükség minden olyan program esetében, amelynek állami támogatási költségvetése vagy elszámolt kiadásai meghaladják a 150 millió EUR-t bármely évben vagy a 750 millió EUR-t a teljes időtartam, azaz a program és a hasonló célkitűzésre és földrajzi területre irányuló korábbi programok együttes időtartama alatt. Az értékelés céljaira tekintettel, továbbá annak érdekében, hogy ne háruljon aránytalanul nagy teher az EGT-tag EFTA-államokra, csak azon támogatási programok esetében kell utólagos értékelést végezni, amelyek teljes időtartama meghaladja a három évet, 2022. január 1-jétől kezdődően.

| 144. | Az utólagos értékelési követelménytől el lehet tekinteni, amennyiben a támogatási program olyan, hasonló célkitűzésre és földrajzi területre irányuló program közvetlen folytatásának minősül, amely értékelés tárgyát képezte, amelyről készült végső értékelési jelentés a Hatóság által jóváhagyott értékelési terv szerint, és amelynél nem merültek fel kedvezőtlen megállapítások. Ha egy program végső értékelési jelentése nincs összhangban a jóváhagyott értékelési tervvel, a programot azonnali hatállyal fel kell függeszteni. |
| --- | --- |

144.

Az utólagos értékelési követelménytől el lehet tekinteni, amennyiben a támogatási program olyan, hasonló célkitűzésre és földrajzi területre irányuló program közvetlen folytatásának minősül, amely értékelés tárgyát képezte, amelyről készült végső értékelési jelentés a Hatóság által jóváhagyott értékelési terv szerint, és amelynél nem merültek fel kedvezőtlen megállapítások. Ha egy program végső értékelési jelentése nincs összhangban a jóváhagyott értékelési tervvel, a programot azonnali hatállyal fel kell függeszteni.

| 145. | Az értékelés céljául annak ellenőrzését kell kitűzni, hogy teljesültek-e a program összeegyeztethetőségének alapjául szolgáló feltételezések és feltételek, különös tekintettel arra, hogy szükséges és hatékony volt-e a támogatási intézkedés az általános és egyedi célkitűzéseinek fényében. Emellett értékelni kell a program által a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hatást is. |
| --- | --- |

145.

Az értékelés céljául annak ellenőrzését kell kitűzni, hogy teljesültek-e a program összeegyeztethetőségének alapjául szolgáló feltételezések és feltételek, különös tekintettel arra, hogy szükséges és hatékony volt-e a támogatási intézkedés az általános és egyedi célkitűzéseinek fényében. Emellett értékelni kell a program által a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hatást is.

| 146. | A 143. pont értelmében az értékelési követelmény hatálya alá tartozó támogatási programok esetében az EGT-tag EFTA-államoknak az alábbiaknak megfelelően az értékelési terv tervezetét is közölniük kell, amely a Hatóság programról készített értékelésének szerves részét képezi majd:






  1. | a támogatási programmal együtt, ha a program állami támogatási költségvetése meghaladja a 150 millió EUR-t bármely évben vagy a 750 millió EUR-t a teljes időtartam alatt; |
| --- | --- | --- |

146.

A 143. pont értelmében az értékelési követelmény hatálya alá tartozó támogatási programok esetében az EGT-tag EFTA-államoknak az alábbiaknak megfelelően az értékelési terv tervezetét is közölniük kell, amely a Hatóság programról készített értékelésének szerves részét képezi majd:

1.

a támogatási programmal együtt, ha a program állami támogatási költségvetése meghaladja a 150 millió EUR-t bármely évben vagy a 750 millió EUR-t a teljes időtartam alatt;

| 2. | 30 munkanapon belül, ha olyan jelentős módosításra kerül sor, amely a program költségvetését bármely évben 150 millió EUR vagy a program teljes időtartama alatt 750 millió EUR fölé növeli; valamint; |
| --- | --- |

2.

30 munkanapon belül, ha olyan jelentős módosításra kerül sor, amely a program költségvetését bármely évben 150 millió EUR vagy a program teljes időtartama alatt 750 millió EUR fölé növeli; valamint;

| 3. | 30 munkanapon belül, ha bármely évre vonatkozóan 150 millió EUR-t meghaladó összeg kerül be a program kiadásaira vonatkozó hivatalos elszámolásba. |
| --- | --- |

3.

30 munkanapon belül, ha bármely évre vonatkozóan 150 millió EUR-t meghaladó összeg kerül be a program kiadásaira vonatkozó hivatalos elszámolásba.

| 147. | Az értékelési terv tervezetének összhangban kell lennie a Hatóság által meghatározott közös módszertani elvekkel (64). Az EGT-tag EFTA-államoknak közzé kell tenniük a Hatóság által jóváhagyott értékelési tervet. |
| --- | --- |

147.

Az értékelési terv tervezetének összhangban kell lennie a Hatóság által meghatározott közös módszertani elvekkel (64

| 148. | Az utólagos értékelést a támogatást nyújtó hatóságtól független szakértőnek kell elvégeznie az értékelési terv alapján. Mindegyik értékelésnek legalább tartalmaznia kell egy időközi és egy végső értékelési jelentést. Az EGT-tag EFTA-államoknak mindkét jelentést közzé kell tenniük. |
| --- | --- |

148.

Az utólagos értékelést a támogatást nyújtó hatóságtól független szakértőnek kell elvégeznie az értékelési terv alapján. Mindegyik értékelésnek legalább tartalmaznia kell egy időközi és egy végső értékelési jelentést. Az EGT-tag EFTA-államoknak mindkét jelentést közzé kell tenniük.

| 149. | Ahhoz, hogy a Hatóság megvizsgálhassa a támogatási program meghosszabbításának lehetőségét, a végső értékelési jelentést kellő időben – de legkésőbb a program lejárta előtt 9 hónappal – be kell nyújtani a Hatóság számára. Ez az időszak csökkenthető azon programok esetében, amelyeknél az értékelési követelmény végrehajtásuk utolsó két évében válik alkalmazandóvá. Az egyes értékelések pontos terjedelmét és menetét a támogatási programot jóváhagyó határozatban kell rögzíteni. Minden esetleges későbbi, hasonló célra irányuló támogatási intézkedés bejelentésének tartalmaznia kell annak leírását, hogy hogyan vették figyelembe az értékelés eredményeit. |
| --- | --- |

149.

Ahhoz, hogy a Hatóság megvizsgálhassa a támogatási program meghosszabbításának lehetőségét, a végső értékelési jelentést kellő időben – de legkésőbb a program lejárta előtt 9 hónappal – be kell nyújtani a Hatóság számára. Ez az időszak csökkenthető azon programok esetében, amelyeknél az értékelési követelmény végrehajtásuk utolsó két évében válik alkalmazandóvá. Az egyes értékelések pontos terjedelmét és menetét a támogatási programot jóváhagyó határozatban kell rögzíteni. Minden esetleges későbbi, hasonló célra irányuló támogatási intézkedés bejelentésének tartalmaznia kell annak leírását, hogy hogyan vették figyelembe az értékelés eredményeit.

7.   REGIONÁLIS TÁMOGATÁSI TÉRKÉPEK

REGIONÁLIS TÁMOGATÁSI TÉRKÉPEK

| 150. | A Hatóság ebben a szakaszban meghatározza az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjában foglalt feltételeket teljesítő térségek azonosításának kritériumait. Azokat a térségeket, amelyek teljesítik ezeket a feltételeket, és amelyeket az EGT-tag EFTA-államok „a” vagy „c” térségként (65) kívánnak minősíteni, regionális támogatási térképen kell megjelölni; e térképet a Hatóságnak be kell jelenteni és azt a Hatóságnak jóvá kell hagynia ahhoz, hogy a minősített térségekben található vállalkozásoknak regionális támogatást lehessen odaítélni. |
| --- | --- |

150.

A Hatóság ebben a szakaszban meghatározza az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjában foglalt feltételeket teljesítő térségek azonosításának kritériumait. Azokat a térségeket, amelyek teljesítik ezeket a feltételeket, és amelyeket az EGT-tag EFTA-államok „a” vagy „c” térségként (65

| 151. | A térképeknek meg kell határozniuk a jóváhagyott térkép érvényességének ideje alatt e területekre alkalmazandó maximális támogatási intenzitást is. |
| --- | --- |

151.

A térképeknek meg kell határozniuk a jóváhagyott térkép érvényességének ideje alatt e területekre alkalmazandó maximális támogatási intenzitást is.

| 152. | A támogatás ösztönző hatásának fenntartása érdekében abban az esetben, ha már a térkép érvényessége idejének kezdete előtt sor került mérlegelési jogkörbe tartozó támogatásra irányuló támogatási kérelmek benyújtására, az eredeti támogatási kérelemben meghatározott „szükségesnek ítélt támogatási összeg” nem módosítható visszamenőleges hatállyal a projekt munkáinak megkezdése után olyan magasabb támogatási intenzitás indokolása céljából, amely ezen iránymutatás értelmében elérhető lehet. |
| --- | --- |

152.

A támogatás ösztönző hatásának fenntartása érdekében abban az esetben, ha már a térkép érvényessége idejének kezdete előtt sor került mérlegelési jogkörbe tartozó támogatásra irányuló támogatási kérelmek benyújtására, az eredeti támogatási kérelemben meghatározott „szükségesnek ítélt támogatási összeg” nem módosítható visszamenőleges hatállyal a projekt munkáinak megkezdése után olyan magasabb támogatási intenzitás indokolása céljából, amely ezen iránymutatás értelmében elérhető lehet.

| 153. | Adókedvezmény formájában nyújtott automatikus támogatási programok esetében az ezen iránymutatás alapján elérhető maximális támogatási intenzitások csak olyan projektekre alkalmazhatók, amelyek abban az időpontban vagy azt követő időpontban kezdődtek meg, amikor az érintett maximális támogatási intenzitás megemelése a vonatkozó nemzeti szabályok alapján alkalmazhatóvá vált. Az ezen időpont előtt megkezdett projektek esetében továbbra is a korábbi regionális támogatási térkép alapján jóváhagyott maximális támogatási intenzitás alkalmazandó. |
| --- | --- |

153.

Adókedvezmény formájában nyújtott automatikus támogatási programok esetében az ezen iránymutatás alapján elérhető maximális támogatási intenzitások csak olyan projektekre alkalmazhatók, amelyek abban az időpontban vagy azt követő időpontban kezdődtek meg, amikor az érintett maximális támogatási intenzitás megemelése a vonatkozó nemzeti szabályok alapján alkalmazhatóvá vált. Az ezen időpont előtt megkezdett projektek esetében továbbra is a korábbi regionális támogatási térkép alapján jóváhagyott maximális támogatási intenzitás alkalmazandó.

7.1.   Regionális támogatásra jogosult népességi arány

Regionális támogatásra jogosult népességi arány

| 154. | Tekintettel arra, hogy a regionális állami támogatás odaítélése eltér az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében az állami támogatás nyújtására meghatározott általános tilalomtól, a Bizottság úgy véli, hogy az EU-27 „a” és „c” térségnek minősített térségei összesített népességének kisebbnek kell lennie a nem minősített térségekénél. Az EU-27-ben e minősített térségek teljes népességi arányának ezért az EU-27 népességének 50 %-a alatt kell lennie. |
| --- | --- |

154.

Tekintettel arra, hogy a regionális állami támogatás odaítélése eltér az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében az állami támogatás nyújtására meghatározott általános tilalomtól, a Bizottság úgy véli, hogy az EU-27 „a” és „c” térségnek minősített térségei összesített népességének kisebbnek kell lennie a nem minősített térségekénél. Az EU-27-ben e minősített térségek teljes népességi arányának ezért az EU-27 népességének 50 %-a alatt kell lennie.

| 155. | A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatásban (2014–2020) (66) a Bizottság az „a” és a „c” térségek teljes népességi arányát az EU-28 népességének 47 %-ában határozta meg. Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból történő kilépésére való tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy helyénvaló ezt az EU-27 népességének 48 %-ára növelni. |
| --- | --- |

155.

A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatásban (2014–2020) (66

| 156. | Ennek megfelelően a regionális állami támogatásokról szóló jelenlegi bizottsági iránymutatás a tagállamok esetében az „a” és „c” térségek népességi arányának felső határát az EU-27 népességének 48 %-ában határozza meg (67). |
| --- | --- |

156.

Ennek megfelelően a regionális állami támogatásokról szóló jelenlegi bizottsági iránymutatás a tagállamok esetében az „a” és „c” térségek népességi arányának felső határát az EU-27 népességének 48 %-ában határozza meg (67

| 156a. | A Hatóság osztja a Bizottság véleményét. Következésképpen ebben az iránymutatásban a népességi arányra vonatkozó megfelelő felső határt az EGT egésze tekintetében kell meghatározni, amely magában foglalja az EGT-tag EFTA-államokat is. Ez az egész EGT-re vonatkozó felső határ az EGT-tag EFTA-államok népességének a népességi arány bizottsági iránymutatásban meghatározott felső határának számításához való hozzáadásával állapítható meg. Ennek megfelelően ezen iránymutatás alkalmazásában az „a” és „c” térségek népességi arányának felső határa az EGT teljes népességének 48 %-ában került megállapításra, a 2018. évi Eurostat-adatok felhasználásával. |
| --- | --- |

156a.

A Hatóság osztja a Bizottság véleményét. Következésképpen ebben az iránymutatásban a népességi arányra vonatkozó megfelelő felső határt az EGT egésze tekintetében kell meghatározni, amely magában foglalja az EGT-tag EFTA-államokat is. Ez az egész EGT-re vonatkozó felső határ az EGT-tag EFTA-államok népességének a népességi arány bizottsági iránymutatásban meghatározott felső határának számításához való hozzáadásával állapítható meg. Ennek megfelelően ezen iránymutatás alkalmazásában az „a” és „c” térségek népességi arányának felső határa az EGT teljes népességének 48 %-ában került megállapításra, a 2018. évi Eurostat-adatok felhasználásával.

7.2.   A 61. cikk (3) bekezdésének a) pontjában szereplő eltérés

A 61. cikk (3) bekezdésének a) pontjában szereplő eltérés

| 157. | Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető „az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság”. A Bíróság szerint „a »rendkívül« és a »jelentős« szavak használata a[z Európai Unió működéséről szóló szerződés] 107. cikk (3) bekezdésének a) pontjában azt jelzi, hogy a kivétel csak azokra a térségekre vonatkozik, ahol a gazdasági helyzet különösen kedvezőtlen összevetve az [Unió] egészével” (68). |
| --- | --- |

157.

Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető „az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság”. A Bíróság szerint „a »rendkívül« és a »jelentős« szavak használata a[z Európai Unió működéséről szóló szerződés] 107. cikk (3) bekezdésének a) pontjában azt jelzi, hogy a kivétel csak azokra a térségekre vonatkozik, ahol a gazdasági helyzet különösen kedvezőtlen összevetve az [Unió] egészével” (68

| 158. | A Hatóság úgy véli, hogy az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek azon 2. szintű statisztikai régiók esetében, ahol az egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP) az EGT átlagának 75 %-ával egyenlő vagy az alatti (69). |
| --- | --- |

158.

A Hatóság úgy véli, hogy az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek azon 2. szintű statisztikai régiók esetében, ahol az egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP) az EGT átlagának 75 %-ával egyenlő vagy az alatti (69

| 159. | Ennek megfelelően az EGT-tag EFTA-államok a következő térségeket minősíthetik „a” térségnek:






  1. | 2. szintű statisztikai régiók, ahol a vásárlóerő-egységben kifejezett, egy főre jutó GDP (70) az EGT átlagának 75 %-ával egyenlő vagy az alatti (azon utolsó három év átlaga alapján, amelyekre rendelkezésre állnak Eurostat adatok (71)); |
| --- | --- | --- |

159.

Ennek megfelelően az EGT-tag EFTA-államok a következő térségeket minősíthetik „a” térségnek:

1.

2. szintű statisztikai régiók, ahol a vásárlóerő-egységben kifejezett, egy főre jutó GDP (70) az EGT átlagának 75 %-ával egyenlő vagy az alatti (azon utolsó három év átlaga alapján, amelyekre rendelkezésre állnak Eurostat adatok (71));

70

71

| 2. | [...]. |
| --- | --- |

2.

[...].

| 160. | A támogatásra jogosult „a” térségeket EGT-tag EFTA-államonként az I. melléklet tartalmazza. Ezen iránymutatás elfogadásakor az EGT-tag EFTA-államok egyetlen régiója sem volt jogosult az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérésre. |
| --- | --- |

160.

A támogatásra jogosult „a” térségeket EGT-tag EFTA-államonként az I. melléklet tartalmazza. Ezen iránymutatás elfogadásakor az EGT-tag EFTA-államok egyetlen régiója sem volt jogosult az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérésre.

7.3.   A 61. cikk (3) bekezdésének c) pontjában szereplő eltérés

A 61. cikk (3) bekezdésének c) pontjában szereplő eltérés

| 161. | Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben”. A Bíróság szerint „[az Európai Unió működéséről szóló szerződés] 107. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérés [...] megengedi egyes térségek fejlesztését a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontjában megállapított gazdasági feltételek általi korlátozás nélkül, feltéve, hogy az ilyen támogatás »nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben«. Ez a rendelkezés felhatalmazást ad a Bizottságnak valamely tagállam nemzeti átlagához képest hátrányos helyzetben lévő térségek gazdasági fejlődését előmozdító támogatás engedélyezésére” (72). A Hatóság véleménye szerint ugyanez alkalmazandó az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint. |
| --- | --- |

161.

Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben”. A Bíróság szerint „[az Európai Unió működéséről szóló szerződés] 107. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérés [...] megengedi egyes térségek fejlesztését a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontjában megállapított gazdasági feltételek általi korlátozás nélkül, feltéve, hogy az ilyen támogatás »nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben«. Ez a rendelkezés felhatalmazást ad a Bizottságnak valamely tagállam nemzeti átlagához képest hátrányos helyzetben lévő térségek gazdasági fejlődését előmozdító támogatás engedélyezésére” (72

| 162. | Az EGT „c” térségeire vonatkozó népességi arány felső határát (a továbbiakban: „c” térségekre vonatkozó népességi arány) az EGT-ben támogatásra jogosult „a” térség népességének a 156a. pontban az EGT egészére meghatározott teljes népességi arány felső határából történő levonásával kapjuk meg. |
| --- | --- |

162.

Az EGT „c” térségeire vonatkozó népességi arány felső határát (a továbbiakban: „c” térségekre vonatkozó népességi arány) az EGT-ben támogatásra jogosult „a” térség népességének a 156a. pontban az EGT egészére meghatározott teljes népességi arány felső határából történő levonásával kapjuk meg.

| 163. | A „c” térségeknek két kategóriájuk van:






  1. | bizonyos előre meghatározott feltételeknek megfelelő térség, amelyet az EGT-tag EFTA-állam ezért minden további indokolás nélkül „c” térségnek minősíthet (a továbbiakban: automatikusan „c” térségnek minősíthető térség); |
| --- | --- | --- |

163.

A „c” térségeknek két kategóriájuk van:

1.

bizonyos előre meghatározott feltételeknek megfelelő térség, amelyet az EGT-tag EFTA-állam ezért minden további indokolás nélkül „c” térségnek minősíthet (a továbbiakban: automatikusan „c” térségnek minősíthető térség);

| 2. | olyan térség, amelyet egy EGT-tag EFTA-állam saját belátása szerint „c” térségnek minősíthet, feltéve, hogy az EGT-tag EFTA-állam bizonyítja, hogy a térség megfelel bizonyos társadalmi-gazdasági feltételeknek (a továbbiakban: indoklással „c” térségnek minősíthető térség). |
| --- | --- |

2.

olyan térség, amelyet egy EGT-tag EFTA-állam saját belátása szerint „c” térségnek minősíthet, feltéve, hogy az EGT-tag EFTA-állam bizonyítja, hogy a térség megfelel bizonyos társadalmi-gazdasági feltételeknek (a továbbiakban: indoklással „c” térségnek minősíthető térség).

7.3.1.   Automatikusan „c” térségnek minősíthető térségek

Automatikusan „c” térségnek minősíthető térségek

7.3.1.1.   Az automatikusan „c” térségnek minősíthető térségekre allokált népességi arány

Az automatikusan „c” térségnek minősíthető térségekre allokált népességi arány

| 164. | [...] (73). |
| --- | --- |

164.

[...] (73

| 165. | A Hatóság úgy véli, hogy az EGT-tag EFTA-államoknak elégséges, „c” térségekre vonatkozó népességi aránnyal kell rendelkezniük ahhoz, hogy „c” térségnek tudjanak minősíteni alacsony népsűrűségű térségeket. |
| --- | --- |

165.

A Hatóság úgy véli, hogy az EGT-tag EFTA-államoknak elégséges, „c” térségekre vonatkozó népességi aránnyal kell rendelkezniük ahhoz, hogy „c” térségnek tudjanak minősíteni alacsony népsűrűségű térségeket.

| 166. | A következő térségek tekintendők automatikusan „c” térségnek minősíthető térségnek:






  1. | [...]; |
| --- | --- | --- |

166.

A következő térségek tekintendők automatikusan „c” térségnek minősíthető térségnek:

1.

[...];

| 2. | ritkán lakott térségek: olyan 2. szintű statisztikai régiók, ahol a népsűrűség alacsonyabb 8 fő/km2-nél, vagy olyan 3. szintű statisztikai régiók, ahol a népsűrűség alacsonyabb 12,5 fő/km2-nél (az Eurostat 2018. évre vonatkozó népsűrűségi adatai alapján). |
| --- | --- |

2.

ritkán lakott térségek: olyan 2. szintű statisztikai régiók, ahol a népsűrűség alacsonyabb 8 fő/km2-nél, vagy olyan 3. szintű statisztikai régiók, ahol a népsűrűség alacsonyabb 12,5 fő/km2-nél (az Eurostat 2018. évre vonatkozó népsűrűségi adatai alapján).

2

2

| 167. | Az automatikusan „c” térségnek minősíthető térségekre allokált népességi arányokat EGT-tag EFTA-államonként az I. melléklet tartalmazza. Az így allokált népességi arány kizárólag az automatikusan „c” térségnek minősíthető térségek kijelöléséhez használható fel. |
| --- | --- |

167.

Az automatikusan „c” térségnek minősíthető térségekre allokált népességi arányokat EGT-tag EFTA-államonként az I. melléklet tartalmazza. Az így allokált népességi arány kizárólag az automatikusan „c” térségnek minősíthető térségek kijelöléséhez használható fel.

7.3.1.2.   Automatikusan „c” térségnek minősíthető térségek kijelölése

Automatikusan „c” térségnek minősíthető térségek kijelölése

| 168. | Az EGT-tag EFTA-államok „c” térségként határozhatnak meg a 166. pontban említett, automatikusan „c” térségnek minősíthető térségeket. |
| --- | --- |

168.

Az EGT-tag EFTA-államok „c” térségként határozhatnak meg a 166. pontban említett, automatikusan „c” térségnek minősíthető térségeket.

| 169. | Ritkán lakott térségekként az EGT-tag EFTA-államoknak elvben olyan 2. szintű statisztikai régiókat kell kijelölniük, ahol a népsűrűség alacsonyabb 8 fő/km2-nél, vagy olyan 3. szintű statisztikai régiókat, ahol a népsűrűség alacsonyabb 12,5 fő/km2-nél. Az EGT-tag EFTA-államok azonban 3. szintű statisztikai régiók olyan részeit is kijelölhetik, ahol a népsűrűség alacsonyabb 12,5 fő/km2-nél, vagy az ilyen 3. szintű statisztikai régiókkal szomszédos más térségeket is, feltéve, hogy e térségek népsűrűsége alacsonyabb 12,5 fő/km2-nél. Rendkívül ritkán lakott térségeknek az EGT-tag EFTA-államok olyan 2. szintű statisztikai régiókat jelölhetnek ki, amelyek népsűrűsége alacsonyabb 8 fő/km2-nél, vagy az ilyen 2. szintű statisztikai régiókkal szomszédos más kisebb térségeket, feltéve, hogy e térségek népsűrűsége alacsonyabb 8 fő/km2-nél, de a rendkívül ritkán lakott térségek és a ritkán lakott térségek népessége együttesen nem haladja meg a 167. pontban említett, „c” térségnek minősíthető térségekre allokált népességi arányt. |
| --- | --- |

169.

Ritkán lakott térségekként az EGT-tag EFTA-államoknak elvben olyan 2. szintű statisztikai régiókat kell kijelölniük, ahol a népsűrűség alacsonyabb 8 fő/km2

2

2

2

2

2

7.3.2.   Indoklással „c” térségnek minősíthető térségek

Indoklással „c” térségnek minősíthető térségek

7.3.2.1.   Az indoklással „c” térségnek minősíthető térségekre vonatkozó népességi arányok EGT-tag EFTA-államok közötti felosztásának módszere

Az indoklással „c” térségnek minősíthető térségekre vonatkozó népességi arányok EGT-tag EFTA-államok közötti felosztásának módszere

| 170. | Az EGT indoklással „c” térségnek minősíthető térségeire vonatkozó népességi arány felső határát az EU-27 és az EGT-tag EFTA államok tekintetében a támogatásra jogosult „a” térségek és az automatikusan „c” térségnek minősíthető térségek népességének a 156a. pontban az EGT egészére meghatározott teljes népességi arány felső határából történő levonásával kapjuk meg. Az indoklással „c” térségnek minősíthető térségekre vonatkozó népességi arányok EGT-tag EFTA-államok közötti felosztása a III. mellékletben rögzített módszerrel történik. |
| --- | --- |

170.

Az EGT indoklással „c” térségnek minősíthető térségeire vonatkozó népességi arány felső határát az EU-27 és az EGT-tag EFTA államok tekintetében a támogatásra jogosult „a” térségek és az automatikusan „c” térségnek minősíthető térségek népességének a 156a. pontban az EGT egészére meghatározott teljes népességi arány felső határából történő levonásával kapjuk meg. Az indoklással „c” térségnek minősíthető térségekre vonatkozó népességi arányok EGT-tag EFTA-államok közötti felosztása a III. mellékletben rögzített módszerrel történik.

7.3.2.2.   Biztonsági háló és minimális népességi arány

Biztonsági háló és minimális népességi arány

| 171. | A regionális támogatási térképek közötti folytonosság és a minimális mértékű tagállami cselekvési szabadság biztosítása érdekében a Bizottság úgy véli, hogy egyetlen tagállam sem veszítheti el a 2017–2020-as időszakhoz képest a teljes népességi arányának több mint a 30 %-át, és legalább a minimális népességi aránnyal mindegyik tagállamnak rendelkeznie kell. |
| --- | --- |

171.

A regionális támogatási térképek közötti folytonosság és a minimális mértékű tagállami cselekvési szabadság biztosítása érdekében a Bizottság úgy véli, hogy egyetlen tagállam sem veszítheti el a 2017–2020-as időszakhoz képest a teljes népességi arányának több mint a 30 %-át, és legalább a minimális népességi aránnyal mindegyik tagállamnak rendelkeznie kell.

| 172. | Tehát, eltérve a népességi aránynak a bizottsági iránymutatás 156. pontjában meghatározott felső határától, minden egyes tagállam esetében a „c” térségekre meghatározott népességi arány szükség szerint úgy emelkedik, hogy:






  1. | az egyes tagállamok „a” és „c” térségeire meghatározott népességi arány együttesen ne csökkenjen több mint 30 %-kal a 2017–2020-as időszakhoz képest (74); |
| --- | --- | --- |

172.

Tehát, eltérve a népességi aránynak a bizottsági iránymutatás 156. pontjában meghatározott felső határától, minden egyes tagállam esetében a „c” térségekre meghatározott népességi arány szükség szerint úgy emelkedik, hogy:

1.

az egyes tagállamok „a” és „c” térségeire meghatározott népességi arány együttesen ne csökkenjen több mint 30 %-kal a 2017–2020-as időszakhoz képest (74);

74

| 2. | minden tagállam a népességének legalább 7,5 %-át kitevő népességi aránnyal rendelkezzen (75). |
| --- | --- |

2.

minden tagállam a népességének legalább 7,5 %-át kitevő népességi aránnyal rendelkezzen (75).

75

| 172a. | A Hatóság osztja a Bizottság véleményét. Következésképpen a „c” térségekre meghatározott népességi arányt növelik, hogy Liechtenstein a nemzeti népesség 7,5 %-ának megfelelő minimális népességi aránnyal rendelkezzen. |
| --- | --- |

172a.

A Hatóság osztja a Bizottság véleményét. Következésképpen a „c” térségekre meghatározott népességi arányt növelik, hogy Liechtenstein a nemzeti népesség 7,5 %-ának megfelelő minimális népességi aránnyal rendelkezzen.

| 173. | Az indoklással „c” térségnek minősíthető térségekre vonatkozó népességi arányt, a biztonsági hálót és a minimális népességi arányt EGT-tag EFTA-államonként az I. melléklet tartalmazza. |
| --- | --- |

173.

Az indoklással „c” térségnek minősíthető térségekre vonatkozó népességi arányt, a biztonsági hálót és a minimális népességi arányt EGT-tag EFTA-államonként az I. melléklet tartalmazza.

7.3.2.3.   Indoklással „c” térségnek minősíthető térségek kijelölése

Indoklással „c” térségnek minősíthető térségek kijelölése

| 174. | A Hatóság úgy véli, hogy az EGT-tag EFTA-államok által a „c” térségek minősítésére alkalmazott feltételeknek tükrözniük kell azokat a különböző helyzeteket, amelyekben a regionális támogatás nyújtása indokolható lehet. A feltételeknek ezért figyelembe kell venniük a „c” térségekben valószínűleg felmerülő társadalmi-gazdasági, földrajzi vagy strukturális problémákat, és megfelelő biztosítékokat kell nyújtaniuk arra vonatkozóan, hogy a regionális állami támogatás nyújtása ne befolyásolja a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

174.

A Hatóság úgy véli, hogy az EGT-tag EFTA-államok által a „c” térségek minősítésére alkalmazott feltételeknek tükrözniük kell azokat a különböző helyzeteket, amelyekben a regionális támogatás nyújtása indokolható lehet. A feltételeknek ezért figyelembe kell venniük a „c” térségekben valószínűleg felmerülő társadalmi-gazdasági, földrajzi vagy strukturális problémákat, és megfelelő biztosítékokat kell nyújtaniuk arra vonatkozóan, hogy a regionális állami támogatás nyújtása ne befolyásolja a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| 175. | Ennek megfelelően az EGT-tag EFTA-államok „c” térségként jelölhetik ki az indoklással „c” térségnek minősíthető térségeket a következő feltételek alapján:






  1. | 1. feltétel: legalább 100 000 lakossal rendelkező szomszédos térségek (76). Ezeknek olyan 2. vagy 3. szintű statisztikai régiókban kell elhelyezkedniük, amelyekben:






  i. | az egy főre jutó GDP az EGT átlagával egyenlő vagy az alatti; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

175.

Ennek megfelelően az EGT-tag EFTA-államok „c” térségként jelölhetik ki az indoklással „c” térségnek minősíthető térségeket a következő feltételek alapján:

1.

1. feltétel: legalább 100 000 lakossal rendelkező szomszédos térségek (76). Ezeknek olyan 2. vagy 3. szintű statisztikai régiókban kell elhelyezkedniük, amelyekben:

76

i.

az egy főre jutó GDP az EGT átlagával egyenlő vagy az alatti; vagy

| ii. | a munkanélküliségi ráta a nemzeti átlag 115 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja (77). |
| --- | --- |

ii.

a munkanélküliségi ráta a nemzeti átlag 115 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja (77).

77

| 2. | 2. feltétel: 100 000 főnél kevesebb lakossal rendelkező 3. szintű statisztikai régiók, ahol:






  i. | az egy főre jutó GDP az EGT átlagával egyenlő vagy az alatti; vagy |
| --- | --- | --- |

2.

2. feltétel: 100 000 főnél kevesebb lakossal rendelkező 3. szintű statisztikai régiók, ahol:

i.

az egy főre jutó GDP az EGT átlagával egyenlő vagy az alatti; vagy

| ii. | a munkanélküliségi ráta a nemzeti átlag 115 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja. |
| --- | --- |

ii.

a munkanélküliségi ráta a nemzeti átlag 115 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja.

| 3. | 3. feltétel: szigetek vagy hasonló földrajzi elszigeteltséggel jellemezhető szomszédos térségek (például félszigetek vagy hegyvidéki térségek), ahol:






  i. | az egy főre jutó GDP az EGT átlagával egyenlő vagy az alatti (78); vagy |
| --- | --- | --- |

3.

3. feltétel: szigetek vagy hasonló földrajzi elszigeteltséggel jellemezhető szomszédos térségek (például félszigetek vagy hegyvidéki térségek), ahol:

i.

az egy főre jutó GDP az EGT átlagával egyenlő vagy az alatti (78); vagy

78

| ii. | a munkanélküliségi ráta a nemzeti átlag 115 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja (79); vagy |
| --- | --- |

ii.

a munkanélküliségi ráta a nemzeti átlag 115 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja (79); vagy

79

| iii. | a lakosságszám 5 000-nél kevesebb. |
| --- | --- |

iii.

a lakosságszám 5 000-nél kevesebb.

| 4. | 4. feltétel: 3. szintű statisztikai régiók, vagy 3. szintű statisztikai régiók valamely „a” térséggel szomszédos térségeket képező részei, vagy azon részei, amelyek szárazföldi határral rendelkeznek az EGT vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) területén kívüli országgal. |
| --- | --- |

4.

4. feltétel: 3. szintű statisztikai régiók, vagy 3. szintű statisztikai régiók valamely „a” térséggel szomszédos térségeket képező részei, vagy azon részei, amelyek szárazföldi határral rendelkeznek az EGT vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) területén kívüli országgal.

| 5. | 5. feltétel: legalább 50 000 lakossal (80) rendelkező szomszédos térségek, amelyek jelentős strukturális átalakuláson mennek keresztül, vagy amelyeknek relatív hanyatlása komoly, feltéve, hogy az ilyen térségek nem 3. szintű statisztikai régiókban vannak; vagy azok a szomszédos térségek, amelyek automatikusan „c” térségnek minősíthetők, vagy teljesítik az 1–4. feltételt (81). |
| --- | --- |

5.

5. feltétel: legalább 50 000 lakossal (80) rendelkező szomszédos térségek, amelyek jelentős strukturális átalakuláson mennek keresztül, vagy amelyeknek relatív hanyatlása komoly, feltéve, hogy az ilyen térségek nem 3. szintű statisztikai régiókban vannak; vagy azok a szomszédos térségek, amelyek automatikusan „c” térségnek minősíthetők, vagy teljesítik az 1–4. feltételt (81).

80

81

| 176. | A 175. pontban rögzített feltételek alkalmazásában a „szomszédos térségek” fogalma teljes helyi közigazgatási egységekre (LAU) (82) vagy helyi közigazgatási egységek egy csoportjára (83) vonatkozik. Helyi közigazgatási egységek egy csoportja akkor képez szomszédos térséget, ha a csoportot alkotó térségek mindegyikének van közös közigazgatási határa a csoport valamely másik térségével (84). |
| --- | --- |

176.

A 175. pontban rögzített feltételek alkalmazásában a „szomszédos térségek” fogalma teljes helyi közigazgatási egységekre (LAU) (82

83

84

| 177. | Az EGT-tag EFTA-államok számára megengedett népességi aránynak való megfelelést az érintett térség összlakosságára vonatkozó, a nemzeti statisztikai hivatal által közzétett legfrissebb adatok alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

177.

Az EGT-tag EFTA-államok számára megengedett népességi aránynak való megfelelést az érintett térség összlakosságára vonatkozó, a nemzeti statisztikai hivatal által közzétett legfrissebb adatok alapján kell értékelni.

7.4.   A regionális beruházási támogatásra alkalmazandó maximális támogatási intenzitások

A regionális beruházási támogatásra alkalmazandó maximális támogatási intenzitások

| 178. | A Hatóság úgy véli, hogy a regionális beruházási támogatásra alkalmazandó maximális támogatási intenzitásoknak figyelembe kell venniük az EGT-n belüli különböző térségek fejlettségi szintjei közötti különbségek jellegét és mértékét. A támogatási intenzitásoknak ezért az „a” térségekben magasabbaknak kell lenniük, mint a „c” térségekben. |
| --- | --- |

178.

A Hatóság úgy véli, hogy a regionális beruházási támogatásra alkalmazandó maximális támogatási intenzitásoknak figyelembe kell venniük az EGT-n belüli különböző térségek fejlettségi szintjei közötti különbségek jellegét és mértékét. A támogatási intenzitásoknak ezért az „a” térségekben magasabbaknak kell lenniük, mint a „c” térségekben.

7.4.1.   Maximális támogatási intenzitások az „a” térségekben

Maximális támogatási intenzitások az „a” térségekben

| 179. | A támogatási intenzitás a nagyvállalkozások esetében az „a” térségekben nem lehet magasabb:






  1. | 50 %-nál azokban a 2. szintű statisztikai régiókban, ahol az egy főre jutó GDP az EGT átlagának 55 %-ával egyenlő vagy az alatt van; |
| --- | --- | --- |

179.

A támogatási intenzitás a nagyvállalkozások esetében az „a” térségekben nem lehet magasabb:

1.

50 %-nál azokban a 2. szintű statisztikai régiókban, ahol az egy főre jutó GDP az EGT átlagának 55 %-ával egyenlő vagy az alatt van;

| 2. | 40 %-nál azokban a 2. szintű statisztikai régiókban, ahol az egy főre jutó GDP az EGT átlagának 55 %-a felett van, és annak 65 %-ával egyenlő vagy az alatt van; |
| --- | --- |

2.

40 %-nál azokban a 2. szintű statisztikai régiókban, ahol az egy főre jutó GDP az EGT átlagának 55 %-a felett van, és annak 65 %-ával egyenlő vagy az alatt van;

| 3. | 30 %-nál azokban a 2. szintű statisztikai régiókban, ahol az egy főre jutó GDP az EGT átlagának 65 %-a felett van. |
| --- | --- |

3.

30 %-nál azokban a 2. szintű statisztikai régiókban, ahol az egy főre jutó GDP az EGT átlagának 65 %-a felett van.

| 180. | [...]. |
| --- | --- |

180.

[...].

| 181. | A 179. pontban megállapított támogatási intenzitások növelhetők a 7.4.4. és a 7.4.5. szakaszban említett térségekben is olyan mértékben, hogy az érintett térség nagyvállalkozásai tekintetében a támogatási intenzitás ne haladja meg a 70 %-ot. |
| --- | --- |

181.

A 179. pontban megállapított támogatási intenzitások növelhetők a 7.4.4. és a 7.4.5. szakaszban említett térségekben is olyan mértékben, hogy az érintett térség nagyvállalkozásai tekintetében a támogatási intenzitás ne haladja meg a 70 %-ot.

7.4.2.   Maximális támogatási intenzitások a „c” térségekben

Maximális támogatási intenzitások a „c” térségekben

| 182. | A támogatási intenzitás a nagyvállalkozások esetében nem lehet magasabb:






  1. | 20 %-nál a ritkán lakott térségekben, valamint az olyan térségekben (3. szintű statisztikai régiókban vagy 3. szintű statisztikai régiók részeiben), amelyek az EGT vagy az EFTA területén kívüli országgal közös szárazföldi határral rendelkeznek; |
| --- | --- | --- |

182.

A támogatási intenzitás a nagyvállalkozások esetében nem lehet magasabb:

1.

20 %-nál a ritkán lakott térségekben, valamint az olyan térségekben (3. szintű statisztikai régiókban vagy 3. szintű statisztikai régiók részeiben), amelyek az EGT vagy az EFTA területén kívüli országgal közös szárazföldi határral rendelkeznek;

| 2. | 15 %-nál a korábbi „a” térségekben; |
| --- | --- |

2.

15 %-nál a korábbi „a” térségekben;

| 3. | 10 %-nál azokban az indoklással „c” térségnek minősíthető térségekben, ahol az egy főre jutó GDP meghaladja az EGT átlagának 100 %-át, és a munkanélküliségi ráta az EGT átlagának 100 %-a alatt van; |
| --- | --- |

3.

10 %-nál azokban az indoklással „c” térségnek minősíthető térségekben, ahol az egy főre jutó GDP meghaladja az EGT átlagának 100 %-át, és a munkanélküliségi ráta az EGT átlagának 100 %-a alatt van;

| 4. | 15 %-nál az indoklással „c” térségnek minősíthető egyéb térségekben. |
| --- | --- |

4.

15 %-nál az indoklással „c” térségnek minősíthető egyéb térségekben.

| 183. | A korábbi „a” térségekben a 182. pont 2. alpontjában megállapított 15 %-os támogatási intenzitás legfeljebb 5 százalékponttal növelhető 2024. december 31-ig. |
| --- | --- |

183.

A korábbi „a” térségekben a 182. pont 2. alpontjában megállapított 15 %-os támogatási intenzitás legfeljebb 5 százalékponttal növelhető 2024. december 31-ig.

| 184. | Amennyiben valamely „c” térség egy „a” térséggel szomszédos, az ilyen „c” térségen belüli, az „a” térséggel szomszédos 3. szintű statisztikai régiókban vagy 3. szintű statisztikai régiók részeiben a 182. pontban megállapított támogatási intenzitások szükség esetén úgy növelhetők, hogy a két térség támogatási intenzitása közötti különbség ne haladja meg a 15 százalékpontot. |
| --- | --- |

184.

Amennyiben valamely „c” térség egy „a” térséggel szomszédos, az ilyen „c” térségen belüli, az „a” térséggel szomszédos 3. szintű statisztikai régiókban vagy 3. szintű statisztikai régiók részeiben a 182. pontban megállapított támogatási intenzitások szükség esetén úgy növelhetők, hogy a két térség támogatási intenzitása közötti különbség ne haladja meg a 15 százalékpontot.

| 185. | A 182. pontban megállapított támogatási intenzitások a 7.4.5. szakaszban említett térségekben is növelhetők. |
| --- | --- |

185.

A 182. pontban megállapított támogatási intenzitások a 7.4.5. szakaszban említett térségekben is növelhetők.

7.4.3.   Kkv-kra vonatkozó megnövelt támogatás intenzitások

Kkv-kra vonatkozó megnövelt támogatás intenzitások

| 186. | A 7.4.1. és a 7.4.2. szakaszban megállapított támogatási intenzitások kisvállalkozások esetében legfeljebb 20 százalékponttal, illetve középvállalkozások esetében legfeljebb 10 százalékponttal megnövelhetők (85). |
| --- | --- |

186.

A 7.4.1. és a 7.4.2. szakaszban megállapított támogatási intenzitások kisvállalkozások esetében legfeljebb 20 százalékponttal, illetve középvállalkozások esetében legfeljebb 10 százalékponttal megnövelhetők (85

7.4.4.   Megnövelt támogatási intenzitások az IÁA-ból nyújtott támogatásra azonosított területek esetében (86)

Megnövelt támogatási intenzitások az IÁA-ból nyújtott támogatásra azonosított területek esetében

86

| 187. | [...] (87). |
| --- | --- |

187.

[...] (87

7.4.5.   Megnövelt támogatási intenzitások a csökkenő népességű régiókra vonatkozóan

Megnövelt támogatási intenzitások a csökkenő népességű régiókra vonatkozóan

| 188. | A 7.4.1. szakaszban megállapított maximális támogatási intenzitások 10 százalékponttal, a 7.4.2. szakaszban megállapított maximális támogatási intenzitások pedig 5 százalékponttal növelhetők az olyan 3. szintű statisztikai régiókban, ahol a 2009–2018-as időszak során több mint 10 %-kal csökkent a népesség (88). |
| --- | --- |

188.

A 7.4.1. szakaszban megállapított maximális támogatási intenzitások 10 százalékponttal, a 7.4.2. szakaszban megállapított maximális támogatási intenzitások pedig 5 százalékponttal növelhetők az olyan 3. szintű statisztikai régiókban, ahol a 2009–2018-as időszak során több mint 10 %-kal csökkent a népesség (88

7.5.   A regionális támogatási térképek bejelentése és értékelése

A regionális támogatási térképek bejelentése és értékelése

| 189. | Ezen iránymutatás elfogadását követően minden egyes EGT-tag EFTA-állam bejelenti a Hatóságnak a 2022. január 1. és 2027. december 31. között alkalmazandó egységes regionális támogatási térképet. Minden bejelentésnek tartalmaznia kell az V. mellékletben meghatározott információkat. |
| --- | --- |

189.

Ezen iránymutatás elfogadását követően minden egyes EGT-tag EFTA-állam bejelenti a Hatóságnak a 2022. január 1. és 2027. december 31. között alkalmazandó egységes regionális támogatási térképet. Minden bejelentésnek tartalmaznia kell az V. mellékletben meghatározott információkat.

| 190. | A Hatóság minden egyes EGT-tag EFTA-állam esetében megvizsgálja a bejelentett regionális támogatási térképet, és amennyiben a térkép megfelel az ezen iránymutatásban meghatározott feltételeknek, a Hatóság határozatot fogad el annak jóváhagyásáról. Minden regionális támogatási térkép megjelenik az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében, és ezen iránymutatás elválaszthatatlan részét képezi. |
| --- | --- |

190.

A Hatóság minden egyes EGT-tag EFTA-állam esetében megvizsgálja a bejelentett regionális támogatási térképet, és amennyiben a térkép megfelel az ezen iránymutatásban meghatározott feltételeknek, a Hatóság határozatot fogad el annak jóváhagyásáról. Minden regionális támogatási térkép megjelenik az Európai Unió Hivatalos Lapjában

7.6.   Módosítások

Módosítások

7.6.1.   Népességi arány alatti mozgástér

Népességi arány alatti mozgástér

| 191. | Valamely EGT-tag EFTA-állam saját kezdeményezésére úgy dönthet, hogy az országra meghatározott népességi arány alatti mozgásteret hoz létre, amely a Hatóság által az EGT-tag EFTA-államra vonatkozóan allokált (89) népességi arány felső határa és az EFTA-állam regionális támogatási térképén „a” és „c” térségnek minősített térségekre használt arány közötti különbség. |
| --- | --- |

191.

Valamely EGT-tag EFTA-állam saját kezdeményezésére úgy dönthet, hogy az országra meghatározott népességi arány alatti mozgásteret hoz létre, amely a Hatóság által az EGT-tag EFTA-államra vonatkozóan allokált (89

| 192. | Ha egy EGT-tag EFTA-állam ilyen mozgásteret hoz létre, a mozgásteret bármikor felhasználhatja arra, hogy a térképéhez új „c” térségeket adjon hozzá, egészen addig, amíg el nem éri az országra meghatározott maximális népességi arányt. E célból az EGT-tag EFTA-állam az Eurostat, saját nemzeti statisztikai hivatala vagy más elismert források által rendelkezésére bocsátott legfrissebb társadalmi-gazdasági adatokra támaszkodhat. Az érintett „c” térségek népességét az eredeti térkép összeállításához felhasznált népességi adatok alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

192.

Ha egy EGT-tag EFTA-állam ilyen mozgásteret hoz létre, a mozgásteret bármikor felhasználhatja arra, hogy a térképéhez új „c” térségeket adjon hozzá, egészen addig, amíg el nem éri az országra meghatározott maximális népességi arányt. E célból az EGT-tag EFTA-állam az Eurostat, saját nemzeti statisztikai hivatala vagy más elismert források által rendelkezésére bocsátott legfrissebb társadalmi-gazdasági adatokra támaszkodhat. Az érintett „c” térségek népességét az eredeti térkép összeállításához felhasznált népességi adatok alapján kell kiszámítani.

| 193. | Az EGT-tag EFTA-államnak minden alkalommal, amikor a népességi arány alatti mozgástér terhére új „c” térség kijelölését tervezi, bejelentést kell tennie a Hatóságnak, mielőtt ilyen módosításokat tenne. |
| --- | --- |

193.

Az EGT-tag EFTA-államnak minden alkalommal, amikor a népességi arány alatti mozgástér terhére új „c” térség kijelölését tervezi, bejelentést kell tennie a Hatóságnak, mielőtt ilyen módosításokat tenne.

7.6.2.   Félidős felülvizsgálat

Félidős felülvizsgálat

| 194. | A regionális támogatási térképek félidős felülvizsgálatát 2023-ban kell elvégezni naprakész statisztikák alapján. A Hatóság 2023 júniusáig tájékoztatást nyújt a félidős felülvizsgálat részleteiről. |
| --- | --- |

194.

A regionális támogatási térképek félidős felülvizsgálatát 2023-ban kell elvégezni naprakész statisztikák alapján. A Hatóság 2023 júniusáig tájékoztatást nyújt a félidős felülvizsgálat részleteiről.

8.   A REGIONÁLIS ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRÓL SZÓLÓ IRÁNYMUTATÁS (2014–2020) MÓDOSÍTÁSA

A REGIONÁLIS ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRÓL SZÓLÓ IRÁNYMUTATÁS (2014–2020) MÓDOSÍTÁSA

| 195. | A 189. pont szerinti bejelentésbe az EGT-tag EFTA-állam a 2014–2021-es időszakra vonatkozó regionális támogatási térképének (90) módosítását is belefoglalhatja annak érdekében, hogy a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (2014–2020) értelmében támogatásra jogosult területeket felváltsa a Hatóság által ezen iránymutatás 190. pontja alapján jóváhagyandó térkép szerint támogatásra jogosult területekkel. A felülvizsgált regionális támogatási térkép a Hatóság 2014–2021-es időszakra vonatkozó regionális támogatási térkép bejelentett módosítására vonatkozó határozata elfogadásának időpontjától 2021. december 31-ig érvényes. E határozat feltünteti majd a 2014–2021-es időszakra vonatkozó módosított regionális támogatási térkép alapján támogatásra jogosult területekre alkalmazandó maximális támogatási intenzitásokat is, a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatásban (2014–2020) rögzített maximális támogatási intenzitásoknak megfelelően. A módosított térkép a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (2014–2020) elválaszthatatlan részét képezi, az említett iránymutatás 157. pontjával összhangban. |
| --- | --- |

195.

A 189. pont szerinti bejelentésbe az EGT-tag EFTA-állam a 2014–2021-es időszakra vonatkozó regionális támogatási térképének (90

| 196. | A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (2014–2020) a következőképpen módosul:






  1. | A 20. pont q) alpontja helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- | --- |

196.

A regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (2014–2020) a következőképpen módosul:

1.

A 20. pont q) alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„
  »regionális támogatási térkép«: valamely EGT-tag EFTA-állam által az ebben az iránymutatásban vagy a regionális állami támogatásokról szóló, 2022. január 1-jétől alkalmazandó iránymutatásban meghatározott feltételeknek megfelelően minősített térségek listája, amelyet a Hatóság hagy jóvá.”

| 2. | A szöveg a 161. pont után a következő 161a. ponttal egészül ki:
  „5.6.3.   
  Módosítás a regionális állami támogatásokról szóló, 2022. január 1-jétől alkalmazandó iránymutatást követően










  161a. | Az EGT-tag EFTA-állam a regionális állami támogatásokról szóló, 2022. január 1-jétől alkalmazandó iránymutatás 7.6. szakaszával összhangban kérheti regionális támogatási térképének módosítását.” |
| --- | --- | --- |

2.

A szöveg a 161. pont után a következő 161a. ponttal egészül ki:

„5.6.3.   
  Módosítás a regionális állami támogatásokról szóló, 2022. január 1-jétől alkalmazandó iránymutatást követően

Módosítás a regionális állami támogatásokról szóló, 2022. január 1-jétől alkalmazandó iránymutatást követően

161a.

Az EGT-tag EFTA-állam a regionális állami támogatásokról szóló, 2022. január 1-jétől alkalmazandó iránymutatás 7.6. szakaszával összhangban kérheti regionális támogatási térképének módosítását.”

9.   A REGIONÁLIS TÁMOGATÁSI SZABÁLYOK ALKALMAZHATÓSÁGA

A REGIONÁLIS TÁMOGATÁSI SZABÁLYOK ALKALMAZHATÓSÁGA

| 197. | A Hatóság az ezen iránymutatásban rögzített elveket fogja alkalmazni a 2021. december 31. után odaítélt vagy odaítélendő valamennyi bejelentendő regionális támogatás összeegyeztethetőségének értékelésére. |
| --- | --- |

197.

A Hatóság az ezen iránymutatásban rögzített elveket fogja alkalmazni a 2021. december 31. után odaítélt vagy odaítélendő valamennyi bejelentendő regionális támogatás összeegyeztethetőségének értékelésére.

| 198. | A regionális támogatási programokra vagy a 2021. december 31. után odaítélendő támogatási intézkedésekre vonatkozó bejelentések nem tekinthetők teljesnek mindaddig, amíg a Hatóság nem fogadott el határozatot az érintett EGT-tag EFTA-állam regionális támogatási térképének 7.5. szakaszban leírt szabályokkal összhangban történő jóváhagyásáról. |
| --- | --- |

198.

A regionális támogatási programokra vagy a 2021. december 31. után odaítélendő támogatási intézkedésekre vonatkozó bejelentések nem tekinthetők teljesnek mindaddig, amíg a Hatóság nem fogadott el határozatot az érintett EGT-tag EFTA-állam regionális támogatási térképének 7.5. szakaszban leírt szabályokkal összhangban történő jóváhagyásáról.

| 199. | Ezen iránymutatás végrehajtása néhány változáshoz vezet majd a regionális támogatásra vonatkozó szabályokban. Ezért felül kell vizsgálni valamennyi létező (91), 2021-nél tovább tartó regionális támogatási program – mind a beruházási támogatási, mind a működési támogatási programok – esetében azt, hogy ezek továbbra is indokoltak és eredményesek-e. |
| --- | --- |

199.

Ezen iránymutatás végrehajtása néhány változáshoz vezet majd a regionális támogatásra vonatkozó szabályokban. Ezért felül kell vizsgálni valamennyi létező (91

| 200. | Ezen okok miatt a Hatóság az EGT-tag EFTA-államoknak a következő megfelelő intézkedéseket javasolja a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (1) bekezdése alapján:






  1. | az EGT-tag EFTA-államoknak valamennyi létező regionális támogatási program alkalmazását a 2021. december 31-én vagy azelőtt odaítélendő támogatásokra kell korlátozniuk; |
| --- | --- | --- |

200.

Ezen okok miatt a Hatóság az EGT-tag EFTA-államoknak a következő megfelelő intézkedéseket javasolja a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (1) bekezdése alapján:

1.

az EGT-tag EFTA-államoknak valamennyi létező regionális támogatási program alkalmazását a 2021. december 31-én vagy azelőtt odaítélendő támogatásokra kell korlátozniuk;

| 2. | az EGT-tag EFTA-államoknak módosítaniuk kell a támogatott területek projektjei kapcsán speciális támogatásokat előirányzó, létező horizontális támogatási programokat annak biztosítása érdekében, hogy a 2021. december 31. után odaítélendő támogatás megfeleljen a támogatás odaítélése napján hatályos regionális támogatási térképnek; |
| --- | --- |

2.

az EGT-tag EFTA-államoknak módosítaniuk kell a támogatott területek projektjei kapcsán speciális támogatásokat előirányzó, létező horizontális támogatási programokat annak biztosítása érdekében, hogy a 2021. december 31. után odaítélendő támogatás megfeleljen a támogatás odaítélése napján hatályos regionális támogatási térképnek;

| 3. | az EGT-tag EFTA-államoknak 2021. december 31-ig meg kell erősíteniük, hogy elfogadják az 1. és 2. alpontban javasolt intézkedéseket. |
| --- | --- |

3.

az EGT-tag EFTA-államoknak 2021. december 31-ig meg kell erősíteniük, hogy elfogadják az 1. és 2. alpontban javasolt intézkedéseket.

10.   JELENTÉSTÉTEL ÉS NYOMON KÖVETÉS

JELENTÉSTÉTEL ÉS NYOMON KÖVETÉS

| 201. | A 3. jegyzőkönyvvel és a Hatóság 195/04/COL határozatával (92), (93) összhangban az EGT-tag EFTA-államoknak éves jelentéseket kell benyújtaniuk a Hatósághoz. |
| --- | --- |

201.

A 3. jegyzőkönyvvel és a Hatóság 195/04/COL határozatával (92

93

| 202. | Az EGT-tag EFTA-államoknak részletes nyilvántartást kell vezetniük valamennyi támogatási intézkedésről. E nyilvántartásnak tartalmaznia kell valamennyi olyan információt, amely az elszámolható költségekre és a maximális támogatási intenzitásokra vonatkozó feltételek teljesítésének megállapításához szükséges. Az EGT-tag EFTA-államoknak e nyilvántartást a támogatás odaítélésének napjától számított 10 évig meg kell őrizniük, és kérésre a Hatóság rendelkezésére kell bocsátaniuk. |
| --- | --- |

202.

Az EGT-tag EFTA-államoknak részletes nyilvántartást kell vezetniük valamennyi támogatási intézkedésről. E nyilvántartásnak tartalmaznia kell valamennyi olyan információt, amely az elszámolható költségekre és a maximális támogatási intenzitásokra vonatkozó feltételek teljesítésének megállapításához szükséges. Az EGT-tag EFTA-államoknak e nyilvántartást a támogatás odaítélésének napjától számított 10 évig meg kell őrizniük, és kérésre a Hatóság rendelkezésére kell bocsátaniuk.

11.   FELÜLVIZSGÁLAT

FELÜLVIZSGÁLAT

| 203. | A Hatóság ezen iránymutatást bármikor módosíthatja, amennyiben ez a versenypolitikával összefüggő okok, vagy más uniós szakpolitikák és nemzetközi kötelezettségvállalások figyelembevétele miatt, vagy más indokolt esetben szükségessé válik. |
| --- | --- |

203.

A Hatóság ezen iránymutatást bármikor módosíthatja, amennyiben ez a versenypolitikával összefüggő okok, vagy más uniós szakpolitikák és nemzetközi kötelezettségvállalások figyelembevétele miatt, vagy más indokolt esetben szükségessé válik.

---

(*)  Ez az iránymutatás megfelel az Európai Bizottság regionális állami támogatásokról szóló iránymutatásának (HL C 153., 2021.4.29., 1. o.). Ezen iránymutatás nem minősül jogalkotási eszköznek, ezért azt az EGT Vegyes Bizottságnak nem kell belefoglalnia az EGT-megállapodásba.

*

(1)  Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján regionális támogatásra jogosult, rendszerint „a” térségnek nevezett térségek gazdasági fejlettségük tekintetében az EU-n belül jellemzően a leghátrányosabb helyzetűek. Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján támogatásra jogosult, „c” térségnek nevezett térségek jellemzően szintén hátrányos helyzetűek, de kisebb mértékben. Az EGT-tag EFTA-államok egy főre jutó GDP-jének viszonylag magas értéke miatt jelenleg egyetlen térség sem jogosult az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérésre.

1

(2)  [...].

2

(3)  Ez az iránymutatás az EGT-tag EFTA-államok, nevezetesen Izland, Liechtenstein és Norvégia által az EGT-n belül nyújtott támogatásokra vonatkozik. A „tagállamok” kifejezés alatt a Hatóság Észak-Írország területét is érti, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodáshoz csatolt, Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyvben foglaltak szerint.

3

(4)  Az ilyen célokra odaítélt támogatások egyes régiókban elérhető magasabb intenzitását ezért nem tekintik regionális támogatásnak.

4

(5)  Az EGT-tag EFTA-államok ezeket a térségeket a 7. fejezetben meghatározott feltételek alapján regionális támogatási térképen azonosíthatják.

5

(6)  Lásd: a Bíróság 1980. szeptember 17-i ítélete, Philip Morris Holland BV kontra az Európai Közösségek Bizottsága, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 17. pont; a Bíróság 1997. január 14-i ítélete, Spanyolország kontra Bizottság, C-169/95, ECLI:EU:C:1997:10, 20. pont.

6

(7)  Lásd: a Törvényszék 1996. december 12-ítélete, AIUFFASS és AKT kontra Bizottság, T-380/94, ECLI:EU:T:1996:195, 54. pont.

7

(8)  Lásd a célravezetőségi vizsgálat eredményeiről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumot, 2020. október 30., SWD(2020) 257 final.

8

(9)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának, 2019. december 11., COM(2019) 640 final.

9

(10)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának, 2020. március 10., COM(2020) 102 final.

10

(11)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának, 2020. február 19., COM(2020) 67 final.

11

(12)  [...].

12

(*)  A Méltányos Átállást Támogató Alap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2020) 22 final) alapján a Bizottság külön rendelkezéseket foglalt bele az iránymutatásba annak érdekében, hogy a kohéziós elvekkel összhangban elősegítse az Igazságos Átmenet Alap (IÁA) keretében nyújtott támogatást. Ezek a rendelkezések nem szerepelnek ebben az iránymutatásban, mivel elfogadásuk időpontjában nem volt kellően egyértelmű, hogy az EGT-megállapodás keretében hogyan fogják kezelni az IÁA-t a feltételek meghatározása szempontjából. A jövőbeli fejleményektől függően a Hatóság fontolóra veheti ezen iránymutatás felülvizsgálatát ezekre és más pontokra vonatkozóan.

*

(**)  Egyes szövegrészeket azonban töröltek a bizottsági iránymutatáshoz képest. E törlések közé tartoznak az EGT-megállapodás részét nem képező vagy az olyan jogi eszközökre és rendelkezésekre hivatkozó szövegrészek, amelyeknek nincs meg a megfelelőjük az EGT-megállapodásban, valamint azok a szövegrészek, amelyek esetében – az előző lábjegyzetben említettek szerint – túlságosan bizonytalan, hogy a hivatkozott jogi eszköz milyen következményekkel jár majd az EGT-megállapodás összefüggésében. A törölt szövegrészek helyét [...] tölti ki.

**

(13)  
  HL C 91 I., 2020.3.20., 1. o.

13

(14)  A VI. mellékletben meghatározottak szerint.

14

(15)  
  „Lignit”: az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága által létrehozott, szénre vonatkozó nemzetközi kodifikációs rendszer meghatározása szerinti gyenge minőségű, C. csoportba sorolt szén vagy ortholignit, továbbá gyenge minőségű, B. csoportba sorolt szén vagy metalignit.

15

(16)  
  „Szén”: az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága által a szén tekintetében megállapított és a versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló, 2010. december 10-i tanácsi határozatban (HL L 336., 2010.12.21., 24. o.) pontosított nemzetközi kodifikációs rendszer szerint meghatározott kiváló minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű A. és B. csoportba sorolt szén.

16

(17)  [...].

17

(18)  [...].

18

(19)  A közlekedés magában foglalja az utasok légi, tengeri, közúti, vasúti és belvízi úton történő szállítását, valamint az ellenszolgáltatás fejében végzett áruszállítási szolgáltatást. Az egyedi iránymutatások hatálya alá tartozó közlekedési infrastruktúrákra, például a repülőterekre sem vonatkozik ez az iránymutatás (lásd: Iránymutatás a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról [HL L 318., 2016.11.24., 17. o., és 66. sz. EGT-kiegészítés, 2016.11.24., 1. o.]).

19

(20)  Iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról (HL L 135., 2014.5.8., 49. o., és 27. sz. EGT-kiegészítés, 2014.5.8., 1. o.).

20

(21)  A Hatóság az energiaágazatnak nyújtott állami támogatás összeegyeztethetőségét a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokra vonatkozó iránymutatás (HL L 131., 2015.5.28., 1. o., és 30. sz. EGT-kiegészítés, 2015.5.28., 1. o.) alapján fogja értékelni.

21

(22)  [...].

22

(23)  [...].

23

(24)  [...].

24

(25)  A NACE az Európai Unió gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozására használt rendszerének francia nyelvű elnevezéséből (Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes) alkotott mozaikszó. Lásd: Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.). A rendeletet a 61/2007 EGT vegyes bizottsági határozat (HL L 266., 2007.10.11., 25. o., és 48. sz. EGT-kiegészítés, 2007.10.11., 18. o.) foglalta bele az EGT-megállapodás XXI. mellékletébe.

25

(26)  Iránymutatás a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról (HL L 271., 2015.10.16., 35. o., és 62. sz. EGT-kiegészítés, 2015.10.15., 1. o.). Az említett iránymutatás 23. pontjában foglaltak szerint egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás – mivel puszta létezése van veszélyben – nem tekinthető megfelelő eszköznek egyéb közérdekű célkitűzések támogatására mindaddig, amíg a vállalkozás életképessége nem biztosított.

26

(27)  Lásd: a Törvényszék 1995. szeptember 13-i ítélete, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH kontra az Európai Közösségek Bizottsága, T-244/93 és T-486/93 egyesített ügyek, ECLI:EU:T:1995:160, 56. pont, valamint a Hatóság közleménye a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatások visszafizettetéséről (HL L 105., 2011.4.21., 32. o., és 23. sz. EGT-kiegészítés, 2011.4.21., 1. o.).

27

(*)  Ebben az összefüggésben lásd még a 3. lábjegyzetet.

*

(28)  Ezen iránymutatás alkalmazásában a termék fogalma magában foglalja a szolgáltatásokat is.

28

(29)  [...].

29

(30)  A bizottsági iránymutatásban szereplő „NUTS” betűszó helyett ebben az iránymutatásban a „statisztikai régió” fogalom használatos. A NUTS az (EU) 2019/1755 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (HL L 270., 2019.10.24., 1. o.) módosított, a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 154., 2003.6.21., 1. o.) szerinti „statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája” címből származik. Ezt a rendeletet nem illesztették be az EGT-megállapodásba. Ugyanakkor annak érdekében, hogy a regionális statisztikai adatok iránti egyre növekvő igény keretében egységes fogalmakkal lehessen dolgozni, az Európai Unió Statisztikai Hivatala (az Eurostat), valamint a tagjelölt országok nemzeti hivatalai és az EFTA megállapodtak a statisztikai régiók NUTS osztályozáshoz hasonló meghatározásában. Az ebben az iránymutatásban használt adatok ezen a 2021-es nomenklatúrán alapulnak.

30

(31)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság 94/06/COL határozata (2006. április 19.) az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak ötvenhetedik módosításáról (HL L 36., 2009.2.5., 62. o., és 6. sz. EGT-kiegészítés, 2009.2.5., 1. o.).

31

(32)  [...].

32

(33)  A Bizottság 651/2014/EU rendelete (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.). A rendeletet az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1j. pontjába a 152/2014 EGT vegyes bizottsági határozat (HL L 342., 2014.11.27., 63. o., és a 71. sz. EGT-kiegészítés, 2014.11.27., 61. o.) foglalta bele.

33

(34)  Beszállítók eszközökkel történő ellátása: olyan gépek, szerszámok vagy berendezések és a kapcsolódó szoftverek beszerzése (vagy saját célra történő gyártása) egy vállalkozás által (csoportszinten), amelyeket nem a telephelyén történő (csoportszinten való) felhasználásra szereznek be (vagy gyártanak), hanem a kiválasztott beszállítók rendelkezésére bocsátják a beszállító telephelyén gyártandó azon termékek gyártásához, amelyek a vállalkozás termelési folyamatának köztes termékeként szolgálnak majd. A beszállítók számára beszerzett eszközök a beszerző vállalkozás tulajdonában maradnak, de azokat a beszállító rendelkezésére bocsátják a beszállítói szerződésben vagy hasonló megállapodásban meghatározott feladatok elvégzése céljából és feltételek mellett. Jól meghatározott feldolgozási vagy összeszerelési műveletekhez kapcsolódnak a (csoportszintű) vállalkozás egy vagy több telephelyén, és előfordulhat, hogy azokat vissza kell juttatni a tulajdonosnak a megrendelés teljesítését, illetve a keretszerződés lejártát vagy megszüntetését követően.

34

(35)  A fogalommeghatározások a 19. pont 13. és 14. alpontjában találhatók.

35

(36)  Lásd: a Bíróság 2000. szeptember 19-i ítélete, Németország kontra Bizottság, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467. 78. pont; a Bíróság 2008. december 22-i ítélete, Régie Networks kontra Rhone Alpes Bourgogne, C-333/07, ECLI:EU:C:2008:764, 94–116. pont.

36

(37)  Lásd a VII. mellékletet.

37

(38)  Az a kötelezettség, hogy a beruházást a befejezését követően legalább öt évig, vagy kkv-k esetében legalább három évig fenn kell tartani az érintett térségben, nem tiltja az ezen időszak alatt korszerűtlenné vált vagy meghibásodott üzem, illetve felszerelés cseréjét, amennyiben e minimumidőszak alatt a gazdasági tevékenység fenntartása az érintett térségben biztosított. Az üzem vagy felszerelés cseréje céljából azonban regionális támogatás nem ítélhető oda.

38

(39)  Ez nem teljesül például támogatott kölcsönök, állami áthidaló tőkehitelek vagy a piacgazdasági befektető elvének nem megfelelő állami részesedések, támogatási elemeket tartalmazó állami kezességvállalások, valamint a de minimis szabály alapján nyújtott állami támogatások esetében.

39

de minimis

(40)  [...].

40

(41)  Egyéb rendelkezés hiányában az ad hoc támogatásra ugyanazok a követelmények vonatkoznak, mint a program alapján nyújtott egyedi támogatásra.

41

ad hoc

(42)  Az ilyen beruházások megteremthetik a feltételeket más, további támogatás nélkül is életképes beruházásokhoz.

42

(43)  A kontrafaktuális forgatókönyveket a 64. pont ismerteti.

43

(44)  Egy projekt nettó jelenértéke a beruházás élettartama során előforduló pozitív és negatív, (jellemzően a tőkeköltség alapján) jelenértékre diszkontált pénzforgalom különbözete.

44

(45)  A belső megtérülési ráta nem az adott év mérleg szerinti eredményén alapul, hanem azt a jövőbeni cash flow-t veszi figyelembe, amelyet a befektető a befektetés teljes élettartama során tervez realizálni. Annak a diszkontrátának felel meg, amelynél a pénzforgalom nettó jelenértéke nullával egyenlő.

45

(46)  Amennyiben azonban nagy fokú bizonytalanság övezi a költségek és a bevételek jövőbeni alakulását, és komoly információs aszimmetria áll fenn, az is előfordulhat, hogy a hatóság olyan ellentételezési modellt kíván elfogadni, amely nem teljes mértékben előzetes, hanem az előzetes és az utólagos ellentételezés vegyítése (például visszakövetelés alkalmazásával, hogy lehetővé tegyék az előre nem látható nyereség elosztását).

46

(47)  Lásd a regionális támogatási térképekről szóló 7.4. szakaszt.

47

(48)  Bruttó támogatási egyenértékben kifejezve.

48

(49)  
  Ugyanaz.

49

Ugyanaz.

(50)  Kontrafaktuális forgatókönyvek összevetésekor az adott beruházási és kontrafaktuális forgatókönyveknél használt tényezővel kell diszkontálni a támogatás összegét.

50

(51)  Ha a támogatást automatikus támogatási programok útján adókedvezmény(ek) formájában nyújtják, nem alkalmazandó az a követelmény, miszerint a megengedhető maximális támogatási intenzitást projektenként az első támogatást nyújtó hatóságnak kell előzetesen kiszámítania. Ebben a helyzetben elvileg nem végezhető támogatáshalmozódási ellenőrzés a támogatás odaítélésekor; ehelyett a támogatás folyósításakor kell elvégezni ezt az ellenőrzést.

51

(52)  Az Európai Parlament és a Tanács 1299/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről (HL L 347., 2013.12.20., 259. o.) vagy a 2021–2027-es programozási időszakra vonatkozó, az európai területi együttműködési célkitűzésről (Interreg) szóló egyedi rendelkezéseket tartalmazó rendelet, attól függően, hogy melyik alkalmazandó az adott induló beruházásra.

52

(53)  Ideértve azt az esetet is, amikor működési támogatási programokat jelentenek be létező támogatási intézkedések meghosszabbítása céljából.

53

(54)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).

54

(55)  Ez lehet a helyzet akkor is, ha a támogatás torzítja az ilyen negatív externáliák internalizálása érdekében bevezetett gazdasági eszközök működését (például az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere vagy hasonló eszköz által biztosított árjelzésekre gyakorolt hatása révén).

55

(56)  A Hatóság ezt volumen és érték szempontjából egyaránt értékeli, és az üzleti ciklust is figyelembe veszi.

56

(57)  Ennek ellenőrzéséhez az „a” térségekkel szomszédos „c” térségek esetében az általánosan alkalmazandó maximális támogatási intenzitásokat kell alkalmazni, tekintet nélkül a megemelt támogatási intenzitásokra, a 184. ponttal összhangban.

57

(58)  Az olyan beruházási projektek esetében, amelyek több különböző termék előállítását foglalják magukban, minden egyes terméket értékelni kell.

58

(59)  A piacra lépés korlátai közé tartoznak a jogi korlátok (különösen a szellemi tulajdonjog), a méretgazdaságosság és a választékgazdaságosság, valamint a hálózatokhoz és az infrastruktúrához való hozzáférést akadályozó tényezők. Ha a támogatás olyan piacra irányul, ahol a kedvezményezett inkumbens, akkor a piacra lépés korlátai növelhetik a kedvezményezett potenciálisan jelentős piaci erejét, azaz súlyosbíthatják a piaci erő lehetséges negatív hatásait.

59

(60)  Ha a piacon az erős vevők jelenléte jellemző, kevésbé valószínű, hogy a támogatás kedvezményezettje növelheti az árakat velük szemben.

60

(61)  
  „State Aid Transparency Public Search” (állami támogatások átláthatósága – nyilvános keresés), elérhető a következő weboldalon: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=hu

61

(62)  Az 1299/2013 rendelet 21. cikkében meghatározottaknak megfelelően.

62

(63)  Ha nincs az éves bevallásra vonatkozó formális követelmény, azon év decemberének 31. napját kell a bevitel kódolása szempontjából a támogatásnyújtás napjának tekinteni, amelyre a támogatást nyújtották.

63

(64)  A Közös módszertan az állami támogatások értékelésére című bizottsági szolgálati munkadokumentum (Brüsszel, 2014. május 28., SWD(2014) 179 final), illetve a helyébe lépő dokumentumok alapján.

64

(65)  A regionális támogatási térképen a ritkán lakott térségeket és a rendkívül ritkán lakott térségeket is azonosítani kell.

65

(66)  
  HL C 209., 2013.7.23., 1. o.

66

(67)  A felső határt az Eurostat 2018. évre vonatkozó népességi adatai alapján határozták meg. A felső határ az EU-27_2020 (Európai Unió, 27 tagállam [2020-tól]) 48,00 %-ának felel majd meg.

67

(68)  A Bíróság 1987. október 14-i ítélete, Németország kontra Bizottság, 248/84, ECLI:EU:C:1987:437, 19. pont; a Bíróság 1997. január 14-i ítélete, Spanyolország kontra Bizottság, C-169/95, ECLI:EU:C:1997:10, 15. pont; a Bíróság 2002. március 7-i ítélete, Olaszország kontra Bizottság, C-310/99, ECLI:EU:C:2002:143, 77. pont.

68

(69)  [...].

69

(70)  A továbbiakban említett egy főre jutó GDP úgy értendő, hogy a GDP-t vásárlóerő-egységben mérték.

70

(71)  Az adatok a 2016–2018-as időszakot fedik le. A továbbiakban az EGT átlagához viszonyított egy főre jutó GDP-re vonatkozó adatok a 2016–2018-as időszakra vonatkozó Eurostat regionális adatok átlagán alapulnak (2020. március 23-án aktualizált adatok szerint).

71

(72)  Németország kontra Bizottság, 248/84, i. m., 19. pont.

72

(73)  [...].

73

(74)  A biztonsági háló ezen eleme Németországra, Írországra, Máltára és Szlovéniára vonatkozik.

74

(75)  Ez a minimális népességi arány Dániára és Luxemburgra vonatkozik.

75

(76)  Ezt a népességküszöböt 50 000 lakosra kell csökkenteni azon EGT-tag EFTA-államok esetében, amelyeknél az indoklással „c” térségnek minősíthető térségekre vonatkozó népesség kisebb 1 millió lakosnál; az olyan EGT-tag EFTA-államok esetében, amelyek népessége nem éri el az 1 millió lakost, a népességküszöböt 10 000 lakosra kell csökkenteni.

76

(77)  A munkanélküliségi rátára vonatkozó számításokat a nemzeti statisztikai hivatal által közzétett regionális adatok alapján kell végezni, azon utolsó három év adatainak átlagát használva, amelyeknél az ilyen adatok rendelkezésre állnak (a regionális támogatási térkép bejelentése időpontjában). Ezen iránymutatás eltérő rendelkezése hiányában a nemzeti átlaghoz viszonyított munkanélküliségi rátát ennek alapján kell kiszámítani.

77

(78)  Annak kiszámítása érdekében, hogy az ilyen szigeteken vagy szomszédos térségekben az egy főre jutó GDP az EGT átlagával egyenlő vagy az alatti-e, az EGT-tag EFTA-állam a nemzeti statisztikai hivatala vagy más elismert források által szolgáltatott adatokra támaszkodhat.

78

(79)  Annak megállapítása érdekében, hogy az ilyen szigeteken és szomszédos térségekben a munkanélküliségi ráta a nemzeti átlag 115 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja-e, az EGT-tag EFTA-államok a nemzeti statisztikai hivataluk vagy más elismert források által szolgáltatott adatokra támaszkodhatnak.

79

(80)  Ezt a népességküszöböt 25 000 lakosra kell csökkenteni azon EGT-tag EFTA-államok esetében, amelyeknél az indoklással „c” térségnek minősíthető térségekre vonatkozó népesség kisebb 1 millió lakosnál; a népességküszöböt 10 000 lakosra kell csökkenteni az olyan EGT-tag EFTA-államok esetében, amelyek össznépessége nem éri el az 1 millió lakost, illetve 5 000 lakosra szigetek vagy hasonló földrajzi elszigeteltséggel jellemezhető szomszédos térségek esetében.

80

(81)  Az 5. feltétel alkalmazásában az EGT-tag EFTA-államok a térségben zajló jelentős strukturális átalakulás vagy relatív hanyatlás bizonyítása céljából a vállalkozások szerkezeti statisztikáira, munkaerőpiacokra, háztartási számlákra, oktatásra vonatkozó társadalmi-gazdasági mutatószámok vagy más hasonló mutatószámok alapján összehasonlítják az érintett térségeket a saját EGT-tag EFTA-államuk vagy más EGT-államok területén található térségekkel. E célból az EGT-tag EFTA-államok a nemzeti statisztikai hivataluk vagy más elismert források által rendelkezésére bocsátott adatokra támaszkodhatnak. [...].

81

(82)  A helyi közigazgatási egységeket (LAU) az (EU) 2019/1755 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet által módosított, a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. melléklete határozza meg. Amint az a 30. lábjegyzetben szerepel, ezt a rendeletet nem foglalták bele az EGT-megállapodásba. Ugyanakkor annak érdekében, hogy a regionális statisztikai adatok iránti egyre növekvő igény keretében egységes fogalmakkal lehessen dolgozni, az Európai Unió Statisztikai Hivatala (az Eurostat), valamint a tagjelölt országok nemzeti hivatalai és az EFTA megállapodtak a statisztikai régiók NUTS osztályozáshoz hasonló meghatározásában.

82

(83)  Ettől függetlenül az EGT-tag EFTA-állam kijelölheti egy LAU egyes részeit akkor, ha az érintett LAU lakosságszáma meghaladja az 1. vagy 5. feltételben a szomszédos térségekre előírt minimális lakosságszámot (ideértve az e feltételekre meghatározott csökkentett népességküszöböket), feltéve, hogy az adott LAU részeinek lakossága az alkalmazandó feltételben előírt minimális lakosság legalább 50 %-a.

83

(84)  Szigetek esetében közigazgatási határnak számítanak az érintett EGT-tag EFTA-állam más közigazgatási egységeit érintő tengeri határok.

84

(85)  A kkv-kra vonatkozó megnövelt támogatási intenzitások nem alkalmazhatók nagyberuházási projektekre odaítélt támogatás esetén.

85

(86)  [...].

86

(87)  [...].

87

(88)  Lásd a IV. mellékletet.

88

(89)  Lásd az I. mellékletet.

89

(90)  A Hatóság által a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (2014–2020) alapján jóváhagyott regionális támogatási térkép, amely a 2014. július 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra alkalmazandó.

90

(91)  Az általános csoportmentességi rendelet alapján érvénybe lépett támogatási intézkedések nem minősülnek létező támogatási programnak. A 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikke (3) bekezdésének megsértésével érvénybe lépett támogatási programok nem minősülnek létező támogatási programnak, kivéve, ha azokat az említett jegyzőkönyv II. része 15. cikkének (3) bekezdése alapján létező támogatásnak kell tekinteni.

91

(92)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL határozata a 3. jegyzőkönyv II. részének 27. cikkében említett végrehajtási rendelkezésekről. A határozat egységes szerkezetbe foglalt változata a következő internetcímen érhető el: https://www.eftasurv.int/cms/sites/default/files/documents/2017-Consolidated-version-of-Dec-195-054-COL--002-.pdf

92

(93)  [...].

93

---

I. MELLÉKLET

Regionális támogatásra jogosult népességi arány EGT-tag EFTA-államonként, 2022–2027

| Norvégia | Statisztikai régió | Egy főre jutó GDP | Az országos népesség százaléka |
| --- | --- | --- | --- |
| Automatikusan „c” térségnek minősíthető térségek (ritkán lakott térségek) | NO021, NO022 Innlandet | – | 7,30  % |
| NO061, NO062 Trøndelag | – | 8,66  % |
| NO071 Nordland | – | 4,60  % |
| NO072, NO073 Troms og Finnmark | – | 4,58  % |
| Indoklással „c” térségnek minősíthető térségek | – | – | 6,87  % |
| Teljes népességi arány, 2022–2027 | – | – | 32,02  % |

Norvégia

Statisztikai régió

Egy főre jutó GDP

Az országos népesség százaléka

Automatikusan „c” térségnek minősíthető térségek (ritkán lakott térségek)

NO021, NO022 Innlandet

–

7,30  %

NO061, NO062 Trøndelag

–

8,66  %

NO071 Nordland

–

4,60  %

NO072, NO073 Troms og Finnmark

–

4,58  %

Indoklással „c” térségnek minősíthető térségek

–

–

6,87  %

Teljes népességi arány, 2022–2027

–

–

32,02  %

| Izland | Statisztikai régió | Egy főre jutó GDP | Az országos népesség százaléka |
| --- | --- | --- | --- |
| Automatikusan „c” térségnek minősíthető térségek (ritkán lakott térségek) | IS00 Izland | – | 100  % |
| Teljes népességi arány, 2022–2027 | – | – | 100  % |

Izland

Statisztikai régió

Egy főre jutó GDP

Az országos népesség százaléka

Automatikusan „c” térségnek minősíthető térségek (ritkán lakott térségek)

IS00 Izland

–

100  %

Teljes népességi arány, 2022–2027

–

–

100  %

| Liechtenstein | Statisztikai régió | Egy főre jutó GDP | Az országos népesség százaléka |
| --- | --- | --- | --- |
| Indoklással „c” térségnek minősíthető térségek | – | – | 7,50  % |
| Teljes népességi arány, 2022–2027 | – | – | 7,50  % |

Liechtenstein

Statisztikai régió

Egy főre jutó GDP

Az országos népesség százaléka

Indoklással „c” térségnek minősíthető térségek

–

–

7,50  %

Teljes népességi arány, 2022–2027

–

–

7,50  %

---

II. MELLÉKLET

[...]

[...].

---

III. MELLÉKLET

Az indoklással „c” térségnek minősíthető térségekre vonatkozó népességi arányok EGT-tag EFTA-államok közötti felosztásának módszere

A Hatóság az indoklással „c” térségnek minősíthető térségekre vonatkozó népességi arányokat minden egyes EGT-tag EFTA-államra a következő módszer alkalmazásával számítja ki:

| 1. | A Hatóság azonosítja az EGT-tag EFTA-államok minden olyan 3. szintű statisztikai régióját, amelyek nem a következő térségek egyikében helyezkednek el:






  — | az I. mellékletben felsorolt, támogatásra jogosult „a” térségek, |
| --- | --- | --- |

1.

A Hatóság azonosítja az EGT-tag EFTA-államok minden olyan 3. szintű statisztikai régióját, amelyek nem a következő térségek egyikében helyezkednek el:

—

az I. mellékletben felsorolt, támogatásra jogosult „a” térségek,

| — | az I. mellékletben felsorolt, korábbi „a” térségek, |
| --- | --- |

—

az I. mellékletben felsorolt, korábbi „a” térségek,

| — | az I. mellékletben felsorolt, ritkán lakott térségek. |
| --- | --- |

—

az I. mellékletben felsorolt, ritkán lakott térségek.

| 2. | Az 1. lépésben azonosított 3. szintű statisztikai régiókon belül a Hatóság azonosítja azokat a térségeket, ahol:






  — | az egy főre jutó GDP (1) alacsonyabb az egy főre jutó nemzeti GDP maximális eltérésénél vagy azzal egyenlő (2), vagy |
| --- | --- | --- |

2.

Az 1. lépésben azonosított 3. szintű statisztikai régiókon belül a Hatóság azonosítja azokat a térségeket, ahol:

—

az egy főre jutó GDP (1) alacsonyabb az egy főre jutó nemzeti GDP maximális eltérésénél vagy azzal egyenlő (2), vagy

| — | a munkanélküliségi (3) ráta meghaladja a nemzeti munkanélküliségi ráta maximális eltérését vagy azzal egyenlő (4), vagy meghaladja a nemzeti átlag 150 %-át vagy azzal egyenlő, vagy |
| --- | --- |

—

a munkanélküliségi (3) ráta meghaladja a nemzeti munkanélküliségi ráta maximális eltérését vagy azzal egyenlő (4), vagy meghaladja a nemzeti átlag 150 %-át vagy azzal egyenlő, vagy

| — | az egy főre jutó GDP az EGT átlagának 90 %-ával egyenlő vagy az alatti, vagy |
| --- | --- |

—

az egy főre jutó GDP az EGT átlagának 90 %-ával egyenlő vagy az alatti, vagy

| — | a munkanélküliségi ráta az EGT átlagának 125 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja. |
| --- | --- |

—

a munkanélküliségi ráta az EGT átlagának 125 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja.

| 3. | Az i EGT-tag EFTA-állam indoklással „c” térségnek minősíthető térségekre vonatkozó népességi arányát (A
  i
  ) a következő képlet alkalmazásával kell kiszámítani (az EGT népesség százalékában kifejezve): |
| --- | --- |

3.

Az i EGT-tag EFTA-állam indoklással „c” térségnek minősíthető térségekre vonatkozó népességi arányát (A
  i
  ) a következő képlet alkalmazásával kell kiszámítani (az EGT népesség százalékában kifejezve):

A
  i
  = p
  i
  /P × 100

ahol:

p
  i
  a 2. lépésben az i EGT-tag EFTA-államban azonosított 3. szintű statisztikai régiók népessége (5).

P a 2. lépés során ezen iránymutatás, illetve a bizottsági iránymutatás szerint azonosított 3. szintű statisztikai régiók és NUTS 3 régiók népességének összege.

---

(1)  Az ebben a mellékletben említett egy főre jutó GDP-adatok az elmúlt három évre vonatkozóan (2016–2018) rendelkezésre álló Eurostat adatok átlagán alapulnak.

(2)  Az egy főre jutó nemzeti GDP i EGT-tag EFTA-államra vonatkozó maximális eltérése (TG
  i
  ) a következő képlet szerint kerül kiszámításra (az egy főre jutó nemzeti GDP százalékában kifejezve):

(TG)
  i
   = 85 × ((1 + 100/g
  i
  )/2)

ahol: g
  i
  az i EGT-tag EFTA-állam egy főre jutó GDP-je, az EGT átlagának százalékában kifejezve.

(3)  Az ebben a mellékletben említett munkanélküliségi adatok az elmúlt három évre vonatkozóan (2017–2019) rendelkezésre álló Eurostat adatok átlagán alapulnak. Az adatok azonban 3. szintre vonatkozó adatokat nem tartalmaznak, így a számításhoz azon 2. szintű régiók munkanélküliségi adatait használják, amelyekben ezek a 3. szintű régiók találhatók.

(4)  Az i EGT-tag EFTA-állam esetében a nemzeti munkanélküliségi ráta maximális eltérését (TU
  i
  ) a következő képlet alkalmazásával kell kiszámítani (a nemzeti munkanélküliségi ráta százalékában kifejezve):

(TU)
  i
   = 115 × ((1 + 100/u
  i
  )/2)

ahol: u
  i
  az i EGT-tag EFTA-állam nemzeti munkanélküliségi rátája, az EGT átlagának százalékában kifejezve.

(5)  A 3. szintű régiók népességi adatainak kiszámítása az Eurostat által a 2018. évi regionális egy főre jutó GDP kiszámításához használt népességi adatok alapján történik.

---

IV. MELLÉKLET

A 7.4.5. szakaszban említett csökkenő népességű támogatott területek meghatározására szolgáló módszer

A 188. ponttal összhangban az EGT-tag EFTA-államok a csökkenő népességű területeket az alábbiak szerint azonosíthatják:

| — | Az EGT-tag EFTA-államoknak a 3. szintű statisztikai régiók szintjén kell azonosítaniuk a támogatott területeket az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alapján. |
| --- | --- |

—

Az EGT-tag EFTA-államoknak a 3. szintű statisztikai régiók szintjén kell azonosítaniuk a támogatott területeket az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alapján.

| — | Az Eurostat 2009–2018-as időszakra vonatkozó népsűrűségi adatait kell használni, az elérhető legfrissebb statisztikairégió-osztályozás alapján. |
| --- | --- |

—

Az Eurostat 2009–2018-as időszakra vonatkozó népsűrűségi adatait kell használni, az elérhető legfrissebb statisztikairégió-osztályozás alapján.

| — | Az EGT-tag EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell, hogy a 2009–2018-as időszak során több mint 10 %-kal csökkent a népesség. |
| --- | --- |

—

Az EGT-tag EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell, hogy a 2009–2018-as időszak során több mint 10 %-kal csökkent a népesség.

| — | Amennyiben a statisztikai régiók osztályozása az elmúlt 10 évben megváltozott, akkor az EGT-tag EFTA-államoknak a rendelkezésre álló leghosszabb időszakra vonatkozó népsűrűségi adatokat kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

—

Amennyiben a statisztikai régiók osztályozása az elmúlt 10 évben megváltozott, akkor az EGT-tag EFTA-államoknak a rendelkezésre álló leghosszabb időszakra vonatkozó népsűrűségi adatokat kell alkalmazniuk.

Az ilyen módon azonosított területeket az EGT-tag EFTA-államoknak fel kell tüntetniük a 189. pont szerinti bejelentés elkészítésekor.

---

V. MELLÉKLET

A regionális támogatási térkép bejelentésekor benyújtandó információk

| 1. | Az EGT-tag EFTA-államoknak információt kell benyújtaniuk a kijelölésre javasolt térségek következő kategóriáinak mindegyikére:






  — | „a” térségek, |
| --- | --- | --- |

1.

—

„a” térségek,

| — | korábbi „a” térségek, |
| --- | --- |

—

korábbi „a” térségek,

| — | ritkán lakott térségek, |
| --- | --- |

—

ritkán lakott térségek,

| — | rendkívül ritkán lakott térségek, |
| --- | --- |

—

rendkívül ritkán lakott térségek,

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | csökkenő népességű támogatott területek, a 7.4.5. szakaszban említettek szerint, |
| --- | --- |

—

csökkenő népességű támogatott területek, a 7.4.5. szakaszban említettek szerint,

| — | az 1. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek, |
| --- | --- |

—

az 1. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek,

| — | a 2. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek, |
| --- | --- |

—

a 2. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek,

| — | a 3. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek, |
| --- | --- |

—

a 3. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek,

| — | a 4. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek, |
| --- | --- |

—

a 4. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek,

| — | az 5. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek. |
| --- | --- |

—

az 5. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek.

| 2. | Az egyes kategóriákon belül az EGT-tag EFTA-államoknak minden egyes javasolt térségre vonatkozóan meg kell adniuk a következő információkat:






  — | a térség azonosítása (a térség 2. vagy 3. szintű statisztikai régió szerinti kódja, a szomszédos térséget képező térségek LAU kódja, vagy az érintett közigazgatási egységek más hivatalos elnevezései), |
| --- | --- | --- |

2.

—

a térség azonosítása (a térség 2. vagy 3. szintű statisztikai régió szerinti kódja, a szomszédos térséget képező térségek LAU kódja, vagy az érintett közigazgatási egységek más hivatalos elnevezései),

| — | a térségben a 2022–2027-es időszakra tervezett támogatási intenzitás, a korábbi „a” térségekben a 2022–2024 és a 2025–2027-es időszakra tervezett támogatási intenzitás (adott esetben jelezve a támogatási intenzitás bármilyen, a 180., 181., 183. vagy 184, 185. és 186. pont szerinti növelését), |
| --- | --- |

—

a térségben a 2022–2027-es időszakra tervezett támogatási intenzitás, a korábbi „a” térségekben a 2022–2024 és a 2025–2027-es időszakra tervezett támogatási intenzitás (adott esetben jelezve a támogatási intenzitás bármilyen, a 180., 181., 183. vagy 184, 185. és 186. pont szerinti növelését),

| — | a térség összlakossága a 177. pont szerint. |
| --- | --- |

—

a térség összlakossága a 177. pont szerint.

| 3. | A ritkán lakott térségek és a rendkívül ritkán lakott térségek kijelölése esetében az EGT-tag EFTA-államoknak elegendő bizonyítékot kell szolgáltatniuk arról, hogy teljesülnek a 169. pontban meghatározott alkalmazandó feltételek. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az 1–5. feltétel alapján meghatározott, indoklással „c” térségnek minősíthető térségek esetében az EGT-tag EFTA-államoknak megfelelően bizonyítaniuk kell, hogy teljesül a 175., a 176. és a 177. pontban meghatározott összes alkalmazandó feltétel. |
| --- | --- |

4.

---

VI. MELLÉKLET

Az acélipar meghatározása

Ezen iránymutatás alkalmazásában az „acélipar” a következők közül egy vagy több termelését jelenti:

| a) | nyersvas és ferroötvözet: acélgyártáshoz és öntéshez használt nyersvas, más nyersvas, tükörvas és szénnel vegyített ferromangán, ide nem értve az egyéb ferroötvözeteket; |
| --- | --- |

a)

nyersvas és ferroötvözet: acélgyártáshoz és öntéshez használt nyersvas, más nyersvas, tükörvas és szénnel vegyített ferromangán, ide nem értve az egyéb ferroötvözeteket;

| b) | vasból, közönséges acélból vagy különleges acélból készült nyers- és félkész termékek: tuskóöntéssel vagy más öntési eljárással feldolgozott folyékony acél, többek között félkész termékek: négyzetes bugák, blokkbugák és lemezbugák; platinák és fehérlemez rudak; melegen hengerelt széles lemeztekercsek – kovácsolására szánt öntött tuskó, kivéve a kis és közepes öntödékben öntés céljára előállított folyékony acélt; |
| --- | --- |

b)

vasból, közönséges acélból vagy különleges acélból készült nyers- és félkész termékek: tuskóöntéssel vagy más öntési eljárással feldolgozott folyékony acél, többek között félkész termékek: négyzetes bugák, blokkbugák és lemezbugák; platinák és fehérlemez rudak; melegen hengerelt széles lemeztekercsek – kovácsolására szánt öntött tuskó, kivéve a kis és közepes öntödékben öntés céljára előállított folyékony acélt;

| c) | vasból, közönséges acélból vagy különleges acélból melegen előállított késztermékek: 80 mm-es vagy ezt meghaladó átmérőjű sínek, sínaljzatok, csatlakozó- és alátétlemezek, gerendák, nehéz idomvasak és rudak, 80 mm-nél kisebb átmérőjű szádacélok, rudak és idomvasak és 150 mm alatti síkhengerelt termékek, acéldrótok, kör- és négyzetacélok, melegen hengerelt abroncsok és szalagok (ideértve a csövekhez használt szalagokat) és melegen hengerelt (bevonatos vagy bevonat nélküli) lemezek, 3 mm-es vagy vastagabb lemezek, 150 mm-es vagy ezt meghaladó szélesacél, kivéve huzalok és huzaltermékek, fényesre húzott rúdacélok és vasöntvények; |
| --- | --- |

c)

vasból, közönséges acélból vagy különleges acélból melegen előállított késztermékek: 80 mm-es vagy ezt meghaladó átmérőjű sínek, sínaljzatok, csatlakozó- és alátétlemezek, gerendák, nehéz idomvasak és rudak, 80 mm-nél kisebb átmérőjű szádacélok, rudak és idomvasak és 150 mm alatti síkhengerelt termékek, acéldrótok, kör- és négyzetacélok, melegen hengerelt abroncsok és szalagok (ideértve a csövekhez használt szalagokat) és melegen hengerelt (bevonatos vagy bevonat nélküli) lemezek, 3 mm-es vagy vastagabb lemezek, 150 mm-es vagy ezt meghaladó szélesacél, kivéve huzalok és huzaltermékek, fényesre húzott rúdacélok és vasöntvények;

| d) | hidegen előállított termékek: fehérlemezek, ólmozott acéllemezek, feketelemezek, cinkelt lemezek, más bevonattal ellátott lemezek, hidegen hengerelt lemezek, mágneses lemezek, bádogszalag gyártására szolgáló abroncsok, hidegen hengerelt lemezek tekercsben és lapokban; |
| --- | --- |

d)

hidegen előállított termékek: fehérlemezek, ólmozott acéllemezek, feketelemezek, cinkelt lemezek, más bevonattal ellátott lemezek, hidegen hengerelt lemezek, mágneses lemezek, bádogszalag gyártására szolgáló abroncsok, hidegen hengerelt lemezek tekercsben és lapokban;

| e) | csövek: valamennyi varratmentes acélcső, a 406,4 mm-t meghaladó átmérőjű hegesztett acélcsövek. |
| --- | --- |

e)

csövek: valamennyi varratmentes acélcső, a 406,4 mm-t meghaladó átmérőjű hegesztett acélcsövek.

---

VII. MELLÉKLET

A regionális beruházási támogatás igénylésére szolgáló formanyomtatványon feltüntetendő adatok

| 1. | A támogatás kedvezményezettjének adatai:






  — | Név, székhely, fő gazdasági tevékenység (ágazat NACE-kódja). |
| --- | --- | --- |

1.

—

Név, székhely, fő gazdasági tevékenység (ágazat NACE-kódja).

| — | Nyilatkozat arról, hogy a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében a vállalkozás nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat arról, hogy a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében a vállalkozás nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| — | Nyilatkozat az új beruházás helyszínét képező 3. szintű statisztikai régióban az elmúlt 3 évben más beruházásokhoz már kapott támogatásról (csekély összegű támogatás és állami támogatás egyaránt). Nyilatkozat az ugyanerre a projektre más támogatást nyújtó hatóságtól kapott vagy folyósítandó regionális támogatásról. |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat az új beruházás helyszínét képező 3. szintű statisztikai régióban az elmúlt 3 évben más beruházásokhoz már kapott támogatásról (csekély összegű támogatás és állami támogatás egyaránt). Nyilatkozat az ugyanerre a projektre más támogatást nyújtó hatóságtól kapott vagy folyósítandó regionális támogatásról.

| — | Nyilatkozat arról, hogy a kedvezményezett az e támogatásigénylés keltét megelőző két évben szüntetett-e meg azonos vagy hasonló tevékenységet az EGT területén. |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat arról, hogy a kedvezményezett az e támogatásigénylés keltét megelőző két évben szüntetett-e meg azonos vagy hasonló tevékenységet az EGT területén.

| — | Nyilatkozat arról, hogy a kedvezményezett a támogatásigénylés benyújtásakor tervezi-e ilyen tevékenység megszüntetését a támogatandó beruházás befejezését követő két éven belül. |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat arról, hogy a kedvezményezett a támogatásigénylés benyújtásakor tervezi-e ilyen tevékenység megszüntetését a támogatandó beruházás befejezését követő két éven belül.

| — | Program keretében nyújtott támogatás esetén: az áttelepítés mellőzésére vonatkozó nyilatkozat és kötelezettségvállalás. |
| --- | --- |

—

Program keretében nyújtott támogatás esetén: az áttelepítés mellőzésére vonatkozó nyilatkozat és kötelezettségvállalás.

| 2. | A támogatandó beruházásra vonatkozó információk:






  — | A beruházás rövid leírása. |
| --- | --- | --- |

2.

—

A beruházás rövid leírása.

| — | Az érintett térségben várható pozitív hatások rövid leírása (például a létrehozott vagy megőrzött munkahelyek száma, K+F+I tevékenységek, képzési tevékenységek, klaszterképzés és a projekt lehetséges hozzájárulása a regionális gazdaság zöld (1) és digitális átállásához). |
| --- | --- |

—

Az érintett térségben várható pozitív hatások rövid leírása (például a létrehozott vagy megőrzött munkahelyek száma, K+F+I tevékenységek, képzési tevékenységek, klaszterképzés és a projekt lehetséges hozzájárulása a regionális gazdaság zöld (1) és digitális átállásához).

| — | Alkalmazandó jogalap (nemzeti, EGT vagy mindkettő). |
| --- | --- |

—

Alkalmazandó jogalap (nemzeti, EGT vagy mindkettő).

| — | A munkák megkezdésének és a beruházás befejezésének tervezett időpontja. |
| --- | --- |

—

A munkák megkezdésének és a beruházás befejezésének tervezett időpontja.

| — | A projekthelyszín(ek) meghatározása. |
| --- | --- |

—

A projekthelyszín(ek) meghatározása.

| 3. | A beruházás finanszírozásra vonatkozó információk:






  — | Beruházási költségek és egyéb kapcsolódó költségek, a bejelentett támogatási intézkedésre vonatkozó költség-haszon elemzés. |
| --- | --- | --- |

3.

—

Beruházási költségek és egyéb kapcsolódó költségek, a bejelentett támogatási intézkedésre vonatkozó költség-haszon elemzés.

| — | Összes elszámolható költség. |
| --- | --- |

—

Összes elszámolható költség.

| — | A beruházás végrehajtásához szükséges támogatási összeg. |
| --- | --- |

—

A beruházás végrehajtásához szükséges támogatási összeg.

| — | Támogatási intenzitás. |
| --- | --- |

—

Támogatási intenzitás.

| 4. | A támogatás szükségességére és várható hatásaira vonatkozó információk:






  — | A támogatás szükségességének és az ezáltal a beruházási döntésre és a helyszínválasztásra gyakorolt hatásnak a rövid ismertetése. Ennek az ismertetésnek ki kell térnie arra, hogy a támogatás elmaradása esetén milyen alternatív beruházás jönne létre, vagy milyen helyszínre vonatkozó döntés születne. |
| --- | --- | --- |

4.

—

A támogatás szükségességének és az ezáltal a beruházási döntésre és a helyszínválasztásra gyakorolt hatásnak a rövid ismertetése. Ennek az ismertetésnek ki kell térnie arra, hogy a támogatás elmaradása esetén milyen alternatív beruházás jönne létre, vagy milyen helyszínre vonatkozó döntés születne.

| — | Nyilatkozat arról, hogy a támogatás kedvezményezettje és az alvállalkozók között nem áll fenn a beruházás végrehajtására vonatkozóan visszavonhatatlan megállapodás. |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat arról, hogy a támogatás kedvezményezettje és az alvállalkozók között nem áll fenn a beruházás végrehajtására vonatkozóan visszavonhatatlan megállapodás.

---

(1)  Ezen belül adott esetben az arra vonatkozó információk, hogy a beruházás az uniós taxonómiai rendelet – az (EU) 2020/852 rendelet (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.) – vagy más hasonló módszerek értelmében környezeti szempontból fenntartható-e.

---

VIII. MELLÉKLET

A 136. pontban említett információk

Az iránymutatás 136. pontjának 2. alpontjában említett, egyedi támogatás odaítélésére vonatkozó információknak magukban kell foglalniuk az alábbiakat:

| — | Az egyedi támogatás kedvezményezettjének azonosító adatai (1):






  — | név, |
| --- | --- | --- |

—

Az egyedi támogatás kedvezményezettjének azonosító adatai (1):

—

név,

| — | a támogatás kedvezményezettjének azonosítója. |
| --- | --- |

—

a támogatás kedvezményezettjének azonosítója.

| — | A támogatás kedvezményezettjének típusa az igénylés időpontjában:






  — | kkv, |
| --- | --- | --- |

—

A támogatás kedvezményezettjének típusa az igénylés időpontjában:

—

kkv,

| — | nagyvállalkozás. |
| --- | --- |

—

nagyvállalkozás.

| — | Annak a statisztikai régiónak a megnevezése II. vagy annál alacsonyabb szinten, ahol a támogatás kedvezményezettje található. |
| --- | --- |

—

Annak a statisztikai régiónak a megnevezése II. vagy annál alacsonyabb szinten, ahol a támogatás kedvezményezettje található.

| — | A támogatás kedvezményezettjének fő ágazata vagy tevékenysége, NACE-alágazat szerint azonosítva (három számjegyű kód) (2). |
| --- | --- |

—

A támogatás kedvezményezettjének fő ágazata vagy tevékenysége, NACE-alágazat szerint azonosítva (három számjegyű kód) (2).

| — | Támogatástartalom, nemzeti pénznemben kifejezett teljes összeg. |
| --- | --- |

—

Támogatástartalom, nemzeti pénznemben kifejezett teljes összeg.

| — | Ha a támogatástartalomtól eltér, a támogatás névleges összege, nemzeti pénznemben kifejezett teljes összegként (3). |
| --- | --- |

—

Ha a támogatástartalomtól eltér, a támogatás névleges összege, nemzeti pénznemben kifejezett teljes összegként (3).

| — | Támogatási eszköz (4):






  — | vissza nem térítendő támogatás/kamattámogatás/adósságelengedés, |
| --- | --- | --- |

—

Támogatási eszköz (4):

—

vissza nem térítendő támogatás/kamattámogatás/adósságelengedés,

| — | hitel/visszafizetendő előlegek/visszatérítendő támogatás, |
| --- | --- |

—

hitel/visszafizetendő előlegek/visszatérítendő támogatás,

| — | kezességvállalás, |
| --- | --- |

—

kezességvállalás,

| — | adókedvezmény vagy adómentesség, |
| --- | --- |

—

adókedvezmény vagy adómentesség,

| — | kockázatfinanszírozás, |
| --- | --- |

—

kockázatfinanszírozás,

| — | egyéb (kérjük, részletezze). |
| --- | --- |

—

egyéb (kérjük, részletezze).

| — | Az odaítélés dátuma és a közzététel dátuma. |
| --- | --- |

—

Az odaítélés dátuma és a közzététel dátuma.

| — | A támogatás célja. |
| --- | --- |

—

A támogatás célja.

| — | A támogatást nyújtó hatóság vagy hatóságok megnevezése. |
| --- | --- |

—

A támogatást nyújtó hatóság vagy hatóságok megnevezése.

| — | Adott esetben a megbízott fél neve és a kiválasztott pénzügyi közvetítők neve. |
| --- | --- |

—

Adott esetben a megbízott fél neve és a kiválasztott pénzügyi közvetítők neve.

| — | A támogatási intézkedés hivatkozási száma (5). |
| --- | --- |

—

A támogatási intézkedés hivatkozási száma (5).

---

(1)  Kellően indokolt esetben és a Hatóság beleegyezésével, az üzleti titkok és egyéb bizalmas információk kivételével (lásd az állami támogatásokra vonatkozó határozatokkal kapcsolatos szakmai titoktartásról szóló hatósági iránymutatást [HL L 154., 2006.6.8., 27. o., és 29. sz. EGT-kiegészítés, 2006.6.8., 1. o.]).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.). A rendeletet a 61/2007 EGT vegyes bizottsági határozat (HL L 266., 2007.10.11., 25. o., és 48. sz. EGT-kiegészítés, 2007.10.11., 18. o.) foglalta bele az EGT-megállapodás XXI. mellékletébe.

(3)  Bruttó támogatási egyenérték vagy – adott esetben – a beruházás összege. Működési támogatás esetében megadható a kedvezményezettenkénti éves támogatási összeg. Adóintézkedés formájában megvalósuló programok esetében ez az összeg megadható a 139. pontban meghatározott sávokkal. A közzéteendő összeg a maximális engedélyezett adóelőny és nem az évente levonásra kerülő összeg (pl. adójóváírás esetében a maximális engedélyezett adójóváírást kell közzétenni, és nem a tényleges összeget, amely függhet az adóköteles jövedelemtől és évente változhat).

(4)  Amennyiben a támogatást több támogatási eszköz révén nyújtják, a támogatási összeget eszközönként kell megadni.

(5)  A Hatóság által a 3. szakaszban meghatározott bejelentési eljárás keretében megadott hivatkozási szám.

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/121 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/121

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 293/21/COL HATÁROZATA

(2021. december 16.)

az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak a rövid lejáratú exporthitel-biztosításról szóló felülvizsgált iránymutatás bevezetése révén történő módosításáról [2022/1048]

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (a továbbiakban: Hatóság),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás), különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EFTA-tagállamok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a felügyeleti és bírósági megállapodás), különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

A felügyeleti és bírósági megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóság érvényt szerez az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek.

A felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság közleményeket vagy iránymutatásokat ad ki az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben az említett megállapodás vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli.

Az Európai Bizottság 2021. december 6-án közleményt fogadott el az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításokra történő alkalmazásáról (a továbbiakban: iránymutatás) (1).

Az iránymutatás az Európai Gazdasági Térséget (a továbbiakban: EGT) is érinti.

Az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az EGT egész területén biztosítani kell, összhangban az EGT-megállapodás 1. cikkében megállapított homogenitásra vonatkozó célkitűzéssel.

Az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. mellékletben szereplő „Általános megjegyzések” szakasz II. pontja értelmében a Hatóság az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat.

Az iránymutatás hivatkozhat az Európai Unió egyes szakpolitikai eszközeire és egyes olyan európai uniós jogi aktusokra, amelyeket nem építettek be az EGT-megállapodásba. Az állami támogatási rendelkezések egységes alkalmazásának és az EGT-n belüli egyenlő versenyfeltételeknek a biztosítása érdekében a Hatóság általában ugyanazokat a hivatkozási pontokat alkalmazza, mint az Európai Bizottság a támogatás EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével való összeegyeztethetőségének értékelésekor.

tekintettel az Európai Bizottsággal való konzultációt követően,

tekintettel az EFTA-államokkal folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az állami támogatások anyagi jogi szabályainak módosítására a rövid lejáratú exporthitel-biztosításról szóló felülvizsgált iránymutatás bevezetése révén kerül sor. Az iránymutatást csatolták e határozathoz és az a határozat szerves részét képezi.

(2)   Az iránymutatás 2022. január 1-jei hatállyal a rövid lejáratú exporthitel-biztosításra (2) vonatkozó jelenlegi iránymutatás helyébe lép.

2. cikk

A Hatóság az iránymutatásokat adott esetben a következő kiigazításokkal alkalmazza, beleértve többek között a következőket:

| a) | a „tagállam(ok)”-ra való hivatkozás esetén a Hatóság azt az „EFTA-állam(ok)”-ra (3), vagy adott esetben az „EGT-állam(ok)”-ra való hivatkozásként értelmezi; |
| --- | --- |

a)

a „tagállam(ok)”-ra való hivatkozás esetén a Hatóság azt az „EFTA-állam(ok)”-ra (3), vagy adott esetben az „EGT-állam(ok)”-ra való hivatkozásként értelmezi;

| b) | az „Európai Bizottság”-ra való hivatkozás esetén a Hatóság azt az „EFTA Felügyeleti Hatóság”-ra való hivatkozásként értelmezi; |
| --- | --- |

b)

az „Európai Bizottság”-ra való hivatkozás esetén a Hatóság azt az „EFTA Felügyeleti Hatóság”-ra való hivatkozásként értelmezi;

| c) | a „Szerződés”-re vagy az „EUMSZ”-re való hivatkozás esetén a Hatóság azt az „EGT-megállapodás”-ra való hivatkozásként értelmezi; |
| --- | --- |

c)

a „Szerződés”-re vagy az „EUMSZ”-re való hivatkozás esetén a Hatóság azt az „EGT-megállapodás”-ra való hivatkozásként értelmezi;

| d) | az EUMSZ 49. cikkére vagy annak szakaszaira való hivatkozás esetén a Hatóság azt az EGT-megállapodás 31. cikkére és annak megfelelő szakaszaira való hivatkozásként értelmezi; |
| --- | --- |

d)

az EUMSZ 49. cikkére vagy annak szakaszaira való hivatkozás esetén a Hatóság azt az EGT-megállapodás 31. cikkére és annak megfelelő szakaszaira való hivatkozásként értelmezi;

| e) | az EUMSZ 63. cikkére vagy annak szakaszaira való hivatkozás esetén a Hatóság azt az EGT-megállapodás 40. cikkére és annak megfelelő szakaszaira való hivatkozásként értelmezi; |
| --- | --- |

e)

az EUMSZ 63. cikkére vagy annak szakaszaira való hivatkozás esetén a Hatóság azt az EGT-megállapodás 40. cikkére és annak megfelelő szakaszaira való hivatkozásként értelmezi;

| f) | az EUMSZ 107. cikkére vagy annak szakaszaira való hivatkozás esetén a Hatóság azt az EGT-megállapodás 61. cikkére és annak megfelelő szakaszaira való hivatkozásként értelmezi; |
| --- | --- |

f)

az EUMSZ 107. cikkére vagy annak szakaszaira való hivatkozás esetén a Hatóság azt az EGT-megállapodás 61. cikkére és annak megfelelő szakaszaira való hivatkozásként értelmezi;

| g) | az EUMSZ 108. cikkére vagy annak szakaszaira való hivatkozás esetén a Hatóság azt a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyvének I. részének 1. cikkére és annak megfelelő szakaszaira való hivatkozásként értelmezi; |
| --- | --- |

g)

az EUMSZ 108. cikkére vagy annak szakaszaira való hivatkozás esetén a Hatóság azt a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyvének I. részének 1. cikkére és annak megfelelő szakaszaira való hivatkozásként értelmezi;

| h) | az (EU) 2015/1589 tanácsi rendeletre (4) való hivatkozás esetén a Hatóság azt a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyvének II. részére való hivatkozásként értelmezi; |
| --- | --- |

h)

az (EU) 2015/1589 tanácsi rendeletre (4) való hivatkozás esetén a Hatóság azt a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyvének II. részére való hivatkozásként értelmezi;

| i) | a 794/2004/EK bizottsági rendeletre (5) való hivatkozás esetén a Hatóság azt az EFTA Felügyeleti Hatóság 195/04/COL határozatra való hivatkozásként értelmezi; |
| --- | --- |

i)

a 794/2004/EK bizottsági rendeletre (5) való hivatkozás esetén a Hatóság azt az EFTA Felügyeleti Hatóság 195/04/COL határozatra való hivatkozásként értelmezi;

| j) | a „belső piaccal összeegyeztethető (összeegyeztethetetlen)” megfogalmazásra való hivatkozás esetén a Hatóság úgy értelmezi, hogy az „összeegyeztethető (összeegyeztethetetlen) az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével”; |
| --- | --- |

j)

a „belső piaccal összeegyeztethető (összeegyeztethetetlen)” megfogalmazásra való hivatkozás esetén a Hatóság úgy értelmezi, hogy az „összeegyeztethető (összeegyeztethetetlen) az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével”;

| k) | az „Unión belül (vagy azon kívül)” megfogalmazásra való hivatkozás esetén a Hatóság azt az „EGT-n belül (vagy azon kívül)” megfogalmazásra való hivatkozásként értelmezi; |
| --- | --- |

k)

az „Unión belül (vagy azon kívül)” megfogalmazásra való hivatkozás esetén a Hatóság azt az „EGT-n belül (vagy azon kívül)” megfogalmazásra való hivatkozásként értelmezi;

| l) | az „Unión belüli kereskedelem”-re való hivatkozás esetén a Hatóság azt az „EGT-n belüli kereskedelem”-re való hivatkozásként értelmezi; |
| --- | --- |

l)

az „Unión belüli kereskedelem”-re való hivatkozás esetén a Hatóság azt az „EGT-n belüli kereskedelem”-re való hivatkozásként értelmezi;

| m) | amennyiben az iránymutatás előírja, hogy azokat „a gazdasági tevékenységek valamennyi ágazatára” alkalmazni fogják, a Hatóság azokat „az EGT-megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi gazdasági tevékenységi ágazatra vagy gazdasági tevékenységi ágazatok egyes részeire” alkalmazza; |
| --- | --- |

m)

amennyiben az iránymutatás előírja, hogy azokat „a gazdasági tevékenységek valamennyi ágazatára” alkalmazni fogják, a Hatóság azokat „az EGT-megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi gazdasági tevékenységi ágazatra vagy gazdasági tevékenységi ágazatok egyes részeire” alkalmazza;

| n) | a „bizottsági közlemények, értesítések vagy iránymutatások”-ra való hivatkozás esetén a Hatóság azt a Hatóság megfelelő iránymutatásaira való hivatkozásként értelmezi. |
| --- | --- |

n)

a „bizottsági közlemények, értesítések vagy iránymutatások”-ra való hivatkozás esetén a Hatóság azt a Hatóság megfelelő iránymutatásaira való hivatkozásként értelmezi.

3. cikk

A Hatóság Liechtenstein felvételével alkalmazza az iránymutatás mellékletében szereplő piacképes kockázatú országok listáját.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 16-án.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Bente ANGELL-HANSEN

elnök

felelős kollégiumi tag

Högni KRISTJÁNSSON

testületi tag

Stefan Barriga

testületi tag

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

ellenjegyző igazgató,

Jogi és Végrehajtási Ügyek Igazgatósága

---

(1)  C(2021) 8705 final (HL C 497., 2021.12.10., 5. o.).

1

(2)  
  HL L 343., 2013.12.19., 54. o., valamint a 71. sz. EGT-kiegészítés, 2013.12.19., 1. o., amelyet az EFTA Felügyeleti Hatóság 2019. február 6-i 4/19/COL határozata ismételten elfogadott az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak száznegyedik módosításáról [2019/1008](HL L 163., 2019.6.20., 110. o.) és 48. sz. EGT-kiegészítés, 2019.6.20., az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak a rövid lejáratú exporthitel-biztosításról szóló iránymutatás [2020/982] mellékletének felváltásával történő százhatodik módosításáról szóló, 2020. április 1-jei 30/20/COL határozattal (HL L 220., 2020.7.9., 8. o.) és a 46. sz. EGT-kiegészítés, 2020.7.9., 1. o. által módosított, 2020. július 15-i 90/20/COL sz. határozat, százhetedik alkalommal az állami támogatásokra vonatkozó eljárási és anyagi jogi szabályok egyes állami támogatási iránymutatások módosításával és meghosszabbításával [2020/1576](HL L 359., 2020.10.29., 16. o.), valamint a 68. sz. EGT-kiegészítés, 2020.10.29., 4. o., valamint a rövid lejáratú exporthitel-biztosításról szóló iránymutatás mellékletének felváltásáról szóló, 2021. február 24-i 12/21/COL határozat [2021/1238](HL L 271., 2021.7.29., 1. o.) és 50. sz. EGT-kiegészítés, 2021.7.29., 1. o.

2

(3)  Az „EFTA-államok” Izlandot, Liechtensteint és Norvégiát foglalják magukban.

3

(4)  A Tanács (EU) 2015/1589 rendelete (2015. július 13.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.).

4

(5)  A Bizottság 794/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

5

---

A Bizottság közleménye az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításokra történő alkalmazásáról

1.   Bevezetés

Bevezetés

| 1. | Az exporttámogatások hátrányosan érinthetik a potenciálisan versenytárs áruszállítók és szolgáltatók közötti piaci versenyt. A Bizottság – a verseny Szerződés szerinti őreként – emiatt mindig is határozottan elítélte az exporttámogatást az Unión belüli kereskedelem és az Unión kívülre irányuló export tekintetében. E közlemény célja annak tisztázása, hogy a Bizottság hogyan értékeli az exporthitel-biztosításhoz nyújtott tagállami támogatást az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok alapján. |
| --- | --- |

1.

Az exporttámogatások hátrányosan érinthetik a potenciálisan versenytárs áruszállítók és szolgáltatók közötti piaci versenyt. A Bizottság – a verseny Szerződés szerinti őreként – emiatt mindig is határozottan elítélte az exporttámogatást az Unión belüli kereskedelem és az Unión kívülre irányuló export tekintetében. E közlemény célja annak tisztázása, hogy a Bizottság hogyan értékeli az exporthitel-biztosításhoz nyújtott tagállami támogatást az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok alapján.

| 2. | A Bizottság a hatáskörét gyakorolva rövid lejáratú exporthitel-biztosítások terén nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatást adott ki. Ennek célja a belső piaci verseny tényleges vagy lehetséges torzulásainak kezelése, nemcsak a különböző tagállami (az Unión belüli és kívüli kereskedelemben részt vevő) exportőrök, hanem az Unióban működő exporthitel-biztosítók között is. 1997-ben a Bizottság az EK-Szerződés 93. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Szerződés 92. és 93. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításra történő alkalmazásáról szóló, a tagállamokhoz címzett közleményében (1) (a továbbiakban: az 1997. évi közlemény) meghatározta az állami beavatkozásra vonatkozó elveket. Az 1997. évi közleményben foglalt elvek alkalmazásának hatálya 1998. január 1-jétől kezdve 5 évre szólt. Az 1997. évi közleményt ezt követően módosították, és alkalmazási időszakát 2001-ben (2), 2004-ben (3), 2005-ben (4) és 2010-ben (5) meghosszabbították. Elveit 2012. december 31-ig kellett alkalmazni. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság a hatáskörét gyakorolva rövid lejáratú exporthitel-biztosítások terén nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatást adott ki. Ennek célja a belső piaci verseny tényleges vagy lehetséges torzulásainak kezelése, nemcsak a különböző tagállami (az Unión belüli és kívüli kereskedelemben részt vevő) exportőrök, hanem az Unióban működő exporthitel-biztosítók között is. 1997-ben a Bizottság az EK-Szerződés 93. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Szerződés 92. és 93. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításra történő alkalmazásáról szóló, a tagállamokhoz címzett közleményében

1

2

3

4

5

| 3. | Az 1997. évi közlemény elveinek alkalmazása során – különösen a pénzügyi válság kapcsán 2009 és 2011 között – szerzett tapasztalatok arra utaltak, hogy a Bizottság politikája e téren felülvizsgálatra szorul. A Bizottság ezért a tagállamoknak címzett új közleményt fogadott el az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításokra történő alkalmazásáról (6) (a továbbiakban: a 2012. évi közlemény). A 2012. évi közlemény elveit 2013. január 1-jétől 2018. december 31-ig kellett alkalmazni (7). A 2012. évi közlemény mellékletét később többször kiigazították (8), és a 2012. évi közlemény alkalmazási időszakát 2018-ban (9) és 2020-ban (10) meghosszabbították. A közlemény jelenleg 2021. december 31-ig alkalmazandó. |
| --- | --- |

3.

Az 1997. évi közlemény elveinek alkalmazása során – különösen a pénzügyi válság kapcsán 2009 és 2011 között – szerzett tapasztalatok arra utaltak, hogy a Bizottság politikája e téren felülvizsgálatra szorul. A Bizottság ezért a tagállamoknak címzett új közleményt fogadott el az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításokra történő alkalmazásáról

6

7

8

9

10

| 4. | 2019-ben a Bizottság az állami támogatások korszerűsítését célzó csomag, a vasutakról szóló iránymutatások és a rövid lejáratú exporthitel-biztosítás célravezetőségi vizsgálata (11) részeként megkezdte a 2012. évi közlemény értékelését. Az értékelés eredményei azt mutatták, hogy a szabályok elvben jól működnek, de kis mértékben javítani kell őket a gazdasági fejlemények tükrözése céljából. Ezért ez a közlemény csak néhány technikai kiigazítást tartalmaz, miközben a 2012. évi közleményben foglalt elvek nem változnak. |
| --- | --- |

4.

2019-ben a Bizottság az állami támogatások korszerűsítését célzó csomag, a vasutakról szóló iránymutatások és a rövid lejáratú exporthitel-biztosítás célravezetőségi vizsgálata

11

| 5. | Az e közleményben meghatározott szabályok elősegítik annak biztosítását, hogy az állami támogatás ne torzítsa a versenyt a magán- és állami – illetve az államilag támogatott – exporthitel-biztosítók között. Az említett szabályok hozzá fognak járulni az exportőrök közötti egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez is. |
| --- | --- |

5.

Az e közleményben meghatározott szabályok elősegítik annak biztosítását, hogy az állami támogatás ne torzítsa a versenyt a magán- és állami – illetve az államilag támogatott – exporthitel-biztosítók között. Az említett szabályok hozzá fognak járulni az exportőrök közötti egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez is.

| 6. | E közlemény célja továbbá, hogy a tagállamok számára részletesen ismertesse azokat az elveket, amelyekre a Bizottság a Szerződés 107. és 108. cikkének értelmezését, valamint e cikkeknek a rövid lejáratú exporthitel-biztosításra való alkalmazását alapozni kívánja. Indokolt, hogy a Bizottság a lehető legátláthatóbbá tegye e téren követett elveit, valamint biztosítsa a kiszámíthatóságot és az egyenlő bánásmódot. Ennek érdekében meghatározza azokat a feltételeket, amelyeket az állami biztosítóknak teljesíteniük kell, ha a piacképes kockázatokra vonatkozó, rövid lejáratú exporthitel-biztosítás piacára kívánnak lépni. |
| --- | --- |

6.

E közlemény célja továbbá, hogy a tagállamok számára részletesen ismertesse azokat az elveket, amelyekre a Bizottság a Szerződés 107. és 108. cikkének értelmezését, valamint e cikkeknek a rövid lejáratú exporthitel-biztosításra való alkalmazását alapozni kívánja. Indokolt, hogy a Bizottság a lehető legátláthatóbbá tegye e téren követett elveit, valamint biztosítsa a kiszámíthatóságot és az egyenlő bánásmódot. Ennek érdekében meghatározza azokat a feltételeket, amelyeket az állami biztosítóknak teljesíteniük kell, ha a piacképes kockázatokra vonatkozó, rövid lejáratú exporthitel-biztosítás piacára kívánnak lépni.

| 7. | Nem tartoznak e közlemény alkalmazási körébe az alapvetően nem piacképes kockázatok. |
| --- | --- |

7.

Nem tartoznak e közlemény alkalmazási körébe az alapvetően nem piacképes kockázatok.

| 8. | A 2. szakasz ismerteti e közlemény hatályát és a közleményben használt fogalommeghatározásokat. A 3. szakasz a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazásával, valamint a piacképes kockázatok exporthitel-biztosításához nyújtott állami támogatás általános tilalmával foglalkozik. Végül a 4. szakasz bizonyos kivételeket ír elő a piacképes kockázatok alkalmazási köre alól, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az ideiglenesen nem piacképes kockázatok biztosítására nyújtott állami támogatás összeegyeztethető lehet a belső piaccal. |
| --- | --- |

8.

A 2. szakasz ismerteti e közlemény hatályát és a közleményben használt fogalommeghatározásokat. A 3. szakasz a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazásával, valamint a piacképes kockázatok exporthitel-biztosításához nyújtott állami támogatás általános tilalmával foglalkozik. Végül a 4. szakasz bizonyos kivételeket ír elő a piacképes kockázatok alkalmazási köre alól, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az ideiglenesen nem piacképes kockázatok biztosítására nyújtott állami támogatás összeegyeztethető lehet a belső piaccal.

2.   A közlemény hatálya és fogalommeghatározások

A közlemény hatálya és fogalommeghatározások

2.1.   Hatály

Hatály

| 9. | Az e közleményben meghatározott elveket a Bizottság kizárólag a két évnél rövidebb kockázatviselési idejű exporthitel-biztosításra fogja alkalmazni. E közlemény hatálya nem terjed ki semmilyen egyéb exportfinanszírozási eszközre. |
| --- | --- |

9.

Az e közleményben meghatározott elveket a Bizottság kizárólag a két évnél rövidebb kockázatviselési idejű exporthitel-biztosításra fogja alkalmazni. E közlemény hatálya nem terjed ki semmilyen egyéb exportfinanszírozási eszközre.

2.2.   Fogalommeghatározások

Fogalommeghatározások

| 10. | E közlemény alkalmazásában:






  1. | „exporthitel-biztosítás”: olyan biztosítási termék, amellyel a biztosító egy adott exportügylet fizetési kötelezettségeivel kapcsolatos kereskedelmi vagy politikai kockázatra, vagy mindkettőre nyújt biztosítást; |
| --- | --- | --- |

10.

E közlemény alkalmazásában:

1.

„exporthitel-biztosítás”: olyan biztosítási termék, amellyel a biztosító egy adott exportügylet fizetési kötelezettségeivel kapcsolatos kereskedelmi vagy politikai kockázatra, vagy mindkettőre nyújt biztosítást;

| 2. | „magán-hitelbiztosító”: minden olyan exporthitel-biztosítást nyújtó társaság vagy szervezet, amely nem tartozik az állami biztosítók körébe; |
| --- | --- |

2.

„magán-hitelbiztosító”: minden olyan exporthitel-biztosítást nyújtó társaság vagy szervezet, amely nem tartozik az állami biztosítók körébe;

| 3. | „állami biztosító”: olyan társaság vagy egyéb szervezet, amely egy tagállam támogatásával vagy nevében exporthitel-biztosítást kínál, vagy olyan tagállam, amely exporthitel-biztosítást kínál; |
| --- | --- |

3.

„állami biztosító”: olyan társaság vagy egyéb szervezet, amely egy tagállam támogatásával vagy nevében exporthitel-biztosítást kínál, vagy olyan tagállam, amely exporthitel-biztosítást kínál;

| 4. | „piacképes kockázatok”: a mellékletben felsorolt országokban lévő állami és magánvevőkre vonatkozó kereskedelmi vagy politikai kockázatok, vagy mindkettő, amelyek teljes kockázatviselési ideje két évnél rövidebb. E közlemény alkalmazásában minden egyéb kockázat nem piacképes kockázatnak minősül; |
| --- | --- |

4.

„piacképes kockázatok”: a mellékletben felsorolt országokban lévő állami és magánvevőkre vonatkozó kereskedelmi vagy politikai kockázatok, vagy mindkettő, amelyek teljes kockázatviselési ideje két évnél rövidebb. E közlemény alkalmazásában minden egyéb kockázat nem piacképes kockázatnak minősül;

| 5. | a „kereskedelmi kockázatok” különösen a következő kockázatokat foglalják magukban:






  a) | valamely szerződéstől való önkényes elállás a vevő részéről, vagyis valamely magánvevő bármely olyan önkényes döntése, amely jogos indok nélkül szakítja meg vagy szünteti meg a szerződést; |
| --- | --- | --- |

5.

a „kereskedelmi kockázatok” különösen a következő kockázatokat foglalják magukban:

a)

valamely szerződéstől való önkényes elállás a vevő részéről, vagyis valamely magánvevő bármely olyan önkényes döntése, amely jogos indok nélkül szakítja meg vagy szünteti meg a szerződést;

| b) | a szerződés tárgyát képező áru elfogadásának önkényes, jogos indok nélküli, magánvevő általi megtagadása; |
| --- | --- |

b)

a szerződés tárgyát képező áru elfogadásának önkényes, jogos indok nélküli, magánvevő általi megtagadása;

| c) | a magánvevő és kezesének fizetésképtelensége; |
| --- | --- |

c)

a magánvevő és kezesének fizetésképtelensége;

| d) | elhúzódó nemfizetés, vagyis a szerződésből következő adósság meg nem fizetése a magánvevő és kezese részéről; |
| --- | --- |

d)

elhúzódó nemfizetés, vagyis a szerződésből következő adósság meg nem fizetése a magánvevő és kezese részéről;

| 6. | a „politikai kockázatok” különösen a következő kockázatokat foglalják magukban:






  a) | annak kockázata, hogy egy állami vevő vagy egy ország megakadályozza az ügylet lebonyolítását, illetve nem fizet időben; |
| --- | --- | --- |

6.

a „politikai kockázatok” különösen a következő kockázatokat foglalják magukban:

a)

annak kockázata, hogy egy állami vevő vagy egy ország megakadályozza az ügylet lebonyolítását, illetve nem fizet időben;

| b) | az egyes vevők hatáskörén vagy felelősségén kívül eső kockázat; |
| --- | --- |

b)

az egyes vevők hatáskörén vagy felelősségén kívül eső kockázat;

| c) | annak kockázata, hogy egy ország nem utalja át az adott országban letelepedett vevők által befizetett pénzösszegeket a biztosított székhelye szerinti országnak; |
| --- | --- |

c)

annak kockázata, hogy egy ország nem utalja át az adott országban letelepedett vevők által befizetett pénzösszegeket a biztosított székhelye szerinti országnak;

| d) | annak kockázata, hogy a biztosító országán kívül olyan vis maior eset következik be (például háborús esemény), amelynek hatásait másként még nem biztosították; |
| --- | --- |

d)

annak kockázata, hogy a biztosító országán kívül olyan vis maior eset következik be (például háborús esemény), amelynek hatásait másként még nem biztosították;

| 7. | „kockázatviselési idő”: a gyártási időszak plusz a hitelezési futamidő; |
| --- | --- |

7.

„kockázatviselési idő”: a gyártási időszak plusz a hitelezési futamidő;

| 8. | „gyártási időszak”: a megrendelés és az áruk leszállításának vagy a szolgáltatások teljesítésének időpontja között eltelt időszak; |
| --- | --- |

8.

„gyártási időszak”: a megrendelés és az áruk leszállításának vagy a szolgáltatások teljesítésének időpontja között eltelt időszak;

| 9. | „hitelezési futamidő”: az exporthitelügylet keretében a leszállított áruk és a teljesített szolgáltatások kifizetésére a vevő számára biztosított időszak; |
| --- | --- |

9.

„hitelezési futamidő”: az exporthitelügylet keretében a leszállított áruk és a teljesített szolgáltatások kifizetésére a vevő számára biztosított időszak;

| 10. | „adóskockázati biztosítás”: egy vevő számára teljesített összes eladásra vagy egy vevővel kötött egyetlen szerződésre vonatkozó fedezet; |
| --- | --- |

10.

„adóskockázati biztosítás”: egy vevő számára teljesített összes eladásra vagy egy vevővel kötött egyetlen szerződésre vonatkozó fedezet;

| 11. | „viszontbiztosítás”: olyan biztosítás, amelyet egy biztosító kockázatkezelési céllal egy másik biztosítótól megvásárol és ezáltal saját kockázatát csökkenti; |
| --- | --- |

11.

„viszontbiztosítás”: olyan biztosítás, amelyet egy biztosító kockázatkezelési céllal egy másik biztosítótól megvásárol és ezáltal saját kockázatát csökkenti;

| 12. | „együttbiztosítás”: olyan biztosítás, amelynél a kár meghatározott százalékát a biztosító helyett egy másik biztosító téríti meg; |
| --- | --- |

12.

„együttbiztosítás”: olyan biztosítás, amelynél a kár meghatározott százalékát a biztosító helyett egy másik biztosító téríti meg;

| 13. | „kvóta-viszontbiztosítás”: olyan viszontbiztosítás, amelynek során a biztosító egy meghatározott üzletág minden kockázatának adott hányadát átruházza a viszontbiztosítóra, és azt a viszontbiztosító átvállalja; |
| --- | --- |

13.

„kvóta-viszontbiztosítás”: olyan viszontbiztosítás, amelynek során a biztosító egy meghatározott üzletág minden kockázatának adott hányadát átruházza a viszontbiztosítóra, és azt a viszontbiztosító átvállalja;

| 14. | „kiegészítő biztosítás”: egy másik biztosító által megállapított hitellimitre vonatkozó kiegészítő fedezet; |
| --- | --- |

14.

„kiegészítő biztosítás”: egy másik biztosító által megállapított hitellimitre vonatkozó kiegészítő fedezet;

| 15. | „teljesforgalom-biztosítás”: az adóskockázati hitelbiztosítástól eltérő hitelbiztosítás; vagyis a biztosított hitelre történt összes vagy legtöbb értékesítésére, illetve több vevő számára történt értékesítésből származó fizetési követelésekre kiterjedő hitelbiztosítás. |
| --- | --- |

15.

„teljesforgalom-biztosítás”: az adóskockázati hitelbiztosítástól eltérő hitelbiztosítás; vagyis a biztosított hitelre történt összes vagy legtöbb értékesítésére, illetve több vevő számára történt értékesítésből származó fizetési követelésekre kiterjedő hitelbiztosítás.

3.   A Szerződés 107. Cikke (1) bekezdésének alkalmazása

A Szerződés 107. Cikke (1) bekezdésének alkalmazása

3.1.   Általános elvek

Általános elvek

| 11. | A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

11.

A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| 12. | Ha az állami biztosítók exporthitel-biztosítást nyújtanak, az ilyen biztosítás állami forrásokat foglal magában. Az állam szerepvállalása révén a biztosítók vagy az exportőrök szelektív előnyre tehetnek szert, ami torzíthatja a versenyt, vagy azzal fenyegethet, és érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. A 3.2., 3.3. és 4. szakaszban meghatározott elvek célja, hogy iránymutatást nyújtsanak arra vonatkozóan, hogy az ilyen intézkedéseket hogyan fogja értékelni a Bizottság az állami támogatási szabályok alapján. |
| --- | --- |

12.

Ha az állami biztosítók exporthitel-biztosítást nyújtanak, az ilyen biztosítás állami forrásokat foglal magában. Az állam szerepvállalása révén a biztosítók vagy az exportőrök szelektív előnyre tehetnek szert, ami torzíthatja a versenyt, vagy azzal fenyegethet, és érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. A 3.2., 3.3. és 4. szakaszban meghatározott elvek célja, hogy iránymutatást nyújtsanak arra vonatkozóan, hogy az ilyen intézkedéseket hogyan fogja értékelni a Bizottság az állami támogatási szabályok alapján.

3.2.   Támogatás a biztosítóknak

Támogatás a biztosítóknak

| 13. | Állami támogatás esete állhat fenn, ha a magán-hitelbiztosítókhoz képest az állami biztosítók bizonyos előnyökben részesülnek. Az előnyök különböző módokon nyilvánulhatnak meg, és magukban foglalhatják például a következőket:






  a) | állami kezességvállalás hitelfelvételre és veszteségekre; |
| --- | --- | --- |

13.

Állami támogatás esete állhat fenn, ha a magán-hitelbiztosítókhoz képest az állami biztosítók bizonyos előnyökben részesülnek. Az előnyök különböző módokon nyilvánulhatnak meg, és magukban foglalhatják például a következőket:

a)

állami kezességvállalás hitelfelvételre és veszteségekre;

| b) | a megfelelő tartalékképzés követelménye alóli mentesítés, valamint az állam számlájára vagy kezességvállalásával végzett exporthitel-biztosítási műveleteknek a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) hatálya alóli kizárásából eredő egyéb követelmények alóli mentesítés; |
| --- | --- |

b)

a megfelelő tartalékképzés követelménye alóli mentesítés, valamint az állam számlájára vagy kezességvállalásával végzett exporthitel-biztosítási műveleteknek a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) hatálya alóli kizárásából eredő egyéb követelmények alóli mentesítés;

12

| c) | a szokásosan fizetendő adókkal (úgymint társasági adó és biztosítási kötvényekre kivetett adó) kapcsolatos kedvezmény vagy azok alóli mentesség; |
| --- | --- |

c)

a szokásosan fizetendő adókkal (úgymint társasági adó és biztosítási kötvényekre kivetett adó) kapcsolatos kedvezmény vagy azok alóli mentesség;

| d) | az állam által nyújtott olyan támogatás vagy tőkejuttatás, illetve olyan más finanszírozási formák, amelyek nem felelnek meg a piacgazdasági befektető elvének; |
| --- | --- |

d)

az állam által nyújtott olyan támogatás vagy tőkejuttatás, illetve olyan más finanszírozási formák, amelyek nem felelnek meg a piacgazdasági befektető elvének;

| e) | az állam által a piaci árakat nem tükröző feltételek mellett nyújtott természetbeni szolgáltatások, úgymint az állami infrastruktúrához, eszközökhöz vagy privilegizált információhoz való hozzáférés, illetve ezek használata; |
| --- | --- |

e)

az állam által a piaci árakat nem tükröző feltételek mellett nyújtott természetbeni szolgáltatások, úgymint az állami infrastruktúrához, eszközökhöz vagy privilegizált információhoz való hozzáférés, illetve ezek használata;

| f) | az állam általi direkt viszontbiztosítás vagy az állam által nyújtott direkt viszontbiztosítási garancia, amelyet a magán-viszontbiztosítási piacnál kedvezőbb feltételek mellett nyújtanak, ami vagy a viszontbiztosítás fedezetének alulértékeléséhez, vagy pedig a magánpiacon egyébként létre nem jövő kapacitás mesterséges kialakításához vezet. |
| --- | --- |

f)

az állam általi direkt viszontbiztosítás vagy az állam által nyújtott direkt viszontbiztosítási garancia, amelyet a magán-viszontbiztosítási piacnál kedvezőbb feltételek mellett nyújtanak, ami vagy a viszontbiztosítás fedezetének alulértékeléséhez, vagy pedig a magánpiacon egyébként létre nem jövő kapacitás mesterséges kialakításához vezet.

3.3.   Az exporthitelekre nyújtott állami támogatás tilalma

Az exporthitelekre nyújtott állami támogatás tilalma

| 14. | Az állami biztosítóknál a piacképes kockázatok tekintetében keletkező, a 13. pontban felsorolt előnyök érintik a hitelbiztosítási szolgáltatások Unión belüli kereskedelmét, és ahhoz vezetnek, hogy a különböző tagállamokban eltérések alakulnak ki a piacképes kockázatokra rendelkezésre álló biztosítási fedezetekben. Ez torzítja a különböző tagállamokban a biztosítók közötti versenyt, és másodlagos hatásokat idéz elő az Unión belüli kereskedelemben, függetlenül attól, hogy az Unión kívülre irányuló vagy az Unión belüli exportról van-e szó. (13) Az említett okok miatt, ha az állami biztosítók ilyen előnyökben részesülnek a magánhitelbiztosítókhoz képest, az állami biztosítók nem biztosíthatnak piacképes kockázatokat. Ezért meg kell határozni az állami biztosítókra vonatkozó működési feltételeket annak érdekében, hogy ne tegyenek szert előnyre állami támogatásból. |
| --- | --- |

14.

Az állami biztosítóknál a piacképes kockázatok tekintetében keletkező, a 13. pontban felsorolt előnyök érintik a hitelbiztosítási szolgáltatások Unión belüli kereskedelmét, és ahhoz vezetnek, hogy a különböző tagállamokban eltérések alakulnak ki a piacképes kockázatokra rendelkezésre álló biztosítási fedezetekben. Ez torzítja a különböző tagállamokban a biztosítók közötti versenyt, és másodlagos hatásokat idéz elő az Unión belüli kereskedelemben, függetlenül attól, hogy az Unión kívülre irányuló vagy az Unión belüli exportról van-e szó. (13

| 15. | Az állami biztosítóknál keletkező előnyökből – legalábbis részben – olykor az exportőrök is részesülnek. Az ilyen előnyök torzíthatják a versenyt és a kereskedelmet, továbbá a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek. Ha azonban teljesülnek a piacképes kockázatokra nyújtott exporthitel-biztosításra vonatkozó, az e közlemény 4.3. szakaszában meghatározott feltételek, a Bizottság úgy fogja tekinteni, hogy az exportőrök nem részesültek jogtalan előnyben. |
| --- | --- |

15.

Az állami biztosítóknál keletkező előnyökből – legalábbis részben – olykor az exportőrök is részesülnek. Az ilyen előnyök torzíthatják a versenyt és a kereskedelmet, továbbá a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek. Ha azonban teljesülnek a piacképes kockázatokra nyújtott exporthitel-biztosításra vonatkozó, az e közlemény 4.3. szakaszában meghatározott feltételek, a Bizottság úgy fogja tekinteni, hogy az exportőrök nem részesültek jogtalan előnyben.

4.   Az ideiglenesen nem piacképes kockázatokra nyújtott exporthitel-biztosításra vonatkozó feltételek

Az ideiglenesen nem piacképes kockázatokra nyújtott exporthitel-biztosításra vonatkozó feltételek

4.1.   Általános elvek

Általános elvek

| 16. | A 14. pontnak megfelelően az állami biztosítók nem biztosíthatnak piacképes kockázatokat, ha a 13. pontban ismertetett módon bármilyen előnyben részesülnek a magán-hitelbiztosítókhoz képest. Amennyiben az állami biztosítók vagy leányvállalataik piacképes kockázatokat kívánnak biztosítani, ennek során biztosítani kell, hogy sem közvetlenül, sem közvetve nem részesülnek állami támogatásban. Ennek érdekében meghatározott összegű saját tőkével (biztonsági tőkét is magában foglaló szavatoló tőkével) és biztosítástechnikai tartalékkal (káringadozási tartalékkal) kell rendelkezniük, valamint be kell szerezniük a 2009/138/EK irányelvnek megfelelő engedélyt. Továbbá külön kell kezelniük és elkülönítetten kell könyvelniük a piacképes kockázatok biztosítását és a nem piacképes kockázatokra állami támogatással vagy az állam nevében nyújtott biztosításokat, amivel igazolják, hogy piacképes kockázatok biztosításához nem kapnak állami támogatást. A biztosítónak a saját számlájára biztosított üzleti tevékenységgel kapcsolatos könyvelését a 91/674/EK tanácsi irányelvvel összhangban kell végeznie (14). |
| --- | --- |

16.

A 14. pontnak megfelelően az állami biztosítók nem biztosíthatnak piacképes kockázatokat, ha a 13. pontban ismertetett módon bármilyen előnyben részesülnek a magán-hitelbiztosítókhoz képest. Amennyiben az állami biztosítók vagy leányvállalataik piacképes kockázatokat kívánnak biztosítani, ennek során biztosítani kell, hogy sem közvetlenül, sem közvetve nem részesülnek állami támogatásban. Ennek érdekében meghatározott összegű saját tőkével (biztonsági tőkét is magában foglaló szavatoló tőkével) és biztosítástechnikai tartalékkal (káringadozási tartalékkal) kell rendelkezniük, valamint be kell szerezniük a 2009/138/EK irányelvnek megfelelő engedélyt. Továbbá külön kell kezelniük és elkülönítetten kell könyvelniük a piacképes kockázatok biztosítását és a nem piacképes kockázatokra állami támogatással vagy az állam nevében nyújtott biztosításokat, amivel igazolják, hogy piacképes kockázatok biztosításához nem kapnak állami támogatást. A biztosítónak a saját számlájára biztosított üzleti tevékenységgel kapcsolatos könyvelését a 91/674/EK tanácsi irányelvvel összhangban kell végeznie (14

| 17. | Ha valamely tagállam piacképes és nem piacképes kockázatokat egyaránt felölelő magánszektorbeli viszontbiztosítási szerződésekben félként vagy más formában való részvétel révén viszontbiztosítási fedezetet nyújt egy exporthitel-biztosítónak, bizonyítania kell, hogy a megállapodások nem foglalnak magukban a 13. pont f) alpontja szerinti állami támogatást. |
| --- | --- |

17.

Ha valamely tagállam piacképes és nem piacképes kockázatokat egyaránt felölelő magánszektorbeli viszontbiztosítási szerződésekben félként vagy más formában való részvétel révén viszontbiztosítási fedezetet nyújt egy exporthitel-biztosítónak, bizonyítania kell, hogy a megállapodások nem foglalnak magukban a 13. pont f) alpontja szerinti állami támogatást.

| 18. | Az állami biztosítók az e közlemény 4. szakaszában meghatározott feltételek szerint nyújthatnak exporthitel-biztosítást ideiglenesen nem piacképes kockázatokra. |
| --- | --- |

18.

Az állami biztosítók az e közlemény 4. szakaszában meghatározott feltételek szerint nyújthatnak exporthitel-biztosítást ideiglenesen nem piacképes kockázatokra.

4.2.   Kivételek a piacképes kockázatok alkalmazási köre alól: ideiglenesen nem piacképes kockázatok

Kivételek a piacképes kockázatok alkalmazási köre alól: ideiglenesen nem piacképes kockázatok

| 19. | A piacképes kockázatok meghatározásának sérelme nélkül, a mellékletben felsorolt országokban letelepedett vevőkkel kapcsolatban bizonyos kereskedelmi vagy politikai kockázatok, vagy mindkettő, ideiglenesen nem piacképes kockázatnak minősülnek a következő esetekben:






  a) | amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy az 5.2. szakaszban ismertetettek szerint ideiglenesen töröl egy vagy több országot a piacképes kockázatú országok mellékletben szereplő jegyzékéből azért, mert az érintett országban vagy országokban a magánbiztosítási piac kapacitása nem elegendő a gazdaságilag indokolható összes kockázat fedezésére; |
| --- | --- | --- |

19.

A piacképes kockázatok meghatározásának sérelme nélkül, a mellékletben felsorolt országokban letelepedett vevőkkel kapcsolatban bizonyos kereskedelmi vagy politikai kockázatok, vagy mindkettő, ideiglenesen nem piacképes kockázatnak minősülnek a következő esetekben:

a)

amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy az 5.2. szakaszban ismertetettek szerint ideiglenesen töröl egy vagy több országot a piacképes kockázatú országok mellékletben szereplő jegyzékéből azért, mert az érintett országban vagy országokban a magánbiztosítási piac kapacitása nem elegendő a gazdaságilag indokolható összes kockázat fedezésére;

| b) | amennyiben a Bizottság az ezen közlemény 5.3. szakaszában említett tagállami bejelentés kézhezvételét követően úgy határoz, hogy a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (15) fogalommeghatározása szerint kkv-nak minősülő, és 2,5 millió EUR-t meg nem haladó éves exportárbevételű kis- és középvállalkozásoknál felmerült kockázatok a bejelentő tagállamban az exportőrök számára ideiglenesen nem piacképesek; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a Bizottság az ezen közlemény 5.3. szakaszában említett tagállami bejelentés kézhezvételét követően úgy határoz, hogy a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (15) fogalommeghatározása szerint kkv-nak minősülő, és 2,5 millió EUR-t meg nem haladó éves exportárbevételű kis- és középvállalkozásoknál felmerült kockázatok a bejelentő tagállamban az exportőrök számára ideiglenesen nem piacképesek;

15

| c) | amennyiben a Bizottság az ezen közlemény 5.3. szakaszában említett tagállami bejelentés kézhezvételét követően úgy határoz, hogy a legalább 181 napos, de két évnél rövidebb kockázatviselési idejű adóskockázati biztosítás a bejelentő tagállamban az exportőrök számára ideiglenesen nem piacképes; |
| --- | --- |

c)

amennyiben a Bizottság az ezen közlemény 5.3. szakaszában említett tagállami bejelentés kézhezvételét követően úgy határoz, hogy a legalább 181 napos, de két évnél rövidebb kockázatviselési idejű adóskockázati biztosítás a bejelentő tagállamban az exportőrök számára ideiglenesen nem piacképes;

| d) | amennyiben a Bizottság az ezen közlemény 5.4. szakaszában említett tagállami bejelentés kézhezvételét követően úgy határoz, hogy az exporthitel-biztosítási lehetőségek szűkössége miatt bizonyos kockázatok a bejelentő tagállamban az exportőrök számára ideiglenesen nem piacképesek. |
| --- | --- |

d)

amennyiben a Bizottság az ezen közlemény 5.4. szakaszában említett tagállami bejelentés kézhezvételét követően úgy határoz, hogy az exporthitel-biztosítási lehetőségek szűkössége miatt bizonyos kockázatok a bejelentő tagállamban az exportőrök számára ideiglenesen nem piacképesek.

| 20. | A belső piacon a versenytorzulások minimalizálása érdekében az állami biztosítók biztosíthatják a 19. pont alapján ideiglenesen nem piacképesnek minősülő kockázatokat, feltéve, hogy teljesítik a 4.3. szakaszban megállapított feltételeket. |
| --- | --- |

20.

A belső piacon a versenytorzulások minimalizálása érdekében az állami biztosítók biztosíthatják a 19. pont alapján ideiglenesen nem piacképesnek minősülő kockázatokat, feltéve, hogy teljesítik a 4.3. szakaszban megállapított feltételeket.

4.3.   Az ideiglenesen nem piacképes kockázatok fedezésére vonatkozó feltételek

Az ideiglenesen nem piacképes kockázatok fedezésére vonatkozó feltételek

4.3.1.   A fedezet minősége

A fedezet minősége

| 21. | Az állami biztosító által nyújtott fedezet minőségének összhangban kell állnia a piaci normákkal. Konkrétan, csak a gazdaságilag indokolható, vagyis a megalapozott biztosítási elvek alapján elfogadható kockázatok fedezhetők. A kereskedelmi és politikai kockázatok vonatkozásában a fedezeti arány legfeljebb 95 % lehet, a kárfizetési türelmi idő pedig legalább 90 nap. |
| --- | --- |

21.

Az állami biztosító által nyújtott fedezet minőségének összhangban kell állnia a piaci normákkal. Konkrétan, csak a gazdaságilag indokolható, vagyis a megalapozott biztosítási elvek alapján elfogadható kockázatok fedezhetők. A kereskedelmi és politikai kockázatok vonatkozásában a fedezeti arány legfeljebb 95 % lehet, a kárfizetési türelmi idő pedig legalább 90 nap.

4.3.2.   Biztosítási elvek

Biztosítási elvek

| 22. | A kockázatértékelés során mindig megalapozott biztosítási elveket kell alkalmazni. Ennek megfelelően a pénzügyileg kockázatos ügyletek kockázata nem fedezhető államilag támogatott programokból. Ezen elvekre tekintettel a kockázatelfogadási feltételeknek egyértelműeknek kell lenniük. Már létező üzleti kapcsolat esetében az exportőrnek kedvező kereskedelmi vagy fizetési tapasztalatokkal, vagy mindkettővel kell rendelkeznie. A vevőnek tiszta kártörténettel kell rendelkeznie, a vevői nemfizetés valószínűségének, valamint belső vagy külső hitelminősítésének is elfogadhatónak kell lennie. |
| --- | --- |

22.

A kockázatértékelés során mindig megalapozott biztosítási elveket kell alkalmazni. Ennek megfelelően a pénzügyileg kockázatos ügyletek kockázata nem fedezhető államilag támogatott programokból. Ezen elvekre tekintettel a kockázatelfogadási feltételeknek egyértelműeknek kell lenniük. Már létező üzleti kapcsolat esetében az exportőrnek kedvező kereskedelmi vagy fizetési tapasztalatokkal, vagy mindkettővel kell rendelkeznie. A vevőnek tiszta kártörténettel kell rendelkeznie, a vevői nemfizetés valószínűségének, valamint belső vagy külső hitelminősítésének is elfogadhatónak kell lennie.

4.3.3.   Megfelelő árazás

Megfelelő árazás

| 23. | Az exporthitel-biztosítási szerződés szerinti kockázatviselést megfelelő biztosítási díjjal kell ellentételezni. A magán-hitelbiztosítók kiszorításának minimálisra csökkentése érdekében az államilag támogatott programok keretében az átlagos biztosítási díjaknak a magán-hitelbiztosítók által hasonló kockázatokra felszámított átlagos biztosítási díjaknál magasabbnak kell lenniük. E követelmény révén az állami beavatkozás fokozatosan megszüntethető, mert a magasabb díjak biztosítják, hogy amint a piaci feltételek engedik, az exportőrök visszatérjenek a magán-hitelbiztosítókhoz, és a kockázat újra piacképes lesz. |
| --- | --- |

23.

Az exporthitel-biztosítási szerződés szerinti kockázatviselést megfelelő biztosítási díjjal kell ellentételezni. A magán-hitelbiztosítók kiszorításának minimálisra csökkentése érdekében az államilag támogatott programok keretében az átlagos biztosítási díjaknak a magán-hitelbiztosítók által hasonló kockázatokra felszámított átlagos biztosítási díjaknál magasabbnak kell lenniük. E követelmény révén az állami beavatkozás fokozatosan megszüntethető, mert a magasabb díjak biztosítják, hogy amint a piaci feltételek engedik, az exportőrök visszatérjenek a magán-hitelbiztosítókhoz, és a kockázat újra piacképes lesz.

| 24. | Az árazás akkor megfelelő, ha az egyes vevőkockázati kategóriához (16) tartozó minimális éves kockázati díjnak (17) (mentesülési díj) megfelelő díjat az alábbi táblázat szerint számítják fel. A mentesülési díj akkor nem kerül alkalmazásra, ha a tagállam bizonyítja, hogy alkalmazása a szóban forgó kockázatra vonatkozóan nem megfelelő. A teljesforgalom-biztosítás esetében a kockázatkategóriának a biztosítás által fedezett vevők kockázata átlagának kell megfelelni.






  Kockázati kategória | Minimális éves kockázati díj
   (18) (a biztosított volumen %-a) |
| --- | --- | --- |
| Kiváló (19) | 0,2 –0,4 |
| Jó (20) | 0,41 –0,9 |
| Kielégítő (21) | 0,91 –2,3 |
| Gyenge (22) | 2,31 –4,5 |

24.

Az árazás akkor megfelelő, ha az egyes vevőkockázati kategóriához (16

17

Kockázati kategória

Minimális éves kockázati díj
   (18) (a biztosított volumen %-a)

Minimális éves kockázati díj

18

Kiváló (19)

19

0,2 –0,4

Jó (20)

20

0,41 –0,9

Kielégítő (21)

21

0,91 –2,3

Gyenge (22)

22

2,31 –4,5

| 25. | Az együttbiztosítás, a kvóta-viszontbiztosítás és a kiegészítő biztosítás vonatkozásában az árazás kizárólag akkor minősül megfelelőnek, ha a felszámított díj a magán-hitelbiztosító nyújtotta (eredeti) fedezetre vonatkozó díjhoz képest legalább 30 %-kal magasabb. |
| --- | --- |

25.

Az együttbiztosítás, a kvóta-viszontbiztosítás és a kiegészítő biztosítás vonatkozásában az árazás kizárólag akkor minősül megfelelőnek, ha a felszámított díj a magán-hitelbiztosító nyújtotta (eredeti) fedezetre vonatkozó díjhoz képest legalább 30 %-kal magasabb.

| 26. | A szerződés futamidejétől függetlenül a kockázati díjhoz kezelési költséget kell hozzáadni, hogy az árazást megfelelőnek lehessen tekinteni. |
| --- | --- |

26.

A szerződés futamidejétől függetlenül a kockázati díjhoz kezelési költséget kell hozzáadni, hogy az árazást megfelelőnek lehessen tekinteni.

4.3.4.   Átláthatóság és jelentéstétel

Átláthatóság és jelentéstétel

| 27. | A tagállamok a 19. pont alapján ideiglenesen nem piacképesnek minősülő kockázatokra létrehozott programokat valamennyi alkalmazandó feltétellel együtt kötelesek közzétenni az állami biztosítók honlapján. |
| --- | --- |

27.

A tagállamok a 19. pont alapján ideiglenesen nem piacképesnek minősülő kockázatokra létrehozott programokat valamennyi alkalmazandó feltétellel együtt kötelesek közzétenni az állami biztosítók honlapján.

| 28. | Éves jelentéseket kell benyújtaniuk a Bizottságnak azokról a kockázatokról, amelyeket a 19. pont értelmében ideiglenesen nem piacképesnek tekintenek, és amelyeket állami biztosítók fedeznek. Ezt legkésőbb a beavatkozást követő év július 31-ig kell megtenniük. |
| --- | --- |

28.

Éves jelentéseket kell benyújtaniuk a Bizottságnak azokról a kockázatokról, amelyeket a 19. pont értelmében ideiglenesen nem piacképesnek tekintenek, és amelyeket állami biztosítók fedeznek. Ezt legkésőbb a beavatkozást követő év július 31-ig kell megtenniük.

| 29. | A jelentésnek minden egyes programra vonatkozóan tartalmaznia kell a következő információkat:






  a) | a hitellimitek teljes összege; |
| --- | --- | --- |

29.

A jelentésnek minden egyes programra vonatkozóan tartalmaznia kell a következő információkat:

a)

a hitellimitek teljes összege;

| b) | a biztosított árbevétel; |
| --- | --- |

b)

a biztosított árbevétel;

| c) | felszámított díjak; |
| --- | --- |

c)

felszámított díjak;

| d) | a nyilvántartott és kifizetett igények; |
| --- | --- |

d)

a nyilvántartott és kifizetett igények;

| e) | a megtérített összegek; |
| --- | --- |

e)

a megtérített összegek;

| f) | a program adminisztratív költségei. |
| --- | --- |

f)

a program adminisztratív költségei.

| 30. | Az információt táblázat formájában kell benyújtani, amely lehetővé teszi az adatok keresését, kivonatolását, letöltését és könnyű internetes közzétételét, például CSV vagy XML formátumban. A jelentéseket a tagállamok közzéteszik az állami biztosítók honlapjain. |
| --- | --- |

30.

Az információt táblázat formájában kell benyújtani, amely lehetővé teszi az adatok keresését, kivonatolását, letöltését és könnyű internetes közzétételét, például CSV vagy XML formátumban. A jelentéseket a tagállamok közzéteszik az állami biztosítók honlapjain.

5.   Eljárási szabályok

Eljárási szabályok

5.1.   Általános elvek

Általános elvek

| 31. | Az állami biztosítók a 19. pont a) alpontjában felsorolt kockázatokat a 4.3. szakaszban meghatározott feltételekkel biztosíthatják. Ezeket az eseteket nem kell bejelenteni a Bizottságnak. |
| --- | --- |

31.

Az állami biztosítók a 19. pont a) alpontjában felsorolt kockázatokat a 4.3. szakaszban meghatározott feltételekkel biztosíthatják. Ezeket az eseteket nem kell bejelenteni a Bizottságnak.

| 32. | A 19. pont b), c) és d) alpontjában felsorolt kockázatokat az állami biztosítók a 4.3. szakaszban meghatározott feltételekkel, valamint a Bizottságnak történő bejelentést és a Bizottság általi jóváhagyást követően biztosíthatják. |
| --- | --- |

32.

A 19. pont b), c) és d) alpontjában felsorolt kockázatokat az állami biztosítók a 4.3. szakaszban meghatározott feltételekkel, valamint a Bizottságnak történő bejelentést és a Bizottság általi jóváhagyást követően biztosíthatják.

| 33. | A 4.3. szakaszban meghatározott feltételek valamelyikének nemteljesülése nem jelenti automatikusan az exporthitel-biztosítási vagy biztosítási program tilalmazottságát. Amennyiben egy tagállam el kíván térni a 4.3. szakaszban említett feltételek valamelyikétől, illetve bármilyen kétség merül fel azt illetően, hogy a tervezett exporthitel-biztosítási program teljesíti-e az e közleményben – konkrétan a 4. szakaszban – meghatározott feltételeket, akkor a programot be kell jelentenie a Bizottságnak. |
| --- | --- |

33.

A 4.3. szakaszban meghatározott feltételek valamelyikének nemteljesülése nem jelenti automatikusan az exporthitel-biztosítási vagy biztosítási program tilalmazottságát. Amennyiben egy tagállam el kíván térni a 4.3. szakaszban említett feltételek valamelyikétől, illetve bármilyen kétség merül fel azt illetően, hogy a tervezett exporthitel-biztosítási program teljesíti-e az e közleményben – konkrétan a 4. szakaszban – meghatározott feltételeket, akkor a programot be kell jelentenie a Bizottságnak.

| 34. | Az állami támogatási szabályok szerinti elemzés nem minősíti az adott intézkedésnek a Szerződés egyéb rendelkezéseivel való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

34.

Az állami támogatási szabályok szerinti elemzés nem minősíti az adott intézkedésnek a Szerződés egyéb rendelkezéseivel való összeegyeztethetőségét.

5.2.   A piacképes kockázatú országok jegyzékének módosítása

A piacképes kockázatú országok jegyzékének módosítása

| 35. | Annak meghatározásakor, hogy a magánkapacitás elégtelensége indokolja-e, hogy az országot a 19. pont a) alpontja értelmében ideiglenesen töröljék a piacképes kockázatú országok jegyzékéből, a Bizottság az alábbi, fontossági sorrendben felsorolt tényezőket veszi figyelembe:






  a) | a magán-hitelbiztosítási kapacitás szűkülése: például egy nagy hitelbiztosító azon döntése, hogy nem nyújt fedezetet az érintett országban a vevőkockázatokra, a teljes biztosított összeg jelentős csökkenése vagy 6 hónapos időszakon belül az adott országra vonatkozó elfogadási arány jelentős csökkenése; |
| --- | --- | --- |

35.

Annak meghatározásakor, hogy a magánkapacitás elégtelensége indokolja-e, hogy az országot a 19. pont a) alpontja értelmében ideiglenesen töröljék a piacképes kockázatú országok jegyzékéből, a Bizottság az alábbi, fontossági sorrendben felsorolt tényezőket veszi figyelembe:

a)

a magán-hitelbiztosítási kapacitás szűkülése: például egy nagy hitelbiztosító azon döntése, hogy nem nyújt fedezetet az érintett országban a vevőkockázatokra, a teljes biztosított összeg jelentős csökkenése vagy 6 hónapos időszakon belül az adott országra vonatkozó elfogadási arány jelentős csökkenése;

| b) | az állami szektor minősítésének romlása: különösen a hitelminősítés hirtelen változásai 6 hónapos időszakon belül, például független hitelminősítő intézetek általi többszöri leminősítés, vagy a CDS-felárak nagymértékű emelkedése; |
| --- | --- |

b)

az állami szektor minősítésének romlása: különösen a hitelminősítés hirtelen változásai 6 hónapos időszakon belül, például független hitelminősítő intézetek általi többszöri leminősítés, vagy a CDS-felárak nagymértékű emelkedése;

| c) | a vállalati szektor teljesítményének romlása: különösen az érintett országban a fizetésképtelen vállalkozások számának ugrásszerű emelkedése 6 hónapos időszakon belül. |
| --- | --- |

c)

a vállalati szektor teljesítményének romlása: különösen az érintett országban a fizetésképtelen vállalkozások számának ugrásszerű emelkedése 6 hónapos időszakon belül.

| 36. | A Bizottság legalább három tagállam írásbeli kérésére vagy saját kezdeményezésére felülvizsgálhatja a piacképes kockázatú országok mellékletben szereplő jegyzékét abban az esetben, ha a piaci kapacitás már nem elegendő a gazdaságilag indokolható összes kockázat fedezésére. |
| --- | --- |

36.

A Bizottság legalább három tagállam írásbeli kérésére vagy saját kezdeményezésére felülvizsgálhatja a piacképes kockázatú országok mellékletben szereplő jegyzékét abban az esetben, ha a piaci kapacitás már nem elegendő a gazdaságilag indokolható összes kockázat fedezésére.

| 37. | Amennyiben a Bizottság módosítani kívánja a piacképes kockázatú országok jegyzékét, konzultációt fog folytatni, valamint információt fog kérni a tagállamoktól, a magán-hitelbiztosítóktól és az érdekelt felektől. A konzultáció bejelentését, illetve a kért információk természetére vonatkozó tájékoztatást a Bizottság honlapján teszik közzé. A konzultációs időszak általában véve 20 munkanapnál nem lesz hosszabb. Amennyiben az összegyűjtött információk alapján a Bizottság úgy dönt, hogy módosítja a piacképes kockázatú országok jegyzékét, ezt a döntést a honlapján közzéteszi. |
| --- | --- |

37.

Amennyiben a Bizottság módosítani kívánja a piacképes kockázatú országok jegyzékét, konzultációt fog folytatni, valamint információt fog kérni a tagállamoktól, a magán-hitelbiztosítóktól és az érdekelt felektől. A konzultáció bejelentését, illetve a kért információk természetére vonatkozó tájékoztatást a Bizottság honlapján teszik közzé. A konzultációs időszak általában véve 20 munkanapnál nem lesz hosszabb. Amennyiben az összegyűjtött információk alapján a Bizottság úgy dönt, hogy módosítja a piacképes kockázatú országok jegyzékét, ezt a döntést a honlapján közzéteszi.

| 38. | Egy országnak a piacképes kockázatú országok jegyzékéből történő ideiglenes törlése elvileg legalább 12 hónapig érvényes. Az ideiglenesen törölt országra vonatkozó, ezen időszak alatt aláírásra kerülő biztosítási szerződések az ideiglenes törlés lejáratának időpontját követően legfeljebb 180 napig maradhatnak hatályban. Ezen időpontot követően új biztosítási szerződést nem lehet kötni. Három hónappal az ideiglenes törlés időtartamának lejárta előtt a Bizottság megvizsgálja, hogy meghosszabbítja-e az érintett ország jegyzékből való törlését. Amennyiben a Bizottság a 35. pontban meghatározott tényezőket figyelembe véve arra a megállapításra jut, hogy a piaci kapacitás még mindig nem elegendő a gazdaságilag indokolható összes kockázat fedezésére, úgy a 37. pontban foglaltaknak megfelelően meghosszabbíthatja az érintett ország jegyzékből történt ideiglenes törlését. |
| --- | --- |

38.

Egy országnak a piacképes kockázatú országok jegyzékéből történő ideiglenes törlése elvileg legalább 12 hónapig érvényes. Az ideiglenesen törölt országra vonatkozó, ezen időszak alatt aláírásra kerülő biztosítási szerződések az ideiglenes törlés lejáratának időpontját követően legfeljebb 180 napig maradhatnak hatályban. Ezen időpontot követően új biztosítási szerződést nem lehet kötni. Három hónappal az ideiglenes törlés időtartamának lejárta előtt a Bizottság megvizsgálja, hogy meghosszabbítja-e az érintett ország jegyzékből való törlését. Amennyiben a Bizottság a 35. pontban meghatározott tényezőket figyelembe véve arra a megállapításra jut, hogy a piaci kapacitás még mindig nem elegendő a gazdaságilag indokolható összes kockázat fedezésére, úgy a 37. pontban foglaltaknak megfelelően meghosszabbíthatja az érintett ország jegyzékből történt ideiglenes törlését.

5.3.   Bejelentési kötelezettség a 19. pont b) és c) alpontjában említett, ideiglenesen nem piacképes kockázatok esetében

Bejelentési kötelezettség a 19. pont b) és c) alpontjában említett, ideiglenesen nem piacképes kockázatok esetében

| 39. | A Bizottság számára jelenleg rendelkezésre álló bizonyítékok arra utalnak, hogy a 19. pont b) és c) alpontjában meghatározott kockázatok tekintetében piaci hiányosság áll fenn, és ebből következően azok a kockázatok nem piacképesek. Szem előtt kell tartani azonban, hogy nem minden tagállamban van fedezeti hiány, valamint a helyzet idővel változhat, mivel a magánszektor érdekeltté válhat e piaci szegmensben. Állami beavatkozás csak olyan kockázatokra engedélyezhető, amelyeket a piac egyébként nem biztosítana. |
| --- | --- |

39.

A Bizottság számára jelenleg rendelkezésre álló bizonyítékok arra utalnak, hogy a 19. pont b) és c) alpontjában meghatározott kockázatok tekintetében piaci hiányosság áll fenn, és ebből következően azok a kockázatok nem piacképesek. Szem előtt kell tartani azonban, hogy nem minden tagállamban van fedezeti hiány, valamint a helyzet idővel változhat, mivel a magánszektor érdekeltté válhat e piaci szegmensben. Állami beavatkozás csak olyan kockázatokra engedélyezhető, amelyeket a piac egyébként nem biztosítana.

| 40. | Ezen okok miatt, ha egy tagállam az e közlemény 19. pontja b) vagy c) alpontjában meghatározott kockázatokat fedezni kívánja, azt a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerint be kell jelentenie a Bizottságnak. A bejelentésben bizonyítania kell, hogy kapcsolatba lépett a tagállamban működő fő hitelbiztosítókkal és hitelügynökökkel (23), és lehetőséget nyújtott számukra annak bizonyítására, hogy a tagállamban rendelkezésre áll a szóban forgó kockázatra vonatkozó fedezet. A Bizottság a kockázatokat az „ideiglenesen nem piacképes” kategóriába sorolja, amennyiben az érintett hitelbiztosítók és hitelügynökök a tagállamtól érkezett kérés kézhezvételétől számított 30 napon belül nem nyújtják be a tagállam által fedezni kívánt kockázattípusokra vonatkozó biztosítási feltételekkel és biztosított volumenekkel kapcsolatos információkat a tagállamnak vagy a Bizottságnak, illetve ha a benyújtott információk nem bizonyítják, hogy a szóban forgó kockázatra vonatkozó fedezet rendelkezésre áll a szóban forgó tagállamban. |
| --- | --- |

40.

Ezen okok miatt, ha egy tagállam az e közlemény 19. pontja b) vagy c) alpontjában meghatározott kockázatokat fedezni kívánja, azt a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerint be kell jelentenie a Bizottságnak. A bejelentésben bizonyítania kell, hogy kapcsolatba lépett a tagállamban működő fő hitelbiztosítókkal és hitelügynökökkel (23

5.4.   Bejelentési kötelezettség egyéb esetekben

Bejelentési kötelezettség egyéb esetekben

| 41. | A 19. pont d) alpontjában meghatározott kockázatokra vonatkozóan az érintett tagállamnak bizonyítania kell a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottságnak benyújtott bejelentésében, hogy az adott tagállamban a magánbiztosítási piacon keletkezett kínálati sokk miatt nem áll rendelkezésre fedezet az exportőrök számára, elsősorban azért, mert egy nagy hitelbiztosító kivonult az érintett országból, vagy más tagállamokhoz viszonyítva csökkent a kapacitás, illetve szűkült a termékskála. |
| --- | --- |

41.

A 19. pont d) alpontjában meghatározott kockázatokra vonatkozóan az érintett tagállamnak bizonyítania kell a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottságnak benyújtott bejelentésében, hogy az adott tagállamban a magánbiztosítási piacon keletkezett kínálati sokk miatt nem áll rendelkezésre fedezet az exportőrök számára, elsősorban azért, mert egy nagy hitelbiztosító kivonult az érintett országból, vagy más tagállamokhoz viszonyítva csökkent a kapacitás, illetve szűkült a termékskála.

6.   Az alkalmazás kezdete és időtartama

Az alkalmazás kezdete és időtartama

| 42. | A Bizottság 2022. január 1-jétől fogja alkalmazni az e közleményben meghatározott elveket, kivéve a mellékletben szereplő országok jegyzékét, amelyet 2022. április 1-jétől kell alkalmazni. 2022. március 31-ig a Bizottság ideiglenesen nem tekinti piacképesnek az összes országba irányuló exportokhoz kapcsolódó valamennyi kereskedelmi és politikai kockázatot, összhangban a gazdaságnak a jelenlegi Covid19-járvánnyal összefüggésben való támogatása céljából állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret (24) 33. pontjában és az ideiglenes keret 6. módosításáról szóló C(2021) 8442 bizottsági közlemény 62. pontjában meghatározott ideiglenes mentességgel. A Bizottság határozhat úgy, hogy ezt a közleményt bármikor kiigazítja, ha az versenypolitikával összefüggő okokból vagy más uniós szakpolitikák és nemzetközi kötelezettségvállalások figyelembevétele érdekében szükséges. |
| --- | --- |

42.

A Bizottság 2022. január 1-jétől fogja alkalmazni az e közleményben meghatározott elveket, kivéve a mellékletben szereplő országok jegyzékét, amelyet 2022. április 1-jétől kell alkalmazni. 2022. március 31-ig a Bizottság ideiglenesen nem tekinti piacképesnek az összes országba irányuló exportokhoz kapcsolódó valamennyi kereskedelmi és politikai kockázatot, összhangban a gazdaságnak a jelenlegi Covid19-járvánnyal összefüggésben való támogatása céljából állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret (24

---

(1)  
  HL C 281., 1997.9.17., 4. o.

1

(2)  
  HL C 217., 2001.8.2., 2. o.

2

(3)  
  HL C 307., 2004.12.11., 12. o.

3

(4)  
  HL C 325., 2005.12.22., 22. o.

4

(5)  
  HL C 329., 2010.12.7., 6. o.

5

(6)  
  HL C 392., 2012.12.19., 1. o.

6

(7)  A 2012. évi közlemény 18. pontjának a) alpontját és 5.2. szakaszát a 2012. évi közlemény elfogadásának időpontjától kellett alkalmazni.

7

(8)  
  HL C 398., 2012.12.22., 6. o.
  HL C 372., 2013.12.19., 1. o.; HL C 28., 2015.1.28., 1. o.; HL C 215., 2015.7.1., 1. o.; HL C 244., 2016.7.5., 1. o.; HL C 206., 2017.6.30., 1. o.; HL C 225., 2018.6.28., 1. o.; HL C 457., 2018.12.19., 9. o.; HL C 401., 2019.11.27., 3. o.; HL C 101I., 2020.3.28., 1. o.; HL C 340I., 2020.10.13., 1. o.; HL C 34., 2021.2.1., 6. o.

8

(9)  
  HL C 457., 2018.12.19., 9. o.

9

(10)  
  HL C 224., 2020.7.8., 2. o.

10

(11)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum – Az állami támogatások korszerűsítését célzó 2012. évi csomag, a vasutakról szóló iránymutatások és a rövid lejáratú exporthitel-biztosítás célravezetőségi vizsgálata, 2020.10.30., SWD(2020) 257 final.

11

– Az állami támogatások korszerűsítését célzó 2012. évi csomag, a vasutakról szóló iránymutatások és a rövid lejáratú exporthitel-biztosítás célravezetőségi vizsgálata

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).

12

(13)  A C-142/87. sz., Belga Királyság kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítéletében a Bíróság kifejtette, hogy nemcsak az Unión belüli, hanem az Unión kívülre irányuló exportra nyújtott támogatás is befolyásolhatja az Unión belüli versenyt és kereskedelmet. Mindkét műveletfajtát exporthitel-biztosítók biztosítják, következésképpen a nekik nyújtott támogatás érintheti az Unión belüli versenyt és kereskedelmet.

13

Belga Királyság kontra az Európai Közösségek Bizottsága

(14)  A Tanács 91/674/EK irányelve (1991. december 19.) a biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról (HL L 374., 1991.12.31., 7. o.).

14

(15)  A Bizottság 2003/361/EK ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmának meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

15

(16)  A vevőkockázati kategóriák hitelminősítéseken alapulnak. A minősítést nem szükséges meghatározott hitelminősítő intézettől beszerezni, nemzeti minősítő rendszerek vagy bankok által használt minősítő rendszerek is elfogadhatóak. Nyilvános minősítéssel nem rendelkező cégek esetében megbízható információkon alapuló minősítés is alkalmazható.

16

(17)  Az egyes vonatkozó kockázatkategóriák tekintetében a mentesülési díj tartománya az egyéves CDS-felárak alapján került megállapításra, amely a három fő hitelminősítő intézetnek (Standard & Poor’s, Moody’s és Fitch) a 2007–2011-es évekre vonatkozó minősítéseit magában foglaló összetett minősítésen alapul, feltételezve, hogy a rövid lejáratú exporthitel-biztosítások átlagos visszafizetési rátája 40 %. Tekintettel arra, hogy a kockázati díjak időben nem állandók, a tartományhatárokat később hézagmentesen egymáshoz illesztették.

17

(18)  Egy 30 napos biztosítási szerződésre vonatkozó mentesülés az éves kockázati díj 12-vel való elosztásával kapható meg.

18

(19)  A kiváló kockázatkategóriába a Standard & Poor’s hitelminősítése szerinti AAA, AA+, AA, AA–, A+, A, A– minősítésnek megfelelő kockázatok tartoznak.

19

(20)  A jó kockázatkategóriába a Standard & Poor’s hitelminősítése szerinti BBB+, BBB vagy BBB– minősítésnek megfelelő kockázatok tartoznak.

20

(21)  A kielégítő kockázatkategóriába a Standard & Poor’s hitelminősítése szerinti BB+, BB vagy BB– minősítésnek megfelelő kockázatok tartoznak.

21

(22)  A gyenge kockázatkategóriába a Standard & Poor’s hitelminősítése szerinti B+, B vagy B– minősítésnek megfelelő kockázatok tartoznak.

22

(23)  A megkeresett hitelbiztosítóknak és hitelügynököknek mind az általuk kínált termékek tekintetében (például adóskockázatokra szakosodott szolgáltatók), mind pedig a piaci részesedés (például az együttes piaci részesedésük legalább 50 %) tekintetében reprezentatívnak kell lenniük.

23

(24)  A Bizottság közleménye – A gazdaságnak a jelenlegi Covid19-járvánnyal összefüggésben történő támogatását célzó állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret, C(2020)1863, 2020.3.19. (HL C 91. I, 2020.3.20., 1. o.), melyet a következő bizottsági közlemények módosítottak: C(2020) 2215 (HL C 112I., 2020.4.4., 1. o.), C(2020) 3156 (HL C 164., 2020.5.13., 3. o.), C(2020) 4509 (HL C 218., 2020.7.2., 3. o.), C(2020) 7127 (HL C 340I, 2020.10.13., 1. o.), C(2021) 564 (HL C 34., 2021.2.1., 6. o.) és C(2021) 8442 (HL C 473., 2021.11.24., 1. o.). Az ideiglenes keretszabály 6. módosításáról szóló C(2021) 8442 bizottsági közlemény 24–27. és 62. pontja további információkkal szolgál az ideiglenes mentességről.

24

---

MELLÉKLET

A piacképes kockázatú országok jegyzéke

| Belgium | Ciprus | Szlovákia |
| --- | --- | --- |
| Bulgária | Lettország | Finnország |
| Csehország | Litvánia | Svédország |
| Dánia | Luxemburg | Ausztrália |
| Németország | Magyarország | Kanada |
| Észtország | Málta | Izland |
| Írország | Hollandia | Japán |
| Görögország | Ausztria | Új-Zéland |
| Spanyolország | Lengyelország | Norvégia |
| Franciaország | Portugália | Svájc |
| Horvátország | Románia | Egyesült Királyság |
| Olaszország | Szlovénia | Amerikai Egyesült Államok |

Belgium

Ciprus

Szlovákia

Bulgária

Lettország

Finnország

Csehország

Litvánia

Svédország

Dánia

Luxemburg

Ausztrália

Németország

Magyarország

Kanada

Észtország

Málta

Izland

Írország

Hollandia

Japán

Görögország

Ausztria

Új-Zéland

Spanyolország

Lengyelország

Norvégia

Franciaország

Portugália

Svájc

Horvátország

Románia

Egyesült Királyság

Olaszország

Szlovénia

Amerikai Egyesült Államok

---