# Úradný vestník L 152/2022

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 152 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 653. júna 2022 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 152

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 653. júna 2022

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/868 z 30. mája 2022 o európskej správe údajov a o zmene nariadenia (EÚ) 2018/1724 (akt o správe údajov) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 z 30. mája 2022 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 715/2009, (EÚ) 2019/942 a (EÚ) 2019/943 a smernice 2009/73/ES a (EÚ) 2019/944 a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 347/2013 | 45 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/870 z 30. mája 2022 o dočasných opatreniach na liberalizáciu obchodu, ktorými sa dopĺňajú obchodné koncesie uplatniteľné na ukrajinské výrobky podľa Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej | 103 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/871 z 30. mája 2022, ktorým sa mení rozhodnutie Rady 2003/17/ES, pokiaľ ide o obdobie jeho uplatňovania a o rovnocennosť terénnych inšpekcií uskutočňovaných v Bolívii na množiteľskom poraste pre produkciu osiva obilnín a na množiteľskom poraste pre produkciu osiva olejnín a priadnych rastlín a o rovnocennosť osiva obilnín a osiva olejnín a priadnych rastlín vyprodukovaných v Bolívii (
  1
  ) | 109 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/868 z 30. mája 2022 o európskej správe údajov a o zmene nariadenia (EÚ) 2018/1724 (akt o správe údajov) (
  1
  )

1

1

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 z 30. mája 2022 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 715/2009, (EÚ) 2019/942 a (EÚ) 2019/943 a smernice 2009/73/ES a (EÚ) 2019/944 a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 347/2013

45

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/870 z 30. mája 2022 o dočasných opatreniach na liberalizáciu obchodu, ktorými sa dopĺňajú obchodné koncesie uplatniteľné na ukrajinské výrobky podľa Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej

103

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/871 z 30. mája 2022, ktorým sa mení rozhodnutie Rady 2003/17/ES, pokiaľ ide o obdobie jeho uplatňovania a o rovnocennosť terénnych inšpekcií uskutočňovaných v Bolívii na množiteľskom poraste pre produkciu osiva obilnín a na množiteľskom poraste pre produkciu osiva olejnín a priadnych rastlín a o rovnocennosť osiva obilnín a osiva olejnín a priadnych rastlín vyprodukovaných v Bolívii (
  1
  )

1

109

| | | II   Nelegislatívne akty |
| --- | --- | --- |
| | | MEDZINÁRODNÉ DOHODY |
| | * | Informácia o nadobudnutí platnosti Dohody medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou, ktorou sa mení Dohoda medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie | 112 |
| | | NARIADENIA |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/872 z 1. júna 2022, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 288/2014, pokiaľ ide o zmeny vzoru operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti a vzoru programov spolupráce v rámci cieľa Európska územná spolupráca v súvislosti s Kohéznymi opatreniami na podporu utečencov v Európe (CARE) | 113 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/873 z 2. júna 2022, ktorým sa tristotridsiaty prvýkrát mení nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným s organizáciami ISIL (Dá'iš) a al-Káida | 184 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2022/874 z 1. júna 2022 o podmienkach autorizácie biocídneho výrobku s obsahom N-(trichlórmetylsulfanyl)ftalimidu (folpetu), ktoré postúpilo Holandsko v súlade s článkom 36 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 528/2012
  [oznámené pod číslom C(2022) 3465]

   (
  1
  ) | 187 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2022/875 z 1. júna 2022 o určitých dočasných núdzových opatreniach v súvislosti s africkým morom ošípaných v Taliansku
  [oznámené pod číslom C(2022) 3727]

   (
  1
  ) | 190 |

II   Nelegislatívne akty

MEDZINÁRODNÉ DOHODY

*

Informácia o nadobudnutí platnosti Dohody medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou, ktorou sa mení Dohoda medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie

112

NARIADENIA

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/872 z 1. júna 2022, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 288/2014, pokiaľ ide o zmeny vzoru operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti a vzoru programov spolupráce v rámci cieľa Európska územná spolupráca v súvislosti s Kohéznymi opatreniami na podporu utečencov v Európe (CARE)

113

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/873 z 2. júna 2022, ktorým sa tristotridsiaty prvýkrát mení nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným s organizáciami ISIL (Dá'iš) a al-Káida

184

ROZHODNUTIA

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2022/874 z 1. júna 2022 o podmienkach autorizácie biocídneho výrobku s obsahom N-(trichlórmetylsulfanyl)ftalimidu (folpetu), ktoré postúpilo Holandsko v súlade s článkom 36 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 528/2012
  [oznámené pod číslom C(2022) 3465]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2022) 3465]

1

187

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2022/875 z 1. júna 2022 o určitých dočasných núdzových opatreniach v súvislosti s africkým morom ošípaných v Taliansku
  [oznámené pod číslom C(2022) 3727]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2022) 3727]

1

190

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

NARIADENIA

| 3.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 152/1

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2022/868

z 30. mája 2022

o európskej správe údajov a o zmene nariadenia (EÚ) 2018/1724 (akt o správe údajov)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

| (1) | Zmluvou o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa stanovuje vytvorenie vnútorného trhu a ustanovenie systému, ktorý zabezpečí, aby na vnútornom trhu nedochádzalo k narušeniu hospodárskej súťaže. K dosiahnutiu uvedených cieľov by malo prispieť stanovenie spoločných pravidiel a postupov v členských štátoch, pokiaľ ide o vývoj rámca správy údajov, pričom sa v plnej miere musia dodržiavať základné práva. Malo by sa ním tiež zaručiť posilnenie otvorenej strategickej autonómie Únie a zároveň by sa ním mal podporiť voľný medzinárodný tok údajov. |
| --- | --- |

(1)

Zmluvou o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa stanovuje vytvorenie vnútorného trhu a ustanovenie systému, ktorý zabezpečí, aby na vnútornom trhu nedochádzalo k narušeniu hospodárskej súťaže. K dosiahnutiu uvedených cieľov by malo prispieť stanovenie spoločných pravidiel a postupov v členských štátoch, pokiaľ ide o vývoj rámca správy údajov, pričom sa v plnej miere musia dodržiavať základné práva. Malo by sa ním tiež zaručiť posilnenie otvorenej strategickej autonómie Únie a zároveň by sa ním mal podporiť voľný medzinárodný tok údajov.

| (2) | Digitálne technológie v poslednom desaťročí transformovali hospodárstvo a spoločnosť a ovplyvnili všetky segmenty činnosti a každodenného života. Stredobodom uvedenej transformácie sú údaje: inovácia založená na údajoch prinesie občanom Únie aj hospodárstvu obrovské výhody, napríklad zlepšením a personalizáciou medicíny, poskytnutím novej mobility a prispením k oznámeniu Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode. S cieľom zabezpečiť, aby hospodárstvo založené na údajoch bolo inkluzívne pre všetkých občanov Únie, sa osobitná pozornosť musí venovať preklenovaniu digitálnej priepasti, posilneniu účasti žien na dátovom hospodárstve a podpore špičkových európskych odborných znalostí v odvetví technológie. Dátové hospodárstvo musí byť vybudované tak, aby podnikom, najmä mikropodnikom a malým a stredným podnikom (ďalej len „MSP“) vymedzeným v prílohe k odporúčaniu Komisie 2003/361/ES (3), a startupom umožnilo prosperovať a zabezpečilo neutralitu prístupu k údajom a prenosnosť údajov a interoperabilitu, a pritom zabránilo efektu odkázanosti na určitého dodávateľa technológie. Komisia vo svojom oznámení z 19. februára 2020 o Európskej dátovej stratégii (ďalej len „Európska dátová stratégia“) opísala víziu spoločného európskeho dátového priestoru ako vnútorného trhu s údajmi, na ktorom by sa údaje mohli používať v súlade s príslušným právom bez ohľadu na ich fyzické miesto uloženia v Únii, a ktorý okrem iného môže mať kľúčový význam pre rýchly vývoj technológií umelej inteligencie.
  Komisia tiež vyzvala na voľný a bezpečný tok údajov s tretími krajinami, s výhradou výnimiek a obmedzení z dôvodov verejnej bezpečnosti, verejného poriadku a iných legitímnych cieľov verejnej politiky Únie v súlade s medzinárodnými záväzkami, vrátane základných práv. S cieľom zaviesť uvedenú víziu do praxe navrhla Komisia vytvorenie spoločných sektorových európskych dátových priestorov na zdieľanie a združovanie údajov. V Európskej dátovej stratégii sa navrhlo, že takéto spoločné európske dátové priestory by mohli pokrývať oblasti ako zdravie, mobilita, výroba, finančné služby, energetika alebo poľnohospodárstvo alebo kombináciu takýchto oblastí, napríklad energetika a klíma, ako aj tematické oblasti ako Európska zelená dohoda alebo európske dátové priestory pre verejnú správu alebo zručnosti. Spoločné európske dátové priestory by mali umožňovať, aby údaje boli vyhľadateľné, prístupné, interoperabilné a opakovane použiteľné (ďalej len „zásady správy údajov FAIR“) a zároveň zaistiť vysokú úroveň kybernetickej bezpečnosti. Ak v dátovom hospodárstve existujú rovnaké podmienky, podniky súťažia v kvalite služieb, a nie v množstve údajov, nad ktorými majú kontrolu. Na účely navrhnutia, vytvorenia a udržiavania rovnakých podmienok v dátovom hospodárstve je potrebná riadna správa, na ktorej sa musia zúčastňovať, a byť v nej zastúpené, príslušné zainteresované strany spoločného európskeho dátového priestoru. |
| --- | --- |

(2)

Digitálne technológie v poslednom desaťročí transformovali hospodárstvo a spoločnosť a ovplyvnili všetky segmenty činnosti a každodenného života. Stredobodom uvedenej transformácie sú údaje: inovácia založená na údajoch prinesie občanom Únie aj hospodárstvu obrovské výhody, napríklad zlepšením a personalizáciou medicíny, poskytnutím novej mobility a prispením k oznámeniu Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode. S cieľom zabezpečiť, aby hospodárstvo založené na údajoch bolo inkluzívne pre všetkých občanov Únie, sa osobitná pozornosť musí venovať preklenovaniu digitálnej priepasti, posilneniu účasti žien na dátovom hospodárstve a podpore špičkových európskych odborných znalostí v odvetví technológie. Dátové hospodárstvo musí byť vybudované tak, aby podnikom, najmä mikropodnikom a malým a stredným podnikom (ďalej len „MSP“) vymedzeným v prílohe k odporúčaniu Komisie 2003/361/ES (3), a startupom umožnilo prosperovať a zabezpečilo neutralitu prístupu k údajom a prenosnosť údajov a interoperabilitu, a pritom zabránilo efektu odkázanosti na určitého dodávateľa technológie. Komisia vo svojom oznámení z 19. februára 2020 o Európskej dátovej stratégii (ďalej len „Európska dátová stratégia“) opísala víziu spoločného európskeho dátového priestoru ako vnútorného trhu s údajmi, na ktorom by sa údaje mohli používať v súlade s príslušným právom bez ohľadu na ich fyzické miesto uloženia v Únii, a ktorý okrem iného môže mať kľúčový význam pre rýchly vývoj technológií umelej inteligencie.

Komisia tiež vyzvala na voľný a bezpečný tok údajov s tretími krajinami, s výhradou výnimiek a obmedzení z dôvodov verejnej bezpečnosti, verejného poriadku a iných legitímnych cieľov verejnej politiky Únie v súlade s medzinárodnými záväzkami, vrátane základných práv. S cieľom zaviesť uvedenú víziu do praxe navrhla Komisia vytvorenie spoločných sektorových európskych dátových priestorov na zdieľanie a združovanie údajov. V Európskej dátovej stratégii sa navrhlo, že takéto spoločné európske dátové priestory by mohli pokrývať oblasti ako zdravie, mobilita, výroba, finančné služby, energetika alebo poľnohospodárstvo alebo kombináciu takýchto oblastí, napríklad energetika a klíma, ako aj tematické oblasti ako Európska zelená dohoda alebo európske dátové priestory pre verejnú správu alebo zručnosti. Spoločné európske dátové priestory by mali umožňovať, aby údaje boli vyhľadateľné, prístupné, interoperabilné a opakovane použiteľné (ďalej len „zásady správy údajov FAIR“) a zároveň zaistiť vysokú úroveň kybernetickej bezpečnosti. Ak v dátovom hospodárstve existujú rovnaké podmienky, podniky súťažia v kvalite služieb, a nie v množstve údajov, nad ktorými majú kontrolu. Na účely navrhnutia, vytvorenia a udržiavania rovnakých podmienok v dátovom hospodárstve je potrebná riadna správa, na ktorej sa musia zúčastňovať, a byť v nej zastúpené, príslušné zainteresované strany spoločného európskeho dátového priestoru.

| (3) | Podmienky zdieľania údajov na vnútornom trhu je potrebné zlepšiť vytvorením harmonizovaného rámca výmeny údajov a stanovením určitých základných požiadaviek na správu údajov, pričom osobitnú pozornosť je potrebné venovať uľahčeniu spolupráce medzi členskými štátmi. Cieľom tohto nariadenia by mal byť ďalší rozvoj vnútorného digitálneho trhu bez hraníc a dôveryhodnej a bezpečnej dátovej spoločnosti a hospodárstva, ktoré sú zamerané na človeka. V rámci odvetvového práve Únie možno prijímať, upravovať a navrhovať nové vzájomne sa dopĺňajúce prvky v závislosti od osobitostí daného odvetvia, ako napríklad pri plánovanom práve Únie o európskom priestore pre údaje týkajúce sa zdravia alebo o prístupe k údajom o vozidlách. Navyše niektoré hospodárske odvetvia sú už upravené odvetvovým právom Únie, ktoré obsahuje pravidlá týkajúce sa cezhraničného alebo celoúnijného zdieľania údajov alebo prístupu k nim, napríklad smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ (4) v kontexte európskeho priestoru pre údaje týkajúce sa zdravia a príslušnými legislatívnymi aktmi v oblasti dopravy, ako sú nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1239 (5) a (EÚ) 2020/1056 (6) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/40/EÚ (7) v kontexte európskeho dátového priestoru pre mobilitu.
  Týmto nariadením by preto nemali byť dotknuté nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (8), (EÚ) 2018/858 (9) a (EÚ) 2018/1807 (10), ani smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES (11), 2001/29/ES (12), 2004/48/ES (13), 2007/2/ES (14), 2010/40/EÚ, (EÚ) 2015/849 (15), (EÚ) 2016/943 (16), (EÚ) 2017/1132 (17), (EÚ) 2019/790 (18) a (EÚ) 2019/1024 (19) a ani žiadne iné odvetvové právo Únie, ktoré upravuje prístup k údajom a ich opakované použitie. Týmto nariadením by nemali byť dotknuté právo Únie a vnútroštátne právo týkajúce sa prístupu k údajom a ich používaní na účely prevencie, vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania trestných činov alebo výkonu trestných sankcií, ani medzinárodná spolupráca v tejto súvislosti.
  Týmto nariadením by nemali byť dotknuté právomoci členských štátov, pokiaľ ide o ich činnosti týkajúce sa verejnej bezpečnosti, obrany a národnej bezpečnosti. Toto nariadenia by sa nemalo vzťahovať na opakované použitie údajov chránených z takýchto dôvodov, ktoré sú v držbe subjektov verejného sektora, vrátane údajov pochádzajúcich z postupov verejného obstarávania, na ktoré sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/81/ES (20). Mal by sa zaviesť horizontálny režim pre opakované použitie určitých kategórií chránených údajov v držbe subjektov verejného sektora, poskytovanie služieb sprostredkovania údajov a služieb založených na dátovom altruizme v Únii. Osobitné charakteristiky rôznych odvetví si môžu vyžadovať navrhnutie odvetvových systémov založených na údajov, ktoré budú vychádzať z požiadaviek tohto nariadenia. Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov, ktorí spĺňajú požiadavky stanovené v tomto nariadení, by mali mať možnosť používať označenie „poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov uznaný v Únii“. Právnické osoby, ktoré chcú podporovať ciele všeobecného záujmu sprístupňovaním objemných relevantných údajov na základe dátového altruizmu a ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v tomto nariadení, by mali mať možnosť zaregistrovať sa a používať označenie „organizácia dátového altruizmu uznaná v Únii“. Ak sa v niektorom odvetvovom práve Únie alebo vnútroštátnom odvetvovom práve vyžaduje, aby subjekty verejného sektora, takíto poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov alebo takéto právnické osoby (uznané organizácie dátového altruizmu) spĺňali osobitné dodatočné technické, administratívne alebo organizačné požiadavky vrátane používania režimov udeľovania oprávnení alebo certifikácie, mali by sa uplatňovať aj uvedené ustanovenia tohto odvetvového práva Únie alebo vnútroštátneho odvetvového práva. |
| --- | --- |

(3)

Podmienky zdieľania údajov na vnútornom trhu je potrebné zlepšiť vytvorením harmonizovaného rámca výmeny údajov a stanovením určitých základných požiadaviek na správu údajov, pričom osobitnú pozornosť je potrebné venovať uľahčeniu spolupráce medzi členskými štátmi. Cieľom tohto nariadenia by mal byť ďalší rozvoj vnútorného digitálneho trhu bez hraníc a dôveryhodnej a bezpečnej dátovej spoločnosti a hospodárstva, ktoré sú zamerané na človeka. V rámci odvetvového práve Únie možno prijímať, upravovať a navrhovať nové vzájomne sa dopĺňajúce prvky v závislosti od osobitostí daného odvetvia, ako napríklad pri plánovanom práve Únie o európskom priestore pre údaje týkajúce sa zdravia alebo o prístupe k údajom o vozidlách. Navyše niektoré hospodárske odvetvia sú už upravené odvetvovým právom Únie, ktoré obsahuje pravidlá týkajúce sa cezhraničného alebo celoúnijného zdieľania údajov alebo prístupu k nim, napríklad smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ (4) v kontexte európskeho priestoru pre údaje týkajúce sa zdravia a príslušnými legislatívnymi aktmi v oblasti dopravy, ako sú nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1239 (5) a (EÚ) 2020/1056 (6) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/40/EÚ (7) v kontexte európskeho dátového priestoru pre mobilitu.

Týmto nariadením by preto nemali byť dotknuté nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (8), (EÚ) 2018/858 (9) a (EÚ) 2018/1807 (10), ani smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES (11), 2001/29/ES (12), 2004/48/ES (13), 2007/2/ES (14), 2010/40/EÚ, (EÚ) 2015/849 (15), (EÚ) 2016/943 (16), (EÚ) 2017/1132 (17), (EÚ) 2019/790 (18) a (EÚ) 2019/1024 (19) a ani žiadne iné odvetvové právo Únie, ktoré upravuje prístup k údajom a ich opakované použitie. Týmto nariadením by nemali byť dotknuté právo Únie a vnútroštátne právo týkajúce sa prístupu k údajom a ich používaní na účely prevencie, vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania trestných činov alebo výkonu trestných sankcií, ani medzinárodná spolupráca v tejto súvislosti.

Týmto nariadením by nemali byť dotknuté právomoci členských štátov, pokiaľ ide o ich činnosti týkajúce sa verejnej bezpečnosti, obrany a národnej bezpečnosti. Toto nariadenia by sa nemalo vzťahovať na opakované použitie údajov chránených z takýchto dôvodov, ktoré sú v držbe subjektov verejného sektora, vrátane údajov pochádzajúcich z postupov verejného obstarávania, na ktoré sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/81/ES (20). Mal by sa zaviesť horizontálny režim pre opakované použitie určitých kategórií chránených údajov v držbe subjektov verejného sektora, poskytovanie služieb sprostredkovania údajov a služieb založených na dátovom altruizme v Únii. Osobitné charakteristiky rôznych odvetví si môžu vyžadovať navrhnutie odvetvových systémov založených na údajov, ktoré budú vychádzať z požiadaviek tohto nariadenia. Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov, ktorí spĺňajú požiadavky stanovené v tomto nariadení, by mali mať možnosť používať označenie „poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov uznaný v Únii“. Právnické osoby, ktoré chcú podporovať ciele všeobecného záujmu sprístupňovaním objemných relevantných údajov na základe dátového altruizmu a ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v tomto nariadení, by mali mať možnosť zaregistrovať sa a používať označenie „organizácia dátového altruizmu uznaná v Únii“. Ak sa v niektorom odvetvovom práve Únie alebo vnútroštátnom odvetvovom práve vyžaduje, aby subjekty verejného sektora, takíto poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov alebo takéto právnické osoby (uznané organizácie dátového altruizmu) spĺňali osobitné dodatočné technické, administratívne alebo organizačné požiadavky vrátane používania režimov udeľovania oprávnení alebo certifikácie, mali by sa uplatňovať aj uvedené ustanovenia tohto odvetvového práva Únie alebo vnútroštátneho odvetvového práva.

| (4) | Týmto nariadením by nemali byť dotknuté nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (21)a (EÚ) 2018/1725 (22), smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES (23) a (EÚ) 2016/680 (24) a zodpovedajúce ustanovenia vnútroštátneho práva, a to aj ak sú osobné údaje a iné ako osobné údaje v súbore údajov neoddeliteľne prepojené. Toto nariadenie by sa predovšetkým nemalo vykladať tak, že vytvára nový právny základ pre spracúvanie osobných údajov pre ktorúkoľvek z regulovaných činností, alebo že mení požiadavky na informácie stanovené v nariadení (EÚ) 2016/679. Vykonávanie tohto nariadenia by nemalo brániť cezhraničným prenosom údajov v súlade s kapitolou V nariadenia (EÚ) 2016/679. V prípade konfliktu medzi týmto nariadením a právom Únie v oblasti ochrany osobných údajov alebo vnútroštátnym právom prijatým v súlade s takýmto právom Únie má prednosť príslušné právo Únie alebo vnútroštátne právo v oblasti ochrany osobných údajov. Malo by sa umožniť považovať orgány pre ochranu údajov za príslušné orgány podľa tohto nariadenia. Ak iné orgány konajú ako príslušné orgány podľa tohto nariadenia, mali by tak konať bez toho, aby boli dotknuté právomoci a príslušnosť orgánov pre ochranu osobných údajov v oblasti dohľadu podľa nariadenia (EÚ) 2016/679. |
| --- | --- |

(4)

Týmto nariadením by nemali byť dotknuté nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (21)a (EÚ) 2018/1725 (22), smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES (23) a (EÚ) 2016/680 (24) a zodpovedajúce ustanovenia vnútroštátneho práva, a to aj ak sú osobné údaje a iné ako osobné údaje v súbore údajov neoddeliteľne prepojené. Toto nariadenie by sa predovšetkým nemalo vykladať tak, že vytvára nový právny základ pre spracúvanie osobných údajov pre ktorúkoľvek z regulovaných činností, alebo že mení požiadavky na informácie stanovené v nariadení (EÚ) 2016/679. Vykonávanie tohto nariadenia by nemalo brániť cezhraničným prenosom údajov v súlade s kapitolou V nariadenia (EÚ) 2016/679. V prípade konfliktu medzi týmto nariadením a právom Únie v oblasti ochrany osobných údajov alebo vnútroštátnym právom prijatým v súlade s takýmto právom Únie má prednosť príslušné právo Únie alebo vnútroštátne právo v oblasti ochrany osobných údajov. Malo by sa umožniť považovať orgány pre ochranu údajov za príslušné orgány podľa tohto nariadenia. Ak iné orgány konajú ako príslušné orgány podľa tohto nariadenia, mali by tak konať bez toho, aby boli dotknuté právomoci a príslušnosť orgánov pre ochranu osobných údajov v oblasti dohľadu podľa nariadenia (EÚ) 2016/679.

| (5) | Opatrenia na úrovni Únie sú potrebné na zvýšenie dôvery v zdieľanie údajov vytvorením vhodných mechanizmov na kontrolu zo strany dotknutých osôb a držiteľov údajov týkajúcu sa údajov, ktoré s nimi súvisia, a s cieľom riešiť ďalšie prekážky dobre fungujúceho a konkurencieschopného hospodárstva založeného na údajoch. Uvedenými opatreniami by nemali byť dotknuté povinnosti a záväzky podľa medzinárodných obchodných dohôd, ktoré uzavrela Únia. Celoúniový rámec riadenia by mal mať za cieľ budovanie dôvery medzi fyzickými osobami a podnikmi v súvislosti s prístupom k údajom, ich kontrolu, zdieľanie, používanie a opakované použitie, najmä vytvorením vhodných mechanizmov pre dotknuté osoby, aby poznali a zmysluplne uplatňovali svoje práva, ako aj pokiaľ ide o opakované použitie určitých druhov údajov v držbe subjektov verejného sektora, poskytovanie služieb poskytovateľmi služieb sprostredkovania údajov dotknutým osobám, držiteľom údajov a používateľom údajov, ako aj získavanie a spracúvanie údajov, ktoré fyzické a právnické osoby sprístupnili na altruistické účely. Dôveru môže pomôcť zvýšiť najmä väčšia transparentnosť, pokiaľ ide o účel používania údajov a podmienky, za ktorých podniky uchovávajú údaje. |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia na úrovni Únie sú potrebné na zvýšenie dôvery v zdieľanie údajov vytvorením vhodných mechanizmov na kontrolu zo strany dotknutých osôb a držiteľov údajov týkajúcu sa údajov, ktoré s nimi súvisia, a s cieľom riešiť ďalšie prekážky dobre fungujúceho a konkurencieschopného hospodárstva založeného na údajoch. Uvedenými opatreniami by nemali byť dotknuté povinnosti a záväzky podľa medzinárodných obchodných dohôd, ktoré uzavrela Únia. Celoúniový rámec riadenia by mal mať za cieľ budovanie dôvery medzi fyzickými osobami a podnikmi v súvislosti s prístupom k údajom, ich kontrolu, zdieľanie, používanie a opakované použitie, najmä vytvorením vhodných mechanizmov pre dotknuté osoby, aby poznali a zmysluplne uplatňovali svoje práva, ako aj pokiaľ ide o opakované použitie určitých druhov údajov v držbe subjektov verejného sektora, poskytovanie služieb poskytovateľmi služieb sprostredkovania údajov dotknutým osobám, držiteľom údajov a používateľom údajov, ako aj získavanie a spracúvanie údajov, ktoré fyzické a právnické osoby sprístupnili na altruistické účely. Dôveru môže pomôcť zvýšiť najmä väčšia transparentnosť, pokiaľ ide o účel používania údajov a podmienky, za ktorých podniky uchovávajú údaje.

| (6) | Myšlienka, že údaje, ktoré vytvorili alebo získali subjekty verejného sektora alebo iné subjekty z peňazí verejných rozpočtov, by mali slúžiť spoločnosti, je súčasťou politiky Únie už dlho. Smernica (EÚ) 2019/1024 a odvetvové právo Únie zabezpečujú, aby subjekty verejného sektora jednoducho sprístupňovali viac údajov, ktoré produkujú, na použitie a opakované použitie. Určité kategórie údajov, ako sú komerčne dôverné údaje, údaje podliehajúce štatistickej dôvernosti a údaje chránené právami duševného vlastníctva tretích strán vrátane obchodného tajomstva a osobných údajov, sa však vo verejných databázach často nesprístupňujú, a to ani na výskumné alebo inovačné činnosti vo verejnom záujme, napriek tomu, že je takéto sprístupnenie možné v súlade s príslušným právom Únie, najmä nariadením (EÚ) 2016/679 a so smernicami 2002/58/ES a (EÚ) 2016/680,. Vzhľadom na citlivosť takýchto údajov sa pred ich sprístupnením musia splniť určité technické a právne procesné požiadavky, najmä aby sa zabezpečilo dodržiavanie práv iných subjektov v súvislosti s takýmito údajmi, alebo aby sa obmedzil negatívny vplyv na základné práva, zásadu nediskriminácie a ochranu údajov. Splnenie takýchto požiadaviek si zvyčajne vyžaduje mnoho času a vedomostí. Viedlo to k nedostatočnému používaniu takýchto údajov. Hoci niektoré členské štáty stanovujú štruktúry, procesy alebo právne predpisy na uľahčenie uvedeného druhu opakovaného použitia, nedeje sa to v celej Únii. Na uľahčenie používania údajov pre európsky výskum a inováciu súkromnými a verejnými subjektmi sú v celej Únii potrebné jasné podmienky prístupu k takýmto údajom a ich používania. |
| --- | --- |

(6)

Myšlienka, že údaje, ktoré vytvorili alebo získali subjekty verejného sektora alebo iné subjekty z peňazí verejných rozpočtov, by mali slúžiť spoločnosti, je súčasťou politiky Únie už dlho. Smernica (EÚ) 2019/1024 a odvetvové právo Únie zabezpečujú, aby subjekty verejného sektora jednoducho sprístupňovali viac údajov, ktoré produkujú, na použitie a opakované použitie. Určité kategórie údajov, ako sú komerčne dôverné údaje, údaje podliehajúce štatistickej dôvernosti a údaje chránené právami duševného vlastníctva tretích strán vrátane obchodného tajomstva a osobných údajov, sa však vo verejných databázach často nesprístupňujú, a to ani na výskumné alebo inovačné činnosti vo verejnom záujme, napriek tomu, že je takéto sprístupnenie možné v súlade s príslušným právom Únie, najmä nariadením (EÚ) 2016/679 a so smernicami 2002/58/ES a (EÚ) 2016/680,. Vzhľadom na citlivosť takýchto údajov sa pred ich sprístupnením musia splniť určité technické a právne procesné požiadavky, najmä aby sa zabezpečilo dodržiavanie práv iných subjektov v súvislosti s takýmito údajmi, alebo aby sa obmedzil negatívny vplyv na základné práva, zásadu nediskriminácie a ochranu údajov. Splnenie takýchto požiadaviek si zvyčajne vyžaduje mnoho času a vedomostí. Viedlo to k nedostatočnému používaniu takýchto údajov. Hoci niektoré členské štáty stanovujú štruktúry, procesy alebo právne predpisy na uľahčenie uvedeného druhu opakovaného použitia, nedeje sa to v celej Únii. Na uľahčenie používania údajov pre európsky výskum a inováciu súkromnými a verejnými subjektmi sú v celej Únii potrebné jasné podmienky prístupu k takýmto údajom a ich používania.

| (7) | Existujú techniky umožňujúce analýzu databáz obsahujúcich osobné údaje, ako je anonymizácia, diferenciálna ochrana súkromia, generalizácia, potláčanie a randomizácia, požívanie syntetických údajov alebo podobné metódy a iné najmodernejšie metódy ochrany súkromia, ktoré by mohli prispieť k väčšej ochrane súkromia pri spracúvaní údajov. Členské štáty by mali poskytovať podporu subjektom verejného sektora, aby sa takéto techniky využívali optimálne, čím by sa sprístupnilo čo najviac údajov na zdieľanie. Uplatňovanie takýchto techník spolu s komplexným posúdením vplyvu na ochranu údajov a ďalšími zárukami môže prispieť k väčšej bezpečnosti pri použití a opakovanom použití osobných údajov a malo by zaistiť bezpečné opakované použitie komerčne dôverných obchodných údajov na výskumné, inovačné a štatistické účely. V mnohých prípadoch uplatňovanie takýchto techník, posúdenie vplyvu a ďalšie záruky znamenajú, že údaje možno použiť a opakovane použiť iba v zabezpečenom prostredí spracúvania, ktoré poskytuje alebo ovláda subjekt verejného sektora. Na úrovni Únie existujú skúsenosti s takýmito zabezpečenými prostrediami spracúvania, ktoré sa používajú na výskum štatistických mikroúdajov na základe nariadenia Komisie (EÚ) č. 557/2013 (25). Vo všeobecnosti, pokiaľ ide o osobné údaje, by spracúvanie osobných údajov malo byť založené na jednom alebo viacerých právnych základoch spracúvania stanovených v článkoch 6 a 9 nariadenia (EÚ) 2016/679. |
| --- | --- |

(7)

Existujú techniky umožňujúce analýzu databáz obsahujúcich osobné údaje, ako je anonymizácia, diferenciálna ochrana súkromia, generalizácia, potláčanie a randomizácia, požívanie syntetických údajov alebo podobné metódy a iné najmodernejšie metódy ochrany súkromia, ktoré by mohli prispieť k väčšej ochrane súkromia pri spracúvaní údajov. Členské štáty by mali poskytovať podporu subjektom verejného sektora, aby sa takéto techniky využívali optimálne, čím by sa sprístupnilo čo najviac údajov na zdieľanie. Uplatňovanie takýchto techník spolu s komplexným posúdením vplyvu na ochranu údajov a ďalšími zárukami môže prispieť k väčšej bezpečnosti pri použití a opakovanom použití osobných údajov a malo by zaistiť bezpečné opakované použitie komerčne dôverných obchodných údajov na výskumné, inovačné a štatistické účely. V mnohých prípadoch uplatňovanie takýchto techník, posúdenie vplyvu a ďalšie záruky znamenajú, že údaje možno použiť a opakovane použiť iba v zabezpečenom prostredí spracúvania, ktoré poskytuje alebo ovláda subjekt verejného sektora. Na úrovni Únie existujú skúsenosti s takýmito zabezpečenými prostrediami spracúvania, ktoré sa používajú na výskum štatistických mikroúdajov na základe nariadenia Komisie (EÚ) č. 557/2013 (25). Vo všeobecnosti, pokiaľ ide o osobné údaje, by spracúvanie osobných údajov malo byť založené na jednom alebo viacerých právnych základoch spracúvania stanovených v článkoch 6 a 9 nariadenia (EÚ) 2016/679.

| (8) | V súlade s nariadením (EÚ) 2016/679 by sa zásady ochrany údajov nemali vzťahovať na anonymné informácie, konkrétne na informácie, ktoré sa netýkajú identifikovanej alebo identifikovateľnej fyzickej osoby, ani na osobné údaje, ktoré sa stali anonymnými takým spôsobom, že dotknutá osoba nie je alebo už nie je identifikovateľná. Opätovná identifikácia dotknutých osôb z anonymizovaných súborov údajov by sa mala zakázať. Tým by nemala byť dotknutá možnosť vykonávať výskum techník anonymizácie, najmä na účely zaistenia informačnej bezpečnosti, zlepšenia existujúcich techník anonymizácie a prispievania k celkovej spoľahlivosti anonymizácie, vykonávaných v súlade s nariadením (EÚ) 2016/679. |
| --- | --- |

(8)

V súlade s nariadením (EÚ) 2016/679 by sa zásady ochrany údajov nemali vzťahovať na anonymné informácie, konkrétne na informácie, ktoré sa netýkajú identifikovanej alebo identifikovateľnej fyzickej osoby, ani na osobné údaje, ktoré sa stali anonymnými takým spôsobom, že dotknutá osoba nie je alebo už nie je identifikovateľná. Opätovná identifikácia dotknutých osôb z anonymizovaných súborov údajov by sa mala zakázať. Tým by nemala byť dotknutá možnosť vykonávať výskum techník anonymizácie, najmä na účely zaistenia informačnej bezpečnosti, zlepšenia existujúcich techník anonymizácie a prispievania k celkovej spoľahlivosti anonymizácie, vykonávaných v súlade s nariadením (EÚ) 2016/679.

| (9) | S cieľom uľahčiť ochranu osobných údajov a dôverných údajov a urýchliť proces sprístupňovania takýchto údajov na opakované použitie podľa tohto nariadenia by členské štáty mali nabádať subjekty verejného sektora, aby vytvárali a sprístupňovali údaje v súlade so zásadou „cielenej a štandardnej otvorenosti“ uvedenej v článku 5 ods. 2 smernice (EÚ) 2019/1024 a podporovali vytváranie a obstarávanie údajov vo formátoch a štruktúrach, ktoré v tejto súvislosti umožňujú rýchlu anonymizáciu. |
| --- | --- |

(9)

S cieľom uľahčiť ochranu osobných údajov a dôverných údajov a urýchliť proces sprístupňovania takýchto údajov na opakované použitie podľa tohto nariadenia by členské štáty mali nabádať subjekty verejného sektora, aby vytvárali a sprístupňovali údaje v súlade so zásadou „cielenej a štandardnej otvorenosti“ uvedenej v článku 5 ods. 2 smernice (EÚ) 2019/1024 a podporovali vytváranie a obstarávanie údajov vo formátoch a štruktúrach, ktoré v tejto súvislosti umožňujú rýchlu anonymizáciu.

| (10) | Kategórie údajov v držbe subjektov verejného sektora, ktoré by sa mali opakovane používať podľa tohto nariadenia, nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice (EÚ) 2019/1024, z ktorého sú vyňaté údaje neprístupné z dôvodu komerčnej a štatistickej dôvernosti a údaje, ktoré sú obsiahnuté v dielach alebo v iných predmetoch ochrany, ku ktorým majú práva duševného vlastníctva tretie strany. Komerčne dôverné údaje zahŕňajú údaje chránené obchodným tajomstvom, chránený know-how a akékoľvek iné informácie, ktorých neoprávnené zverejnenie by malo vplyv na trhovú pozíciu alebo finančné zdravie podniku. Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na osobné údaje, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice (EÚ) 2019/1024, pokiaľ režim prístupu vylučuje alebo obmedzuje prístup k takýmto údajom z dôvodov ochrany údajov, súkromia a integrity fyzickej osoby, najmä podľa pravidiel ochrany údajov. Údaje, ktoré môžu obsahovať obchodné tajomstvo, by sa mali opakovane používať bez toho, aby bola dotknutá smernica (EÚ) 2016/943, ktorou sa stanovuje rámec pre zákonné získanie, využitie alebo sprístupnenie obchodného tajomstva. |
| --- | --- |

(10)

Kategórie údajov v držbe subjektov verejného sektora, ktoré by sa mali opakovane používať podľa tohto nariadenia, nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice (EÚ) 2019/1024, z ktorého sú vyňaté údaje neprístupné z dôvodu komerčnej a štatistickej dôvernosti a údaje, ktoré sú obsiahnuté v dielach alebo v iných predmetoch ochrany, ku ktorým majú práva duševného vlastníctva tretie strany. Komerčne dôverné údaje zahŕňajú údaje chránené obchodným tajomstvom, chránený know-how a akékoľvek iné informácie, ktorých neoprávnené zverejnenie by malo vplyv na trhovú pozíciu alebo finančné zdravie podniku. Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na osobné údaje, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice (EÚ) 2019/1024, pokiaľ režim prístupu vylučuje alebo obmedzuje prístup k takýmto údajom z dôvodov ochrany údajov, súkromia a integrity fyzickej osoby, najmä podľa pravidiel ochrany údajov. Údaje, ktoré môžu obsahovať obchodné tajomstvo, by sa mali opakovane používať bez toho, aby bola dotknutá smernica (EÚ) 2016/943, ktorou sa stanovuje rámec pre zákonné získanie, využitie alebo sprístupnenie obchodného tajomstva.

| (11) | Toto nariadenie by nemalo zakladať povinnosť umožniť opakované použitie údajov v držbe subjektov verejného sektora. Každý členský štát by mal mať preto najmä možnosť rozhodnúť, či sa údaje sprístupnia na opakované použitie, a to aj pokiaľ ide o účely a rozsah takéhoto prístupu. Týmto nariadením by sa mali dopĺňať a nemali by byť dotknuté konkrétnejšie povinnosti subjektov verejného sektora umožniť opakované použitie údajov stanovené v odvetvovom práve Únie alebo vnútroštátnom odvetvovom práve. Prístup verejnosti k úradným dokumentom možno považovať za verejný záujem. So zreteľom na úlohu prístupu verejnosti k úradným dokumentom a transparentnosť v demokratickej spoločnosti by týmto nariadením nemalo byť dotknuté ani právo Únie alebo vnútroštátne právo v oblasti udeľovania prístupu k úradným dokumentom a ich zverejňovania. Prístup k úradným dokumentom sa môže udeliť najmä v súlade s vnútroštátnym právom bez uloženia osobitných podmienok alebo uložením osobitných podmienok, ktoré nie sú stanovené v tomto nariadení. |
| --- | --- |

(11)

Toto nariadenie by nemalo zakladať povinnosť umožniť opakované použitie údajov v držbe subjektov verejného sektora. Každý členský štát by mal mať preto najmä možnosť rozhodnúť, či sa údaje sprístupnia na opakované použitie, a to aj pokiaľ ide o účely a rozsah takéhoto prístupu. Týmto nariadením by sa mali dopĺňať a nemali by byť dotknuté konkrétnejšie povinnosti subjektov verejného sektora umožniť opakované použitie údajov stanovené v odvetvovom práve Únie alebo vnútroštátnom odvetvovom práve. Prístup verejnosti k úradným dokumentom možno považovať za verejný záujem. So zreteľom na úlohu prístupu verejnosti k úradným dokumentom a transparentnosť v demokratickej spoločnosti by týmto nariadením nemalo byť dotknuté ani právo Únie alebo vnútroštátne právo v oblasti udeľovania prístupu k úradným dokumentom a ich zverejňovania. Prístup k úradným dokumentom sa môže udeliť najmä v súlade s vnútroštátnym právom bez uloženia osobitných podmienok alebo uložením osobitných podmienok, ktoré nie sú stanovené v tomto nariadení.

| (12) | Režim opakovaného použitia stanovený v tomto nariadení by sa mal vzťahovať na údaje, ktorých poskytovanie je súčasťou verejných úloh dotknutých subjektov verejného sektora v zmysle zákona alebo iných záväzných pravidiel členských štátov. V prípade neexistencie takýto pravidiel by sa verejné úlohy mali vymedziť v súlade s bežnou správnou praxou v členských štátoch, pričom rozsah týchto verejných úloh má byť transparentný a podliehať preskúmaniu. Verejné úlohy by sa mohli vymedziť všeobecne alebo individuálne pre jednotlivé subjekty verejného sektora. Keďže verejné podniky nespadajú do vymedzenia pojmu „subjekt verejného sektora“, na údaje v držbe verejných podnikov by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať. Na údaje v držbe kultúrnych inštitúcií, ako sú knižnice, archívy a múzeá, ako aj orchestre, opery, balety a divadlá, a vzdelávacích inštitúcií, by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať, keďže diela a iné dokumenty, ktoré sú v ich držbe, sú prevažne chránené právami duševného vlastníctva tretích strán. Organizácie vykonávajúce výskum a organizácie financujúce výskum by tiež mohli byť organizované ako subjekty verejného sektora alebo verejnoprávne inštitúcie.
  Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na takéto hybridné organizácie len vo vzťahu k nim ako organizáciám vykonávajúcim výskum. Ak má organizácia vykonávajúca výskum v držbe údaje ako súčasť osobitného verejno-súkromného združenia s organizáciami súkromného sektora alebo inými subjektmi verejného sektora, verejnoprávnymi inštitúciami alebo hybridnými organizáciami vykonávajúcimi výskum, to znamená organizovanými buď ako subjekty verejného sektora alebo verejné podniky, ktorých hlavným účelom je vykonávanie výskumu, toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať ani na tieto údaje. V relevantných prípadoch by členské štáty mali mať možnosť uplatňovať toto nariadenie na verejné podniky alebo súkromné podniky, ktoré vykonávajú povinnosti verejného sektora alebo poskytujú služby všeobecného záujmu. Výmena údajov medzi subjektmi verejného sektora v Únii alebo medzi subjektmi verejného sektora v Únii a subjektmi verejného sektora v tretích krajinách alebo medzinárodnými organizáciami výlučne pri plnení ich verejných úloh, ako aj výmena údajov medzi výskumníkmi na nekomerčné účely vedeckého výskumu, by nemala podliehať ustanoveniam tohto nariadenia týkajúcim sa opakovaného použitia určitých kategórií chránených údajov v držbe subjektov verejného sektora. |
| --- | --- |

(12)

Režim opakovaného použitia stanovený v tomto nariadení by sa mal vzťahovať na údaje, ktorých poskytovanie je súčasťou verejných úloh dotknutých subjektov verejného sektora v zmysle zákona alebo iných záväzných pravidiel členských štátov. V prípade neexistencie takýto pravidiel by sa verejné úlohy mali vymedziť v súlade s bežnou správnou praxou v členských štátoch, pričom rozsah týchto verejných úloh má byť transparentný a podliehať preskúmaniu. Verejné úlohy by sa mohli vymedziť všeobecne alebo individuálne pre jednotlivé subjekty verejného sektora. Keďže verejné podniky nespadajú do vymedzenia pojmu „subjekt verejného sektora“, na údaje v držbe verejných podnikov by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať. Na údaje v držbe kultúrnych inštitúcií, ako sú knižnice, archívy a múzeá, ako aj orchestre, opery, balety a divadlá, a vzdelávacích inštitúcií, by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať, keďže diela a iné dokumenty, ktoré sú v ich držbe, sú prevažne chránené právami duševného vlastníctva tretích strán. Organizácie vykonávajúce výskum a organizácie financujúce výskum by tiež mohli byť organizované ako subjekty verejného sektora alebo verejnoprávne inštitúcie.

Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na takéto hybridné organizácie len vo vzťahu k nim ako organizáciám vykonávajúcim výskum. Ak má organizácia vykonávajúca výskum v držbe údaje ako súčasť osobitného verejno-súkromného združenia s organizáciami súkromného sektora alebo inými subjektmi verejného sektora, verejnoprávnymi inštitúciami alebo hybridnými organizáciami vykonávajúcimi výskum, to znamená organizovanými buď ako subjekty verejného sektora alebo verejné podniky, ktorých hlavným účelom je vykonávanie výskumu, toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať ani na tieto údaje. V relevantných prípadoch by členské štáty mali mať možnosť uplatňovať toto nariadenie na verejné podniky alebo súkromné podniky, ktoré vykonávajú povinnosti verejného sektora alebo poskytujú služby všeobecného záujmu. Výmena údajov medzi subjektmi verejného sektora v Únii alebo medzi subjektmi verejného sektora v Únii a subjektmi verejného sektora v tretích krajinách alebo medzinárodnými organizáciami výlučne pri plnení ich verejných úloh, ako aj výmena údajov medzi výskumníkmi na nekomerčné účely vedeckého výskumu, by nemala podliehať ustanoveniam tohto nariadenia týkajúcim sa opakovaného použitia určitých kategórií chránených údajov v držbe subjektov verejného sektora.

| (13) | Subjekty verejného sektora by mali pri stanovovaní zásad opakovaného použitia údajov v ich držbe dodržiavať právo hospodárskej súťaže, pričom by sa mali vyhýbať uzatváraniu takých dohôd, ktorých cieľom alebo výsledkom by mohol byť vznik výhradných práv na opakované použitie určitých údajov. Takéto dohody by mali byť možné len vtedy, ak sú odôvodnené a nevyhnutné na poskytovanie služby alebo dodanie produktu vo všeobecnom záujme. Môže ísť o prípad, keď je výhradné použitie údajov jediným spôsobom, ako maximalizovať spoločenské prínosy daných údajov, napríklad ak existuje len jeden subjekt (ktorý sa špecializuje na spracúvanie konkrétneho súboru údajov) schopný poskytovať službu alebo dodávať produkt, ktoré subjektu verejného sektora umožnia poskytovať službu vo všeobecnom záujme. Takéto dohody by sa však mali uzatvárať v súlade s príslušným právom Únie a vnútroštátnym právom a mali by sa pravidelne preskúmavať na základe analýzy trhu s cieľom zistiť, či je takáto výhradnosť naďalej potrebná. Okrem toho by takéto dohody mali byť v súlade s príslušnými pravidlami o štátnej pomoci a mali by sa uzatvárať na obmedzené obdobie, ktoré by nemalo presiahnuť 12 mesiacov. S cieľom zabezpečiť transparentnosť by sa takéto výhradné dohody mali uverejňovať online, vo forme, ktorá je v súlade s príslušným právom Únie v oblasti verejného obstarávania. Ak výhradné právo na opakované použitie údajov nie je v súlade s týmto nariadením, toto výhradné právo by malo byť neplatné. |
| --- | --- |

(13)

Subjekty verejného sektora by mali pri stanovovaní zásad opakovaného použitia údajov v ich držbe dodržiavať právo hospodárskej súťaže, pričom by sa mali vyhýbať uzatváraniu takých dohôd, ktorých cieľom alebo výsledkom by mohol byť vznik výhradných práv na opakované použitie určitých údajov. Takéto dohody by mali byť možné len vtedy, ak sú odôvodnené a nevyhnutné na poskytovanie služby alebo dodanie produktu vo všeobecnom záujme. Môže ísť o prípad, keď je výhradné použitie údajov jediným spôsobom, ako maximalizovať spoločenské prínosy daných údajov, napríklad ak existuje len jeden subjekt (ktorý sa špecializuje na spracúvanie konkrétneho súboru údajov) schopný poskytovať službu alebo dodávať produkt, ktoré subjektu verejného sektora umožnia poskytovať službu vo všeobecnom záujme. Takéto dohody by sa však mali uzatvárať v súlade s príslušným právom Únie a vnútroštátnym právom a mali by sa pravidelne preskúmavať na základe analýzy trhu s cieľom zistiť, či je takáto výhradnosť naďalej potrebná. Okrem toho by takéto dohody mali byť v súlade s príslušnými pravidlami o štátnej pomoci a mali by sa uzatvárať na obmedzené obdobie, ktoré by nemalo presiahnuť 12 mesiacov. S cieľom zabezpečiť transparentnosť by sa takéto výhradné dohody mali uverejňovať online, vo forme, ktorá je v súlade s príslušným právom Únie v oblasti verejného obstarávania. Ak výhradné právo na opakované použitie údajov nie je v súlade s týmto nariadením, toto výhradné právo by malo byť neplatné.

| (14) | Zakázané výhradné dohody a iné praktiky alebo dojednania týkajúce sa opakovaného použitia údajov v držbe subjektov verejného sektora, ktorými sa výslovne neudeľujú výhradné práva, ale od ktorých možno odôvodnene očakávať, že obmedzia dostupnosť údajov na opakované použitie, a ktoré boli uzavreté alebo sa už uplatňovali pred dňom nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, by sa po skončení platnosti nemali obnovovať. Dohody na dobu neurčitú alebo dohody s dlhodobejšou platnosťou by sa mali vypovedať do 30 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(14)

Zakázané výhradné dohody a iné praktiky alebo dojednania týkajúce sa opakovaného použitia údajov v držbe subjektov verejného sektora, ktorými sa výslovne neudeľujú výhradné práva, ale od ktorých možno odôvodnene očakávať, že obmedzia dostupnosť údajov na opakované použitie, a ktoré boli uzavreté alebo sa už uplatňovali pred dňom nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, by sa po skončení platnosti nemali obnovovať. Dohody na dobu neurčitú alebo dohody s dlhodobejšou platnosťou by sa mali vypovedať do 30 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

| (15) | Týmto nariadením by sa mali stanoviť podmienky opakovaného použitia chránených údajov vzťahujúce sa na subjekty verejného sektora určené ako príslušné podľa vnútroštátneho práva udeliť alebo zamietnuť prístup na opakované použitie údajov, pričom nimi nie sú dotknuté práva alebo povinnosti týkajúce sa prístupu k takýmto údajom. Uvedené podmienky by mali byť nediskriminačné, transparentné, primerané a objektívne odôvodnené a zároveň by nemali obmedzovať hospodársku súťaž, a to s osobitným zameraním na podporovanie prístupu MSP a startupov k takýmto údajom. Podmienky opakovaného použitia by mali byť stanovené spôsobom podporujúcim vedecký výskum tak, aby sa napríklad zvýhodňovanie vedeckého výskumu spravidla považovalo za nediskriminačné. Subjekty verejného sektora, ktoré umožňujú opakované použitie, by mali mať zavedené technické prostriedky potrebné na zaistenie ochrany práv a záujmov tretích strán a mali by byť oprávnené žiadať potrebné informácie od opätovného používateľa. Podmienky opakovaného použitia údajov by sa mali obmedziť na minimum nevyhnutné na zachovanie práv a záujmov tretích strán v súvislosti s príslušnými údajmi, a na zachovanie integrity informačných technológií a komunikačných systémov subjektov verejného sektora. Subjekty verejného sektora by mali uplatňovať podmienky, ktoré najlepšie slúžia záujmom opätovného používateľa bez toho, aby neprimerane zaťažovali subjekty verejného sektora. Podmienky opakovaného použitia údajov by sa mali stanoviť s cieľom zabezpečiť účinné ochranné opatrenia v súvislosti s ochranou osobných údajov. Osobné údaje by sa mali pred prenosom anonymizovať, aby nebolo možné identifikovať dotknuté osoby a údaje obsahujúce komerčne dôverné informácie by sa mali upraviť tak, aby sa nezverejnili žiadne dôverné informácie. Ak by poskytnutie anonymizovaných alebo upravených údajov nevyhovovalo potrebám opätovného používateľa, pod podmienkou splnenia všetkých požiadaviek na vykonanie posúdenia vplyvu na ochranu údajov a konzultáciu s dozorným orgánom podľa článkov 35 a 36 nariadenia (EÚ) 2016/679 a ak riziká pre práva a záujmy dotknutých osôb sú minimálne, mohlo by sa umožniť opakované použitie údajov na mieste alebo na diaľku v zabezpečenom prostredí spracúvania.
  To by mohlo byť vhodným riešením pre opakované použitie pseudonymizovaných údajov. Na analýzu údajov v takýchto zabezpečených prostrediach spracúvania by mal dohliadať príslušný subjekt verejného sektora, aby sa chránili práva a záujmy tretích strán. Osobné údaje by sa predovšetkým mali prenášať tretej strane na opakované použitie len vtedy, ak takýto prenos umožňuje právny základ podľa práva v oblasti ochrany údajov. Iné ako osobné údaje by sa mali prenášať len vtedy, ak nie je dôvod veriť, že kombinácia súborov iných ako osobných údajov by viedla k identifikácii dotknutých osôb. To by sa malo vzťahovať aj na pseudonymizované údaje, ktoré si zachovávajú svoj status osobných údajov. V prípade opätovnej identifikácie dotknutých osôb by sa okrem povinnosti oznámiť takéto porušenie ochrany údajov dozornému orgánu a dotknutej osobe v súlade s nariadením (EÚ) 2016/679 mala uplatňovať aj povinnosť oznámiť takéto porušenie ochrany údajov subjektu verejného sektora. V relevantných prípadoch by subjekty verejného sektora mali podporovať opakované použitie údajov na základe súhlasu dotknutých osôb alebo súhlasu držiteľov údajov s opakovaným použitím ich údajov pomocou vhodných technických prostriedkov. V tejto súvislosti by mal príslušný subjekt verejného sektora vynaložiť všetko úsilie na poskytnutie pomoci potenciálnym opätovným používateľom pri získavaní takéhoto súhlasu alebo povolenia vytvorením technických mechanizmov, ktoré umožňujú zasielanie žiadostí opätovných používateľov o súhlas alebo povolenie, ak je to prakticky možné. Nemali by sa poskytovať žiadne kontaktné údaje, ktoré by opätovným používateľom umožňovali priamo kontaktovať dotknuté osoby alebo držiteľov údajov. Ak subjekt verejného sektora zasiela žiadosť o súhlas alebo povolenie, mal by zabezpečiť, aby dotknutá osoba alebo držiteľ údajov boli jasne informovaní o možnosti zamietnuť súhlas alebo povolenie. |
| --- | --- |

(15)

Týmto nariadením by sa mali stanoviť podmienky opakovaného použitia chránených údajov vzťahujúce sa na subjekty verejného sektora určené ako príslušné podľa vnútroštátneho práva udeliť alebo zamietnuť prístup na opakované použitie údajov, pričom nimi nie sú dotknuté práva alebo povinnosti týkajúce sa prístupu k takýmto údajom. Uvedené podmienky by mali byť nediskriminačné, transparentné, primerané a objektívne odôvodnené a zároveň by nemali obmedzovať hospodársku súťaž, a to s osobitným zameraním na podporovanie prístupu MSP a startupov k takýmto údajom. Podmienky opakovaného použitia by mali byť stanovené spôsobom podporujúcim vedecký výskum tak, aby sa napríklad zvýhodňovanie vedeckého výskumu spravidla považovalo za nediskriminačné. Subjekty verejného sektora, ktoré umožňujú opakované použitie, by mali mať zavedené technické prostriedky potrebné na zaistenie ochrany práv a záujmov tretích strán a mali by byť oprávnené žiadať potrebné informácie od opätovného používateľa. Podmienky opakovaného použitia údajov by sa mali obmedziť na minimum nevyhnutné na zachovanie práv a záujmov tretích strán v súvislosti s príslušnými údajmi, a na zachovanie integrity informačných technológií a komunikačných systémov subjektov verejného sektora. Subjekty verejného sektora by mali uplatňovať podmienky, ktoré najlepšie slúžia záujmom opätovného používateľa bez toho, aby neprimerane zaťažovali subjekty verejného sektora. Podmienky opakovaného použitia údajov by sa mali stanoviť s cieľom zabezpečiť účinné ochranné opatrenia v súvislosti s ochranou osobných údajov. Osobné údaje by sa mali pred prenosom anonymizovať, aby nebolo možné identifikovať dotknuté osoby a údaje obsahujúce komerčne dôverné informácie by sa mali upraviť tak, aby sa nezverejnili žiadne dôverné informácie. Ak by poskytnutie anonymizovaných alebo upravených údajov nevyhovovalo potrebám opätovného používateľa, pod podmienkou splnenia všetkých požiadaviek na vykonanie posúdenia vplyvu na ochranu údajov a konzultáciu s dozorným orgánom podľa článkov 35 a 36 nariadenia (EÚ) 2016/679 a ak riziká pre práva a záujmy dotknutých osôb sú minimálne, mohlo by sa umožniť opakované použitie údajov na mieste alebo na diaľku v zabezpečenom prostredí spracúvania.

To by mohlo byť vhodným riešením pre opakované použitie pseudonymizovaných údajov. Na analýzu údajov v takýchto zabezpečených prostrediach spracúvania by mal dohliadať príslušný subjekt verejného sektora, aby sa chránili práva a záujmy tretích strán. Osobné údaje by sa predovšetkým mali prenášať tretej strane na opakované použitie len vtedy, ak takýto prenos umožňuje právny základ podľa práva v oblasti ochrany údajov. Iné ako osobné údaje by sa mali prenášať len vtedy, ak nie je dôvod veriť, že kombinácia súborov iných ako osobných údajov by viedla k identifikácii dotknutých osôb. To by sa malo vzťahovať aj na pseudonymizované údaje, ktoré si zachovávajú svoj status osobných údajov. V prípade opätovnej identifikácie dotknutých osôb by sa okrem povinnosti oznámiť takéto porušenie ochrany údajov dozornému orgánu a dotknutej osobe v súlade s nariadením (EÚ) 2016/679 mala uplatňovať aj povinnosť oznámiť takéto porušenie ochrany údajov subjektu verejného sektora. V relevantných prípadoch by subjekty verejného sektora mali podporovať opakované použitie údajov na základe súhlasu dotknutých osôb alebo súhlasu držiteľov údajov s opakovaným použitím ich údajov pomocou vhodných technických prostriedkov. V tejto súvislosti by mal príslušný subjekt verejného sektora vynaložiť všetko úsilie na poskytnutie pomoci potenciálnym opätovným používateľom pri získavaní takéhoto súhlasu alebo povolenia vytvorením technických mechanizmov, ktoré umožňujú zasielanie žiadostí opätovných používateľov o súhlas alebo povolenie, ak je to prakticky možné. Nemali by sa poskytovať žiadne kontaktné údaje, ktoré by opätovným používateľom umožňovali priamo kontaktovať dotknuté osoby alebo držiteľov údajov. Ak subjekt verejného sektora zasiela žiadosť o súhlas alebo povolenie, mal by zabezpečiť, aby dotknutá osoba alebo držiteľ údajov boli jasne informovaní o možnosti zamietnuť súhlas alebo povolenie.

| (16) | S cieľom uľahčiť a podporiť používanie údajov v držbe subjektov verejného sektora na účely vedeckého výskumu sa subjekty verejného sektora nabádajú, aby vypracovali harmonizovaný prístup a harmonizované postupy zabezpečujúce ľahkú prístupnosť týchto údajov na účely vedeckého výskumu vo verejnom záujme. To by okrem iného mohlo znamenať vytvorenie zjednodušených administratívnych postupov, štandardizovaného formátovania údajov, informatívnych metaúdajov o výbere metodiky a možnostiach získavania údajov, ako aj štandardizovaných dátových polí, ktoré umožňujú jednoduché spojenie súborov údajov z rôznych zdrojov údajov verejného sektora, v relevantných prípadoch na účely analýzy. Cieľom uvedených postupov by mala byť podpora verejne financovaných a vytvorených údajov na účely vedeckého výskumu v súlade so zásadou „čo najotvorenejší, ale obmedzený podľa potreby“. |
| --- | --- |

(16)

S cieľom uľahčiť a podporiť používanie údajov v držbe subjektov verejného sektora na účely vedeckého výskumu sa subjekty verejného sektora nabádajú, aby vypracovali harmonizovaný prístup a harmonizované postupy zabezpečujúce ľahkú prístupnosť týchto údajov na účely vedeckého výskumu vo verejnom záujme. To by okrem iného mohlo znamenať vytvorenie zjednodušených administratívnych postupov, štandardizovaného formátovania údajov, informatívnych metaúdajov o výbere metodiky a možnostiach získavania údajov, ako aj štandardizovaných dátových polí, ktoré umožňujú jednoduché spojenie súborov údajov z rôznych zdrojov údajov verejného sektora, v relevantných prípadoch na účely analýzy. Cieľom uvedených postupov by mala byť podpora verejne financovaných a vytvorených údajov na účely vedeckého výskumu v súlade so zásadou „čo najotvorenejší, ale obmedzený podľa potreby“.

| (17) | Týmto nariadením by nemali byť dotknuté práva duševného vlastníctva tretích strán. Zároveň by toto nariadenie nemalo mať vplyv na existenciu alebo vlastníctvo práv duševného vlastníctva subjektov verejného sektora, ani by nemalo nijako obmedzovať uplatňovanie uvedených práv. Povinnosti uložené v súlade s týmto nariadením by sa mali uplatňovať, len pokiaľ sú zlučiteľné s medzinárodnými dohodami o ochrane práv duševného vlastníctva, najmä s Bernským dohovorom o ochrane literárnych a umeleckých diel (Bernský dohovor), Dohodou o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (dohoda TRIPS) a Zmluvou Svetovej organizácie duševného vlastníctva o autorskom práve (WCT), ako aj právo Únie alebo vnútroštátne právo v oblasti duševného vlastníctva. Subjekty verejného sektora by však mali uplatňovať svoje autorské práva spôsobom, ktorý uľahčuje opakované použitie. |
| --- | --- |

(17)

Týmto nariadením by nemali byť dotknuté práva duševného vlastníctva tretích strán. Zároveň by toto nariadenie nemalo mať vplyv na existenciu alebo vlastníctvo práv duševného vlastníctva subjektov verejného sektora, ani by nemalo nijako obmedzovať uplatňovanie uvedených práv. Povinnosti uložené v súlade s týmto nariadením by sa mali uplatňovať, len pokiaľ sú zlučiteľné s medzinárodnými dohodami o ochrane práv duševného vlastníctva, najmä s Bernským dohovorom o ochrane literárnych a umeleckých diel (Bernský dohovor), Dohodou o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (dohoda TRIPS) a Zmluvou Svetovej organizácie duševného vlastníctva o autorskom práve (WCT), ako aj právo Únie alebo vnútroštátne právo v oblasti duševného vlastníctva. Subjekty verejného sektora by však mali uplatňovať svoje autorské práva spôsobom, ktorý uľahčuje opakované použitie.

| (18) | Údaje, na ktoré sa vzťahujú práva duševného vlastníctva, ako aj obchodné tajomstvá by sa mali prenášať tretej strane len vtedy, ak je takýto prenos zákonný podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva, alebo ak s prenosom súhlasil nositeľ práv. Ak sú subjekty verejného sektora nositeľmi práva zostavovateľa databázy podľa článku 7 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 96/9/ES (26), nemali by si toto právo uplatňovať s cieľom zabrániť opakovanému použitiu údajov alebo takéto použitie obmedzovať nad rámec stanovený týmto nariadením. |
| --- | --- |

(18)

Údaje, na ktoré sa vzťahujú práva duševného vlastníctva, ako aj obchodné tajomstvá by sa mali prenášať tretej strane len vtedy, ak je takýto prenos zákonný podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva, alebo ak s prenosom súhlasil nositeľ práv. Ak sú subjekty verejného sektora nositeľmi práva zostavovateľa databázy podľa článku 7 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 96/9/ES (26), nemali by si toto právo uplatňovať s cieľom zabrániť opakovanému použitiu údajov alebo takéto použitie obmedzovať nad rámec stanovený týmto nariadením.

| (19) | Podniky a dotknuté osoby by mali môcť dôverovať tomu, že pri opakovanom použití určitých kategórií chránených údajov v držbe subjektov verejného sektora sa dodržia ich práva a záujmy. Mali by sa preto zaviesť dodatočné ochranné opatrenia pre situácie, keď opakované použitie takýchto údajov verejného sektora prebieha na základe spracúvania údajov mimo verejného sektora, akým je napríklad požiadavka, aby subjekty verejného sektora zabezpečili, že práva a záujmy fyzických a právnických osôb sú v plnej miere chránené, najmä pokiaľ ide o osobné údaje, komerčne citlivé údaje a práva duševného vlastníctva, vo všetkých prípadoch, a to aj vtedy, ak sa takéto údaje prenášajú do tretích krajín. Subjekty verejného sektora by nemali umožniť opakované použitie informácií, ktoré v aplikáciách elektronického zdravotníctva uchovávajú poisťovne alebo akýkoľvek iný poskytovateľ služieb na účely diskriminácie pri stanovovaní cien, keďže by to bolo v rozpore so základným právom na prístup k zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(19)

Podniky a dotknuté osoby by mali môcť dôverovať tomu, že pri opakovanom použití určitých kategórií chránených údajov v držbe subjektov verejného sektora sa dodržia ich práva a záujmy. Mali by sa preto zaviesť dodatočné ochranné opatrenia pre situácie, keď opakované použitie takýchto údajov verejného sektora prebieha na základe spracúvania údajov mimo verejného sektora, akým je napríklad požiadavka, aby subjekty verejného sektora zabezpečili, že práva a záujmy fyzických a právnických osôb sú v plnej miere chránené, najmä pokiaľ ide o osobné údaje, komerčne citlivé údaje a práva duševného vlastníctva, vo všetkých prípadoch, a to aj vtedy, ak sa takéto údaje prenášajú do tretích krajín. Subjekty verejného sektora by nemali umožniť opakované použitie informácií, ktoré v aplikáciách elektronického zdravotníctva uchovávajú poisťovne alebo akýkoľvek iný poskytovateľ služieb na účely diskriminácie pri stanovovaní cien, keďže by to bolo v rozpore so základným právom na prístup k zdravotnej starostlivosti.

| (20) | Okrem toho je na ochranu spravodlivej hospodárskej súťaže a otvoreného trhového hospodárstva mimoriadne dôležité zabezpečiť chránené údaje neosobnej povahy, najmä obchodné tajomstvá, ale aj iné ako osobné údaje, ktoré predstavujú obsah chránený právami duševného vlastníctva, pred nezákonným prístupom, ktorý môže viesť ku krádeži duševného vlastníctva alebo k priemyselnej špionáži. Na zaistenie ochrany práv alebo záujmov držiteľov údajov by malo byť možné preniesť do tretích krajín iné ako osobné údaje, ktoré sa majú chrániť pred nezákonným alebo neoprávneným prístupom v súlade s právom Únie alebo vnútroštátnym právom a ktoré majú v držbe subjekty verejného sektora, ale len vtedy, ak sa z hľadiska používania údajov poskytujú primerané záruky. Takéto primerané záruky by mali zahŕňať požiadavku, že subjekt verejného sektora prenesie chránené údaje na opätovného používateľa, len ak sa tento opätovný používateľ zmluvne zaviaže plniť povinnosti v záujme ochrany údajov. Opätovný používateľ, ktorý má v úmysle preniesť chránené údaje do tretej krajiny, by mal dodržiavať povinnosti stanovené v tomto nariadení, a to aj po prenose údajov do tretej krajiny. V záujme riadneho presadzovania takýchto povinností by mal opätovný používateľ zároveň uznať právomoc členského štátu, ktorého subjekt verejného sektora umožnil opakované použitie, na účely súdneho urovnávania sporov. |
| --- | --- |

(20)

Okrem toho je na ochranu spravodlivej hospodárskej súťaže a otvoreného trhového hospodárstva mimoriadne dôležité zabezpečiť chránené údaje neosobnej povahy, najmä obchodné tajomstvá, ale aj iné ako osobné údaje, ktoré predstavujú obsah chránený právami duševného vlastníctva, pred nezákonným prístupom, ktorý môže viesť ku krádeži duševného vlastníctva alebo k priemyselnej špionáži. Na zaistenie ochrany práv alebo záujmov držiteľov údajov by malo byť možné preniesť do tretích krajín iné ako osobné údaje, ktoré sa majú chrániť pred nezákonným alebo neoprávneným prístupom v súlade s právom Únie alebo vnútroštátnym právom a ktoré majú v držbe subjekty verejného sektora, ale len vtedy, ak sa z hľadiska používania údajov poskytujú primerané záruky. Takéto primerané záruky by mali zahŕňať požiadavku, že subjekt verejného sektora prenesie chránené údaje na opätovného používateľa, len ak sa tento opätovný používateľ zmluvne zaviaže plniť povinnosti v záujme ochrany údajov. Opätovný používateľ, ktorý má v úmysle preniesť chránené údaje do tretej krajiny, by mal dodržiavať povinnosti stanovené v tomto nariadení, a to aj po prenose údajov do tretej krajiny. V záujme riadneho presadzovania takýchto povinností by mal opätovný používateľ zároveň uznať právomoc členského štátu, ktorého subjekt verejného sektora umožnil opakované použitie, na účely súdneho urovnávania sporov.

| (21) | Primerané záruky by sa mali považovať za zavedené aj vtedy, ak sú v tretej krajine, do ktorej sa prenášajú iné ako osobné údaje, uplatnené rovnocenné opatrenia, ktoré zabezpečujú, že sa týmto údajom poskytuje úroveň ochrany podobná úrovni ochrany vyplývajúcej z práva Únie, najmä pokiaľ ide o ochranu obchodného tajomstva a práv duševného vlastníctva. Komisia by na tento účel mala mať možnosť vyhlásiť prostredníctvom vykonávacích aktov, ak je to opodstatnené významným počtom žiadostí v celej Únii týkajúcich sa opakovaného použitia iných ako osobných údajov v konkrétnych tretích krajinách, že tretia krajina poskytuje úroveň ochrany, ktorá je v zásade rovnocenná úrovni ochrany poskytovanej v Únii. Komisia by mala posúdiť potrebu takýchto vykonávacích aktov na základe informácií poskytnutých členskými štátmi prostredníctvom Európskeho dátového inovačného výboru. Takýmito vykonávacími aktmi by sa subjekty verejného sektora uistili, že opakovaným použitím údajov v držbe subjektov verejného sektora v dotknutej tretej krajine by sa neohrozila chránená povaha uvedených údajov. Pri posudzovaní úrovne ochrany poskytovanej v dotknutej tretej krajine by sa mali zohľadniť najmä príslušné všeobecné a odvetvové právo, a to aj v oblasti verejnej bezpečnosti, obrany, národnej bezpečnosti a trestného práva, pokiaľ ide o prístup k iným ako osobným údajom a ich ochranu, akýkoľvek prístup subjektov verejného sektora tejto tretej krajiny k prenášaným údajom, existencia a účinné fungovanie jedného alebo viacerých nezávislých dozorných orgánov tretej krajiny zodpovedných za zabezpečenie a presadzovanie dodržiavania právneho režimu zabezpečujúceho prístup k takýmto údajom, medzinárodné záväzky tretej krajiny z hľadiska ochrany údajov alebo iné záväzky vyplývajúce z právne záväzných dohovorov alebo nástrojov, ako aj z účasti tretej krajiny vo viacstranných alebo regionálnych systémoch.
  V kontexte prenosu iných ako osobných údajov do dotknutej tretej krajiny má osobitný význam existencia účinných právnych prostriedkov nápravy pre držiteľov údajov, subjekty verejného sektora alebo poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov v tejto tretej krajine. Takéto záruky by preto mali zahŕňať dostupnú vymožiteľnosť práva a účinné právne prostriedky nápravy. Takýmito vykonávacími aktmi by nemali byť dotknuté žiadne právne záväzky ani zmluvné dojednania, ktoré už opätovný používateľ prijal v záujme ochrany iných ako osobných údajov, najmä priemyselných údajov, ani právo subjektov verejného sektora zaviazať opätovných používateľov k dodržiavaniu podmienok opakovaného používania v súlade s týmto nariadením. |
| --- | --- |

(21)

Primerané záruky by sa mali považovať za zavedené aj vtedy, ak sú v tretej krajine, do ktorej sa prenášajú iné ako osobné údaje, uplatnené rovnocenné opatrenia, ktoré zabezpečujú, že sa týmto údajom poskytuje úroveň ochrany podobná úrovni ochrany vyplývajúcej z práva Únie, najmä pokiaľ ide o ochranu obchodného tajomstva a práv duševného vlastníctva. Komisia by na tento účel mala mať možnosť vyhlásiť prostredníctvom vykonávacích aktov, ak je to opodstatnené významným počtom žiadostí v celej Únii týkajúcich sa opakovaného použitia iných ako osobných údajov v konkrétnych tretích krajinách, že tretia krajina poskytuje úroveň ochrany, ktorá je v zásade rovnocenná úrovni ochrany poskytovanej v Únii. Komisia by mala posúdiť potrebu takýchto vykonávacích aktov na základe informácií poskytnutých členskými štátmi prostredníctvom Európskeho dátového inovačného výboru. Takýmito vykonávacími aktmi by sa subjekty verejného sektora uistili, že opakovaným použitím údajov v držbe subjektov verejného sektora v dotknutej tretej krajine by sa neohrozila chránená povaha uvedených údajov. Pri posudzovaní úrovne ochrany poskytovanej v dotknutej tretej krajine by sa mali zohľadniť najmä príslušné všeobecné a odvetvové právo, a to aj v oblasti verejnej bezpečnosti, obrany, národnej bezpečnosti a trestného práva, pokiaľ ide o prístup k iným ako osobným údajom a ich ochranu, akýkoľvek prístup subjektov verejného sektora tejto tretej krajiny k prenášaným údajom, existencia a účinné fungovanie jedného alebo viacerých nezávislých dozorných orgánov tretej krajiny zodpovedných za zabezpečenie a presadzovanie dodržiavania právneho režimu zabezpečujúceho prístup k takýmto údajom, medzinárodné záväzky tretej krajiny z hľadiska ochrany údajov alebo iné záväzky vyplývajúce z právne záväzných dohovorov alebo nástrojov, ako aj z účasti tretej krajiny vo viacstranných alebo regionálnych systémoch.

V kontexte prenosu iných ako osobných údajov do dotknutej tretej krajiny má osobitný význam existencia účinných právnych prostriedkov nápravy pre držiteľov údajov, subjekty verejného sektora alebo poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov v tejto tretej krajine. Takéto záruky by preto mali zahŕňať dostupnú vymožiteľnosť práva a účinné právne prostriedky nápravy. Takýmito vykonávacími aktmi by nemali byť dotknuté žiadne právne záväzky ani zmluvné dojednania, ktoré už opätovný používateľ prijal v záujme ochrany iných ako osobných údajov, najmä priemyselných údajov, ani právo subjektov verejného sektora zaviazať opätovných používateľov k dodržiavaniu podmienok opakovaného používania v súlade s týmto nariadením.

| (22) | Niektoré tretie krajiny prijímajú zákony, predpisy a iné právne akty, ktorých cieľom je priamy prenos alebo vládny prístup k iným ako osobným údajom v Únii, nad ktorými majú kontrolu fyzické a právnické osoby v rámci jurisdikcie členských štátov. Rozhodnutia a rozsudky súdov alebo tribunálov tretej krajiny alebo rozhodnutia správnych orgánov tretej krajiny, v ktorých sa vyžaduje takýto prenos alebo sprístupnenie iných ako osobných údajov, by mali byť vymožiteľné, ak sú založené na platnej medzinárodnej dohode, napríklad zmluve o vzájomnej právnej pomoci, medzi žiadajúcou treťou krajinou a Úniou alebo členským štátom. V niektorých prípadoch môžu nastať situácie, keď je povinnosť prenosu alebo sprístupnenia iných ako osobných údajov vyplývajúca z práva tretej krajiny v rozpore s konkurenčnou povinnosťou chrániť takéto údaje podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva, najmä pokiaľ ide o ochranu základných práv fyzickej osoby alebo základných záujmov členského štátu týkajúcich sa národnej bezpečnosti alebo obrany, ako aj ochranu komerčne citlivých údajov a ochranu práv duševného vlastníctva, vrátane zmluvných záväzkov zachovávať dôvernosť v súlade s takýmto právom. Ak takéto záležitosti neupravujú medzinárodné dohody, prenos alebo prístup k iným ako osobným údajom by sa mal umožniť predovšetkým len vtedy, ak sa overilo, že právny systém tretej krajiny vyžaduje uvedenie dôvodov a proporcionalitu rozhodnutia alebo rozsudku, že rozhodnutie alebo rozsudok má konkrétnu povahu, a že odôvodnená námietka adresáta podlieha preskúmaniu príslušným súdom alebo tribunálom tretej krajiny, ktorý má právomoc náležite zohľadniť relevantné právne záujmy poskytovateľa takýchto údajov.
  Okrem toho by subjekty verejného sektora, fyzické alebo právnické osoby, ktorým bolo udelené právo na opakované použitie údajov, poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov a uznané organizácie dátového altruizmu mali pri podpise zmluvných dohôd s inými súkromnými stranami zabezpečiť, aby prístup tretích krajín k iným ako osobným údajom držaným v Únii a prenos týchto údajov do tretích krajín bol možný len v súlade s právom Únie alebo vnútroštátnym právom príslušného členského štátu. |
| --- | --- |

(22)

Niektoré tretie krajiny prijímajú zákony, predpisy a iné právne akty, ktorých cieľom je priamy prenos alebo vládny prístup k iným ako osobným údajom v Únii, nad ktorými majú kontrolu fyzické a právnické osoby v rámci jurisdikcie členských štátov. Rozhodnutia a rozsudky súdov alebo tribunálov tretej krajiny alebo rozhodnutia správnych orgánov tretej krajiny, v ktorých sa vyžaduje takýto prenos alebo sprístupnenie iných ako osobných údajov, by mali byť vymožiteľné, ak sú založené na platnej medzinárodnej dohode, napríklad zmluve o vzájomnej právnej pomoci, medzi žiadajúcou treťou krajinou a Úniou alebo členským štátom. V niektorých prípadoch môžu nastať situácie, keď je povinnosť prenosu alebo sprístupnenia iných ako osobných údajov vyplývajúca z práva tretej krajiny v rozpore s konkurenčnou povinnosťou chrániť takéto údaje podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva, najmä pokiaľ ide o ochranu základných práv fyzickej osoby alebo základných záujmov členského štátu týkajúcich sa národnej bezpečnosti alebo obrany, ako aj ochranu komerčne citlivých údajov a ochranu práv duševného vlastníctva, vrátane zmluvných záväzkov zachovávať dôvernosť v súlade s takýmto právom. Ak takéto záležitosti neupravujú medzinárodné dohody, prenos alebo prístup k iným ako osobným údajom by sa mal umožniť predovšetkým len vtedy, ak sa overilo, že právny systém tretej krajiny vyžaduje uvedenie dôvodov a proporcionalitu rozhodnutia alebo rozsudku, že rozhodnutie alebo rozsudok má konkrétnu povahu, a že odôvodnená námietka adresáta podlieha preskúmaniu príslušným súdom alebo tribunálom tretej krajiny, ktorý má právomoc náležite zohľadniť relevantné právne záujmy poskytovateľa takýchto údajov.

Okrem toho by subjekty verejného sektora, fyzické alebo právnické osoby, ktorým bolo udelené právo na opakované použitie údajov, poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov a uznané organizácie dátového altruizmu mali pri podpise zmluvných dohôd s inými súkromnými stranami zabezpečiť, aby prístup tretích krajín k iným ako osobným údajom držaným v Únii a prenos týchto údajov do tretích krajín bol možný len v súlade s právom Únie alebo vnútroštátnym právom príslušného členského štátu.

| (23) | S cieľom posilniť dôveru v dátové hospodárstvo Únie je nevyhnutné, aby sa zaviedli záruky vo vzťahu k občanom Únie, verejnému sektoru a podnikom, ktorými sa zabezpečuje kontrola nad ich strategickými a citlivými údajmi, a aby sa dodržiavalo právo Únie, jej hodnoty a normy, okrem iného z hľadiska bezpečnosti, ochrany údajov a ochrany spotrebiteľa. Aby sa predišlo nezákonnému prístupu k iným ako osobným údajom, subjekty verejného sektora, fyzické alebo právnické osoby, ktorým bolo udelené právo na opakované použitie údajov, poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov a uznané organizácie dátového altruizmu by mali prijať všetky primerané opatrenia na zabránenie prístupu k systémom, v ktorých sa uchovávajú iné ako osobné údaje, vrátane šifrovania údajov alebo podnikových politík. Na uvedený účel by sa malo zabezpečiť, aby subjekty verejného sektora, fyzické alebo právnické osoby, ktorým bolo udelené právo na opakované použitie údajov, poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov a uznané organizácie dátového altruizmu dodržiavali na úrovni Únie všetky relevantné technické normy, kódexy správania a certifikácie. |
| --- | --- |

(23)

S cieľom posilniť dôveru v dátové hospodárstvo Únie je nevyhnutné, aby sa zaviedli záruky vo vzťahu k občanom Únie, verejnému sektoru a podnikom, ktorými sa zabezpečuje kontrola nad ich strategickými a citlivými údajmi, a aby sa dodržiavalo právo Únie, jej hodnoty a normy, okrem iného z hľadiska bezpečnosti, ochrany údajov a ochrany spotrebiteľa. Aby sa predišlo nezákonnému prístupu k iným ako osobným údajom, subjekty verejného sektora, fyzické alebo právnické osoby, ktorým bolo udelené právo na opakované použitie údajov, poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov a uznané organizácie dátového altruizmu by mali prijať všetky primerané opatrenia na zabránenie prístupu k systémom, v ktorých sa uchovávajú iné ako osobné údaje, vrátane šifrovania údajov alebo podnikových politík. Na uvedený účel by sa malo zabezpečiť, aby subjekty verejného sektora, fyzické alebo právnické osoby, ktorým bolo udelené právo na opakované použitie údajov, poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov a uznané organizácie dátového altruizmu dodržiavali na úrovni Únie všetky relevantné technické normy, kódexy správania a certifikácie.

| (24) | Na vybudovanie dôvery v mechanizmy opakovaného použitia môže byť potrebné pre určité druhy iných ako osobných údajov, ktoré môžu byť v budúcich osobitných legislatívnych aktoch Únie identifikované ako vysoko citlivé, stanoviť prísnejšie podmienky prenosu do tretích krajín, ak by takýto prenos mohol ohroziť ciele verejnej politiky Únie, v súlade s medzinárodnými záväzkami. Napríklad v zdravotníctve by sa za vysoko citlivé údaje o zdraví mohli označiť určité súbory údajov, ktoré majú k dispozícii aktéri v systéme verejného zdravotníctva, ako napríklad verejné nemocnice. Medzi ďalšie relevantné sektory patrí doprava, energetika, životné prostredie a financie. V záujme harmonizácie postupov v Únii by sa takéto typy vysoko citlivých iných ako osobných verejných údajov mali vymedziť v práve Únie, napríklad v kontexte európskeho priestoru pre údaje týkajúce sa zdravia alebo iného odvetvového práva. Uvedené podmienky spojené s prenosom takýchto údajov do tretích krajín by sa mali stanoviť v delegovaných aktoch. Tieto podmienky by mali byť primerané, nediskriminačné a nevyhnutné na ochranu identifikovaných legitímnych cieľov verejnej politiky Únie, ako je ochrana verejného zdravia, bezpečnosti, životného prostredia, dobrých mravov, ochrana spotrebiteľa, súkromia a ochrana osobných údajov. Tieto podmienky by mali zodpovedať zisteným rizikám vo vzťahu k citlivosti takýchto údajov, a to aj z hľadiska rizika spätnej identifikácie fyzických osôb. Takéto podmienky by mohli zahŕňať podmienky prenosu alebo technické dojednania, ako je požiadavka používať zabezpečené prostredie spracúvania, obmedzenia týkajúce sa opakovaného použitia údajov v tretích krajinách alebo kategórií osôb oprávnených na prenos takýchto údajov do tretích krajín alebo na prístup k údajom v tretej krajine. Vo výnimočných prípadoch by takéto podmienky mohli zahŕňať aj obmedzenia prenosu údajov do tretích krajín z dôvodov ochrany verejného záujmu. |
| --- | --- |

(24)

Na vybudovanie dôvery v mechanizmy opakovaného použitia môže byť potrebné pre určité druhy iných ako osobných údajov, ktoré môžu byť v budúcich osobitných legislatívnych aktoch Únie identifikované ako vysoko citlivé, stanoviť prísnejšie podmienky prenosu do tretích krajín, ak by takýto prenos mohol ohroziť ciele verejnej politiky Únie, v súlade s medzinárodnými záväzkami. Napríklad v zdravotníctve by sa za vysoko citlivé údaje o zdraví mohli označiť určité súbory údajov, ktoré majú k dispozícii aktéri v systéme verejného zdravotníctva, ako napríklad verejné nemocnice. Medzi ďalšie relevantné sektory patrí doprava, energetika, životné prostredie a financie. V záujme harmonizácie postupov v Únii by sa takéto typy vysoko citlivých iných ako osobných verejných údajov mali vymedziť v práve Únie, napríklad v kontexte európskeho priestoru pre údaje týkajúce sa zdravia alebo iného odvetvového práva. Uvedené podmienky spojené s prenosom takýchto údajov do tretích krajín by sa mali stanoviť v delegovaných aktoch. Tieto podmienky by mali byť primerané, nediskriminačné a nevyhnutné na ochranu identifikovaných legitímnych cieľov verejnej politiky Únie, ako je ochrana verejného zdravia, bezpečnosti, životného prostredia, dobrých mravov, ochrana spotrebiteľa, súkromia a ochrana osobných údajov. Tieto podmienky by mali zodpovedať zisteným rizikám vo vzťahu k citlivosti takýchto údajov, a to aj z hľadiska rizika spätnej identifikácie fyzických osôb. Takéto podmienky by mohli zahŕňať podmienky prenosu alebo technické dojednania, ako je požiadavka používať zabezpečené prostredie spracúvania, obmedzenia týkajúce sa opakovaného použitia údajov v tretích krajinách alebo kategórií osôb oprávnených na prenos takýchto údajov do tretích krajín alebo na prístup k údajom v tretej krajine. Vo výnimočných prípadoch by takéto podmienky mohli zahŕňať aj obmedzenia prenosu údajov do tretích krajín z dôvodov ochrany verejného záujmu.

| (25) | Subjekty verejného sektora by mali mať možnosť účtovať za opakované použitie údajov poplatky, ale zároveň by mali mať možnosť umožniť opakované použitie za znížený poplatok alebo bezplatne, napríklad pri určitých kategóriách opakovaného použitia, ako je opakované použitie na nekomerčné účely na účely vedeckého výskumu alebo opakované použitie zo strany MSP a startupov, inštitúcií občianskej spoločnosti a vzdelávacích inštitúcií, aby poskytli podnety na takéto opakované používanie s cieľom stimulovať výskum a inováciu a podporiť podniky, ktoré sú významným zdrojom inovácie a pre ktoré je zväčša ťažšie získavať relevantné údaje vo vlastnej réžii, v súlade s pravidlami o štátnej pomoci. V tomto konkrétnom kontexte by sa účely vedeckého výskumu mali chápať ako zahŕňajúce akýkoľvek druh účelu súvisiaceho s výskumom bez ohľadu na organizačnú alebo finančnú štruktúru dotknutej výskumnej inštitúcie, s výnimkou výskumu, ktorý vykonáva podnik s cieľom vývoja, rozšírenia alebo optimalizácie produktov alebo služieb. Takéto poplatky by mali byť transparentné, nediskriminačné a obmedzené na nevyhnutné vzniknuté náklady a nemali by obmedzovať hospodársku súťaž. Zoznam kategórií opätovných používateľov, na ktorých sa vzťahuje zvýhodnený alebo nulový poplatok, by sa mal spolu s kritériami použitými na vytvorenie tohto zoznamu zverejniť. |
| --- | --- |

(25)

Subjekty verejného sektora by mali mať možnosť účtovať za opakované použitie údajov poplatky, ale zároveň by mali mať možnosť umožniť opakované použitie za znížený poplatok alebo bezplatne, napríklad pri určitých kategóriách opakovaného použitia, ako je opakované použitie na nekomerčné účely na účely vedeckého výskumu alebo opakované použitie zo strany MSP a startupov, inštitúcií občianskej spoločnosti a vzdelávacích inštitúcií, aby poskytli podnety na takéto opakované používanie s cieľom stimulovať výskum a inováciu a podporiť podniky, ktoré sú významným zdrojom inovácie a pre ktoré je zväčša ťažšie získavať relevantné údaje vo vlastnej réžii, v súlade s pravidlami o štátnej pomoci. V tomto konkrétnom kontexte by sa účely vedeckého výskumu mali chápať ako zahŕňajúce akýkoľvek druh účelu súvisiaceho s výskumom bez ohľadu na organizačnú alebo finančnú štruktúru dotknutej výskumnej inštitúcie, s výnimkou výskumu, ktorý vykonáva podnik s cieľom vývoja, rozšírenia alebo optimalizácie produktov alebo služieb. Takéto poplatky by mali byť transparentné, nediskriminačné a obmedzené na nevyhnutné vzniknuté náklady a nemali by obmedzovať hospodársku súťaž. Zoznam kategórií opätovných používateľov, na ktorých sa vzťahuje zvýhodnený alebo nulový poplatok, by sa mal spolu s kritériami použitými na vytvorenie tohto zoznamu zverejniť.

| (26) | S cieľom poskytnúť podnety na opakované používanie určitých kategórií údajov v držbe subjektov verejného sektora by členské štáty mali zriadiť jednotné informačné miesto slúžiace ako primárne rozhranie pre používateľov, ktorí chcú tieto údaje opakovane použiť. To by malo mať medziodvetvovú pôsobnosť a v prípade potreby by malo dopĺňať opatrenia na odvetvovej úrovni. Jednotné informačné miesto by malo mať možnosť používať automatizované prostriedky, ak zasiela otázky alebo žiadosti o opakované použitie. Pre proces zasielania by sa mal zabezpečiť dostatočný ľudský dohľad. Na tento účel by sa mohli využiť už existujúce praktické systémy, ako napríklad portály otvorených dát. Jednotné informačné miesto by malo mať zoznam aktív obsahujúci prehľad všetkých dostupných zdrojov údajov vrátane v relevantných prípadoch zdrojov údajov dostupných na odvetvových, regionálnych alebo lokálnych informačných miestach, pričom príslušné informácie by mali poskytovať opis dostupných údajov. Okrem toho by členské štáty mali určiť, zriadiť alebo napomôcť zriadenie príslušných subjektov na podporu činností subjektov verejného sektora, ktoré umožňujú opakované použitie určitých kategórií chránených údajov. Medzi ich úlohy môže patriť udeľovanie prístupu k údajom, ak ich tým poveruje odvetvové právo Únie alebo vnútroštátne právo. Uvedené príslušné subjekty by mali subjektom verejného sektora poskytovať pomoc najmodernejšími technikami vrátane toho, ako najlepšie štruktúrovať a uchovávať údaje, aby boli ľahko prístupné, najmä prostredníctvom rozhraní pre programovanie aplikácií, ako aj dosiahnuť, aby boli údaje interoperabilné, prevoditeľné a vyhľadávateľné, s prihliadnutím na najlepšie postupy spracúvania údajov, a tiež všetky existujúce regulačné a technické normy a najlepšie postupy, pokiaľ ide o zabezpečené prostredia spracúvania údajov, ktoré umožňujú analýzu údajov pri zachovaní ochrany súkromia informácií.
  Príslušné subjekty by mali konať v súlade s pokynmi subjektu verejného sektora. Takáto štruktúra pomoci by mohla dotknutým osobám a držiteľom údajov pomáhať pri spravovaní súhlasu alebo povolenia na opakované použitie vrátane súhlasu a povolenia na určité oblasti vedeckého výskumu v súlade s uznávanými etickými normami vedeckého výskumu. Príslušné subjekty by nemali mať funkciu dohľadu, ktorá je vyhradená dozorným orgánom podľa nariadenia (EÚ) 2016/679. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci dohľadu orgánov pre ochranu údajov, by za spracúvanie údajov mal zodpovedať subjekt verejného sektora zodpovedný za register obsahujúci príslušné údaje, ktorý zostáva z hľadiska osobných údajov prevádzkovateľom, ako je vymedzený v nariadení (EÚ) 2016/679. Členské štáty by mali mať možnosť mať jeden alebo viacero príslušných subjektov, ktoré môžu pôsobiť v rôznych odvetviach. Vnútorné útvary subjektov verejného sektora by mohli pôsobiť aj ako príslušné subjekty. Príslušným subjektom by mohol byť subjekt verejného sektora, ktorý v relevantných prípadoch pomáha iným subjektom verejného sektora pri umožnení opakovaného použitia údajov, alebo subjekt verejného sektora, ktorý sám umožňuje opakované použitie. Pomoc poskytovaná iným subjektom verejného sektora by mala zahŕňať ich informovanie na požiadanie o najlepších postupoch splnenia požiadaviek stanovených v tomto nariadení, napríklad pokiaľ ide o technické prostriedky na sprístupnenie bezpečného prostredia spracúvania alebo technické prostriedky na zabezpečenie súkromia a dôvernosti, ak sa poskytuje prístup na opakované použitie údajov v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(26)

S cieľom poskytnúť podnety na opakované používanie určitých kategórií údajov v držbe subjektov verejného sektora by členské štáty mali zriadiť jednotné informačné miesto slúžiace ako primárne rozhranie pre používateľov, ktorí chcú tieto údaje opakovane použiť. To by malo mať medziodvetvovú pôsobnosť a v prípade potreby by malo dopĺňať opatrenia na odvetvovej úrovni. Jednotné informačné miesto by malo mať možnosť používať automatizované prostriedky, ak zasiela otázky alebo žiadosti o opakované použitie. Pre proces zasielania by sa mal zabezpečiť dostatočný ľudský dohľad. Na tento účel by sa mohli využiť už existujúce praktické systémy, ako napríklad portály otvorených dát. Jednotné informačné miesto by malo mať zoznam aktív obsahujúci prehľad všetkých dostupných zdrojov údajov vrátane v relevantných prípadoch zdrojov údajov dostupných na odvetvových, regionálnych alebo lokálnych informačných miestach, pričom príslušné informácie by mali poskytovať opis dostupných údajov. Okrem toho by členské štáty mali určiť, zriadiť alebo napomôcť zriadenie príslušných subjektov na podporu činností subjektov verejného sektora, ktoré umožňujú opakované použitie určitých kategórií chránených údajov. Medzi ich úlohy môže patriť udeľovanie prístupu k údajom, ak ich tým poveruje odvetvové právo Únie alebo vnútroštátne právo. Uvedené príslušné subjekty by mali subjektom verejného sektora poskytovať pomoc najmodernejšími technikami vrátane toho, ako najlepšie štruktúrovať a uchovávať údaje, aby boli ľahko prístupné, najmä prostredníctvom rozhraní pre programovanie aplikácií, ako aj dosiahnuť, aby boli údaje interoperabilné, prevoditeľné a vyhľadávateľné, s prihliadnutím na najlepšie postupy spracúvania údajov, a tiež všetky existujúce regulačné a technické normy a najlepšie postupy, pokiaľ ide o zabezpečené prostredia spracúvania údajov, ktoré umožňujú analýzu údajov pri zachovaní ochrany súkromia informácií.

Príslušné subjekty by mali konať v súlade s pokynmi subjektu verejného sektora. Takáto štruktúra pomoci by mohla dotknutým osobám a držiteľom údajov pomáhať pri spravovaní súhlasu alebo povolenia na opakované použitie vrátane súhlasu a povolenia na určité oblasti vedeckého výskumu v súlade s uznávanými etickými normami vedeckého výskumu. Príslušné subjekty by nemali mať funkciu dohľadu, ktorá je vyhradená dozorným orgánom podľa nariadenia (EÚ) 2016/679. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci dohľadu orgánov pre ochranu údajov, by za spracúvanie údajov mal zodpovedať subjekt verejného sektora zodpovedný za register obsahujúci príslušné údaje, ktorý zostáva z hľadiska osobných údajov prevádzkovateľom, ako je vymedzený v nariadení (EÚ) 2016/679. Členské štáty by mali mať možnosť mať jeden alebo viacero príslušných subjektov, ktoré môžu pôsobiť v rôznych odvetviach. Vnútorné útvary subjektov verejného sektora by mohli pôsobiť aj ako príslušné subjekty. Príslušným subjektom by mohol byť subjekt verejného sektora, ktorý v relevantných prípadoch pomáha iným subjektom verejného sektora pri umožnení opakovaného použitia údajov, alebo subjekt verejného sektora, ktorý sám umožňuje opakované použitie. Pomoc poskytovaná iným subjektom verejného sektora by mala zahŕňať ich informovanie na požiadanie o najlepších postupoch splnenia požiadaviek stanovených v tomto nariadení, napríklad pokiaľ ide o technické prostriedky na sprístupnenie bezpečného prostredia spracúvania alebo technické prostriedky na zabezpečenie súkromia a dôvernosti, ak sa poskytuje prístup na opakované použitie údajov v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.

| (27) | Očakáva sa, že služby sprostredkovania údajov zohrajú v dátovom hospodárstve kľúčovú rolu, najmä pri podpore a presadzovaní postupov dobrovoľného zdieľania údajov medzi podnikmi alebo pri uľahčovaní zdieľania údajov v kontexte povinností stanovených právom Únie alebo vnútroštátnym právom. Mohli by sa stať nástrojom uľahčujúcim výmenu veľkého objemu relevantných údajov. Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov, ktorí môžu zahŕňať aj subjekty verejného sektora, ktoré ponúkajú služby, ktoré spájajú rôznych aktérov, môžu prispieť k efektívnemu združovaniu údajov, ako aj k uľahčeniu dvojstranného zdieľania údajov. Špecializované služby sprostredkovania údajov, ktoré sú nezávislé od dotknutých osôb, držiteľov údajov a používateľov údajov, by mohli zohrávať podpornú úlohu pri nástupe nových ekosystémov založených na údajoch, ktoré sú nezávislé od všetkých aktérov s významným trhovým vplyvom, pričom by umožňovali nediskriminačný prístup k dátovému hospodárstvu pre podniky všetkých veľkostí, najmä MSP a startupy s obmedzenými finančnými, právnymi alebo administratívnymi prostriedkami. To bude osobitne dôležité v súvislosti s vytvorením spoločných európskych dátových priestorov, a to účelových alebo odvetvových či medziodvetvových interoperabilných rámcov spoločných noriem a postupov na zdieľanie alebo spoločné spracúvanie údajov, okrem iného na vývoj nových produktov a služieb a na vedecký výskum alebo iniciatívy občianskej spoločnosti. Služby sprostredkovania údajov by mohli zahŕňať dvojstranné alebo viacstranné zdieľanie údajov alebo vytvorenie platforiem alebo databáz umožňujúcich zdieľanie alebo spoločné používanie údajov, ako aj vytvorenie osobitnej infraštruktúry na prepojenie dotknutých osôb a držiteľov údajov s používateľmi údajov. |
| --- | --- |

(27)

Očakáva sa, že služby sprostredkovania údajov zohrajú v dátovom hospodárstve kľúčovú rolu, najmä pri podpore a presadzovaní postupov dobrovoľného zdieľania údajov medzi podnikmi alebo pri uľahčovaní zdieľania údajov v kontexte povinností stanovených právom Únie alebo vnútroštátnym právom. Mohli by sa stať nástrojom uľahčujúcim výmenu veľkého objemu relevantných údajov. Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov, ktorí môžu zahŕňať aj subjekty verejného sektora, ktoré ponúkajú služby, ktoré spájajú rôznych aktérov, môžu prispieť k efektívnemu združovaniu údajov, ako aj k uľahčeniu dvojstranného zdieľania údajov. Špecializované služby sprostredkovania údajov, ktoré sú nezávislé od dotknutých osôb, držiteľov údajov a používateľov údajov, by mohli zohrávať podpornú úlohu pri nástupe nových ekosystémov založených na údajoch, ktoré sú nezávislé od všetkých aktérov s významným trhovým vplyvom, pričom by umožňovali nediskriminačný prístup k dátovému hospodárstvu pre podniky všetkých veľkostí, najmä MSP a startupy s obmedzenými finančnými, právnymi alebo administratívnymi prostriedkami. To bude osobitne dôležité v súvislosti s vytvorením spoločných európskych dátových priestorov, a to účelových alebo odvetvových či medziodvetvových interoperabilných rámcov spoločných noriem a postupov na zdieľanie alebo spoločné spracúvanie údajov, okrem iného na vývoj nových produktov a služieb a na vedecký výskum alebo iniciatívy občianskej spoločnosti. Služby sprostredkovania údajov by mohli zahŕňať dvojstranné alebo viacstranné zdieľanie údajov alebo vytvorenie platforiem alebo databáz umožňujúcich zdieľanie alebo spoločné používanie údajov, ako aj vytvorenie osobitnej infraštruktúry na prepojenie dotknutých osôb a držiteľov údajov s používateľmi údajov.

| (28) | Toto nariadenie by mohlo zahŕňať služby, ktorých cieľom je založiť komerčné vzťahy na účely zdieľania údajov medzi neurčeným počtom dotknutých osôb a držiteľmi údajov na jednej strane a používateľmi údajov na strane druhej, a to prostredníctvom technických, právnych alebo iných prostriedkov, ako aj na účely uplatňovania práv dotknutých osôb vo vzťahu k osobným údajom. Ak podniky alebo iné subjekty ponúkajú viaceré služby súvisiace s údajmi, toto nariadenie by sa malo vzťahovať len na činnosti, ktoré sa priamo týkajú poskytovania služieb sprostredkovania údajov. Poskytovanie cloudových úložísk, analytického softvéru, softvéru na zdieľanie údajov, internetových prehliadačov, pluginov do nich alebo e-mailových služieb by sa nemalo považovať za služby sprostredkovania údajov v zmysle tohto nariadenia, pokiaľ takéto služby poskytujú dotknutým osobám alebo držiteľom údajov len technické nástroje na zdieľanie údajov s inými subjektmi, ale poskytovanie takýchto nástrojov nemá za cieľ založiť komerčný vzťah medzi držiteľmi údajov a používateľmi údajov ani neumožňuje poskytovateľovi služieb sprostredkovania údajov získať informácie o založení komerčných vzťahov na účely zdieľania údajov. Príklady služieb sprostredkovania údajov zahŕňajú dátové trhy, na ktorých by podniky mohli sprístupňovať údaje iným, organizátorom ekosystémov zdieľania údajov, ktoré sú otvorené pre všetky zainteresované strany, napríklad v kontexte spoločných európskych dátových priestorov, ako aj súbory údajov zriadené spoločne niekoľkými právnickými alebo fyzickými osobami so zámerom udeliť licenciu na používanie takýchto súborov údajov všetkým zainteresovaným stranám takým spôsobom, že všetci účastníci, ktorí prispievajú do súborov údajov, by dostávali odmenu za svoj príspevok.
  Nezahŕňalo by to služby, ktoré získavajú údaje od držiteľov údajov a agregujú, obohacujú alebo transformujú údaje na účel pridania podstatnej hodnoty takýmto údajom a udeľujú licencie na používanie výsledných údajov používateľom údajov, a to bez toho, aby sa založil komerčný vzťah medzi držiteľmi údajov a používateľmi údajov. Rovnako by to nezahŕňalo služby, ktoré používa výlučne jeden držiteľ údajov s cieľom umožniť používanie údajov, ktoré má uvedený držiteľ údajov vo svojej držbe, alebo ktoré používajú viaceré právnické osoby v uzavretej skupine, vrátane dodávateľských alebo spotrebiteľských vzťahov alebo zmluvne stanovenej spolupráce, najmä pokiaľ ide o tie, ktorých hlavným cieľom je zabezpečiť funkčnosti predmetov a zariadení prepojených s internetom vecí. |
| --- | --- |

(28)

Toto nariadenie by mohlo zahŕňať služby, ktorých cieľom je založiť komerčné vzťahy na účely zdieľania údajov medzi neurčeným počtom dotknutých osôb a držiteľmi údajov na jednej strane a používateľmi údajov na strane druhej, a to prostredníctvom technických, právnych alebo iných prostriedkov, ako aj na účely uplatňovania práv dotknutých osôb vo vzťahu k osobným údajom. Ak podniky alebo iné subjekty ponúkajú viaceré služby súvisiace s údajmi, toto nariadenie by sa malo vzťahovať len na činnosti, ktoré sa priamo týkajú poskytovania služieb sprostredkovania údajov. Poskytovanie cloudových úložísk, analytického softvéru, softvéru na zdieľanie údajov, internetových prehliadačov, pluginov do nich alebo e-mailových služieb by sa nemalo považovať za služby sprostredkovania údajov v zmysle tohto nariadenia, pokiaľ takéto služby poskytujú dotknutým osobám alebo držiteľom údajov len technické nástroje na zdieľanie údajov s inými subjektmi, ale poskytovanie takýchto nástrojov nemá za cieľ založiť komerčný vzťah medzi držiteľmi údajov a používateľmi údajov ani neumožňuje poskytovateľovi služieb sprostredkovania údajov získať informácie o založení komerčných vzťahov na účely zdieľania údajov. Príklady služieb sprostredkovania údajov zahŕňajú dátové trhy, na ktorých by podniky mohli sprístupňovať údaje iným, organizátorom ekosystémov zdieľania údajov, ktoré sú otvorené pre všetky zainteresované strany, napríklad v kontexte spoločných európskych dátových priestorov, ako aj súbory údajov zriadené spoločne niekoľkými právnickými alebo fyzickými osobami so zámerom udeliť licenciu na používanie takýchto súborov údajov všetkým zainteresovaným stranám takým spôsobom, že všetci účastníci, ktorí prispievajú do súborov údajov, by dostávali odmenu za svoj príspevok.

Nezahŕňalo by to služby, ktoré získavajú údaje od držiteľov údajov a agregujú, obohacujú alebo transformujú údaje na účel pridania podstatnej hodnoty takýmto údajom a udeľujú licencie na používanie výsledných údajov používateľom údajov, a to bez toho, aby sa založil komerčný vzťah medzi držiteľmi údajov a používateľmi údajov. Rovnako by to nezahŕňalo služby, ktoré používa výlučne jeden držiteľ údajov s cieľom umožniť používanie údajov, ktoré má uvedený držiteľ údajov vo svojej držbe, alebo ktoré používajú viaceré právnické osoby v uzavretej skupine, vrátane dodávateľských alebo spotrebiteľských vzťahov alebo zmluvne stanovenej spolupráce, najmä pokiaľ ide o tie, ktorých hlavným cieľom je zabezpečiť funkčnosti predmetov a zariadení prepojených s internetom vecí.

| (29) | Toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na služby, ktoré sú zamerané na sprostredkovanie obsahu chráneného autorským právom, ako sú online služby zdieľania obsahu vymedzené v článku 2 bode 6 smernice (EÚ) 2019/790. Poskytovatelia konsolidovaného informačného systému vymedzení v článku 2 ods. 1 bode 35 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014 (27) a poskytovatelia služieb informovania o účte vymedzení v článku 4 bodu 19 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 (28) by sa na účely tohto nariadenia nemali považovať za poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov. Toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na služby ponúkané subjektmi verejného sektora s cieľom uľahčiť opakované použitie chránených údajov, ktoré majú v držbe subjekty verejného sektora v súlade s týmto nariadením alebo použitie akýchkoľvek iných údajov, pokiaľ cieľom uvedených služieb nie je založiť komerčné vzťahy. Organizácie dátového altruizmu, ktoré upravuje toto nariadenie, by sa nemali považovať za ponúkajúce služby sprostredkovania údajov, pokiaľ tieto služby nezakladajú komerčný vzťah medzi potenciálnymi používateľmi údajov na jednej strane a držiteľmi údajov, ktorí sprístupňujú údaje na altruistické účely, na strane druhej. Ostatné služby, ktorých cieľom nie je založiť komerčné vzťahy, ako sú archívy, ktorých cieľom je umožniť opakované použitie vedeckovýskumných údajov v súlade so zásadami otvoreného prístupu, by sa nemali považovať za služby sprostredkovania údajov v zmysle tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(29)

Toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na služby, ktoré sú zamerané na sprostredkovanie obsahu chráneného autorským právom, ako sú online služby zdieľania obsahu vymedzené v článku 2 bode 6 smernice (EÚ) 2019/790. Poskytovatelia konsolidovaného informačného systému vymedzení v článku 2 ods. 1 bode 35 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014 (27) a poskytovatelia služieb informovania o účte vymedzení v článku 4 bodu 19 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 (28) by sa na účely tohto nariadenia nemali považovať za poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov. Toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na služby ponúkané subjektmi verejného sektora s cieľom uľahčiť opakované použitie chránených údajov, ktoré majú v držbe subjekty verejného sektora v súlade s týmto nariadením alebo použitie akýchkoľvek iných údajov, pokiaľ cieľom uvedených služieb nie je založiť komerčné vzťahy. Organizácie dátového altruizmu, ktoré upravuje toto nariadenie, by sa nemali považovať za ponúkajúce služby sprostredkovania údajov, pokiaľ tieto služby nezakladajú komerčný vzťah medzi potenciálnymi používateľmi údajov na jednej strane a držiteľmi údajov, ktorí sprístupňujú údaje na altruistické účely, na strane druhej. Ostatné služby, ktorých cieľom nie je založiť komerčné vzťahy, ako sú archívy, ktorých cieľom je umožniť opakované použitie vedeckovýskumných údajov v súlade so zásadami otvoreného prístupu, by sa nemali považovať za služby sprostredkovania údajov v zmysle tohto nariadenia.

| (30) | Osobitná kategória služieb sprostredkovania údajov zahŕňa poskytovateľov služieb, ktorí ponúkajú služby dotknutým osobám. Takíto poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov sa snažia posilniť schopnosť dotknutých osôb konať v súvislosti s údajmi, ktoré sa ich týkajú, a najmä kontrolu fyzických osôb nad týmito údajmi. Úlohou takýchto poskytovateľov je pomáhať fyzickým osobám s uplatňovaním ich práv podľa nariadenia (EÚ) 2016/679, najmä z hľadiska udeľovania a odvolania ich súhlasu so spracúvaním údajov, práva na prístup k ich údajom, práva na opravu nesprávnych osobných údajov, práva na vymazanie alebo práva na zabudnutie, práva na obmedzenie spracúvania a práva na prenosnosť údajov, ktoré dotknutým osobám umožňuje presunúť svoje osobné údaje od jedného prevádzkovateľa údajov k druhému. V tejto súvislosti je dôležité, aby obchodný model takýchto poskytovateľov zabezpečoval, že nebudú existovať nezosúladené motivácie, ktoré by fyzické osoby nabádali k využívaniu takýchto služieb s cieľom sprístupňovať na spracúvanie viac údajov, ktoré sa ich týkajú, než by bolo v ich záujme. Mohlo by to zahŕňať poradenstvo pre fyzické osoby o možných spôsoboch použitia ich údajov a hĺbkové preverovanie používateľov údajov pred tým, ako sa im umožní kontaktovať dotknuté osoby, aby sa zabránilo podvodným praktikám. V určitých situáciách by mohlo byť žiaduce zhromaždiť skutočné údaje v priestore pre osobné údaje, aby sa mohli spracúvať v tomto priestore bez prenosu osobných údajov tretím stranám, s cieľom maximalizovať ochranu osobných údajov a súkromia. Takéto priestory pre osobné údaje by mohli obsahovať statické osobné údaje, ako je meno, adresa alebo dátum narodenia, ako aj dynamické údaje, ktoré fyzická osoba vytvára, napríklad používaním online služby alebo predmetu prepojeného s internetom vecí. Mohli by sa využívať aj na uchovávanie overených informácií o totožnosti, ako sú čísla cestovného pasu alebo informácie o sociálnom poistení, ako aj potvrdení, ako sú informácie o vodičských preukazoch, diplomoch alebo bankových účtoch. |
| --- | --- |

(30)

Osobitná kategória služieb sprostredkovania údajov zahŕňa poskytovateľov služieb, ktorí ponúkajú služby dotknutým osobám. Takíto poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov sa snažia posilniť schopnosť dotknutých osôb konať v súvislosti s údajmi, ktoré sa ich týkajú, a najmä kontrolu fyzických osôb nad týmito údajmi. Úlohou takýchto poskytovateľov je pomáhať fyzickým osobám s uplatňovaním ich práv podľa nariadenia (EÚ) 2016/679, najmä z hľadiska udeľovania a odvolania ich súhlasu so spracúvaním údajov, práva na prístup k ich údajom, práva na opravu nesprávnych osobných údajov, práva na vymazanie alebo práva na zabudnutie, práva na obmedzenie spracúvania a práva na prenosnosť údajov, ktoré dotknutým osobám umožňuje presunúť svoje osobné údaje od jedného prevádzkovateľa údajov k druhému. V tejto súvislosti je dôležité, aby obchodný model takýchto poskytovateľov zabezpečoval, že nebudú existovať nezosúladené motivácie, ktoré by fyzické osoby nabádali k využívaniu takýchto služieb s cieľom sprístupňovať na spracúvanie viac údajov, ktoré sa ich týkajú, než by bolo v ich záujme. Mohlo by to zahŕňať poradenstvo pre fyzické osoby o možných spôsoboch použitia ich údajov a hĺbkové preverovanie používateľov údajov pred tým, ako sa im umožní kontaktovať dotknuté osoby, aby sa zabránilo podvodným praktikám. V určitých situáciách by mohlo byť žiaduce zhromaždiť skutočné údaje v priestore pre osobné údaje, aby sa mohli spracúvať v tomto priestore bez prenosu osobných údajov tretím stranám, s cieľom maximalizovať ochranu osobných údajov a súkromia. Takéto priestory pre osobné údaje by mohli obsahovať statické osobné údaje, ako je meno, adresa alebo dátum narodenia, ako aj dynamické údaje, ktoré fyzická osoba vytvára, napríklad používaním online služby alebo predmetu prepojeného s internetom vecí. Mohli by sa využívať aj na uchovávanie overených informácií o totožnosti, ako sú čísla cestovného pasu alebo informácie o sociálnom poistení, ako aj potvrdení, ako sú informácie o vodičských preukazoch, diplomoch alebo bankových účtoch.

| (31) | Zámerom dátových družstiev je dosiahnuť viacero cieľov, najmä posilniť postavenie fyzických osôb vďaka informovanému rozhodovaniu pred udelením súhlasu s použitím údajov, ovplyvňovať podmienky organizácií používateľov údajov, ktoré sa viažu na použitie údajov, a to spôsobom, ktorý jednotlivým členom skupiny poskytuje lepšie možnosti, alebo nájsť prípadné riešenia pre protichodné pozície jednotlivých členov skupiny k tomu, ako možno údaje použiť, ak sa takéto údaje týkajú viacerých dotknutých osôb v danej skupine. V tejto súvislosti je dôležité poznamenať, že práva podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 sú osobné práva dotknutej osoby a že dotknutá osoba sa nemôže vzdať takýchto práv. Dátové družstvá by mohli byť užitočné aj pre podniky s jediným spoločníkom a MSP, ktoré sú z hľadiska znalostí o zdieľaní údajov často porovnateľné s fyzickými osobami. |
| --- | --- |

(31)

Zámerom dátových družstiev je dosiahnuť viacero cieľov, najmä posilniť postavenie fyzických osôb vďaka informovanému rozhodovaniu pred udelením súhlasu s použitím údajov, ovplyvňovať podmienky organizácií používateľov údajov, ktoré sa viažu na použitie údajov, a to spôsobom, ktorý jednotlivým členom skupiny poskytuje lepšie možnosti, alebo nájsť prípadné riešenia pre protichodné pozície jednotlivých členov skupiny k tomu, ako možno údaje použiť, ak sa takéto údaje týkajú viacerých dotknutých osôb v danej skupine. V tejto súvislosti je dôležité poznamenať, že práva podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 sú osobné práva dotknutej osoby a že dotknutá osoba sa nemôže vzdať takýchto práv. Dátové družstvá by mohli byť užitočné aj pre podniky s jediným spoločníkom a MSP, ktoré sú z hľadiska znalostí o zdieľaní údajov často porovnateľné s fyzickými osobami.

| (32) | Na posilnenie dôvery v takéto služby sprostredkovania údajov, najmä pokiaľ ide o používanie údajov a dodržiavanie podmienok uložených dotknutými osobami a držiteľmi údajov, je potrebné vytvoriť celoúnijný regulačný rámec, v ktorom sa stanovia vysoko harmonizované požiadavky na dôveryhodné poskytovanie takýchto služieb sprostredkovania údajov a ktorý implementujú príslušné orgány. Uvedený rámec prispeje k zaisteniu lepšej kontroly zo strany dotknutých osôb a držiteľov údajov, ako aj používateľov údajov nad prístupom k ich údajom a nad ich používaním v súlade s právom Únie. Komisia by mohla tiež podporiť a uľahčiť vypracovanie kódexov správania na úrovni Únie so zapojením príslušných zainteresovaných strán, najmä pokiaľ ide o interoperabilitu. V situáciách, keď sa údaje zdieľajú medzi dvoma podnikmi, ako aj pri zdieľaní medzi podnikom a spotrebiteľom by poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov mali ponúkať nový „európsky“ spôsob správy údajov, v ktorom sa v rámci dátového hospodárstva rozlišuje medzi poskytovaním, sprostredkovaním a používaním údajov. Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov by mohli sprístupniť aj osobitnú technickú infraštruktúru na prepojenie dotknutých osôb a držiteľov údajov s používateľmi údajov. V tejto súvislosti je osobitne dôležité, aby sa táto infraštruktúra formovala tak, aby sa MSP a startupy nestretávali so žiadnymi technickými ani inými prekážkami brániacimi ich účasti na dátovom hospodárstve.
  Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov by mali mať umožnené ponúknuť dodatočné osobitné nástroje a služby držiteľom údajov alebo dotknutým osobám na konkrétny účel uľahčenia výmeny údajov, ako je dočasné uchovávanie, organizačné úpravy, konverzia, anonymizácia a pseudonymizácia. Uvedené nástroje a služby by sa mali používať len na výslovnú žiadosť alebo so súhlasom držiteľa údajov alebo dotknutej osoby, pričom nástroje tretích strán ponúkané v tejto súvislosti by nemali používať údaje na iné účely. Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov by však zároveň mali mať umožnené upravovať vymieňané údaje, aby zlepšili ich použiteľnosť pre používateľa údajov, pokiaľ si to používateľ údajov želá, alebo aby zlepšili interoperabilitu, napríklad konverziou na konkrétne formáty údajov. |
| --- | --- |

(32)

Na posilnenie dôvery v takéto služby sprostredkovania údajov, najmä pokiaľ ide o používanie údajov a dodržiavanie podmienok uložených dotknutými osobami a držiteľmi údajov, je potrebné vytvoriť celoúnijný regulačný rámec, v ktorom sa stanovia vysoko harmonizované požiadavky na dôveryhodné poskytovanie takýchto služieb sprostredkovania údajov a ktorý implementujú príslušné orgány. Uvedený rámec prispeje k zaisteniu lepšej kontroly zo strany dotknutých osôb a držiteľov údajov, ako aj používateľov údajov nad prístupom k ich údajom a nad ich používaním v súlade s právom Únie. Komisia by mohla tiež podporiť a uľahčiť vypracovanie kódexov správania na úrovni Únie so zapojením príslušných zainteresovaných strán, najmä pokiaľ ide o interoperabilitu. V situáciách, keď sa údaje zdieľajú medzi dvoma podnikmi, ako aj pri zdieľaní medzi podnikom a spotrebiteľom by poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov mali ponúkať nový „európsky“ spôsob správy údajov, v ktorom sa v rámci dátového hospodárstva rozlišuje medzi poskytovaním, sprostredkovaním a používaním údajov. Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov by mohli sprístupniť aj osobitnú technickú infraštruktúru na prepojenie dotknutých osôb a držiteľov údajov s používateľmi údajov. V tejto súvislosti je osobitne dôležité, aby sa táto infraštruktúra formovala tak, aby sa MSP a startupy nestretávali so žiadnymi technickými ani inými prekážkami brániacimi ich účasti na dátovom hospodárstve.

Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov by mali mať umožnené ponúknuť dodatočné osobitné nástroje a služby držiteľom údajov alebo dotknutým osobám na konkrétny účel uľahčenia výmeny údajov, ako je dočasné uchovávanie, organizačné úpravy, konverzia, anonymizácia a pseudonymizácia. Uvedené nástroje a služby by sa mali používať len na výslovnú žiadosť alebo so súhlasom držiteľa údajov alebo dotknutej osoby, pričom nástroje tretích strán ponúkané v tejto súvislosti by nemali používať údaje na iné účely. Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov by však zároveň mali mať umožnené upravovať vymieňané údaje, aby zlepšili ich použiteľnosť pre používateľa údajov, pokiaľ si to používateľ údajov želá, alebo aby zlepšili interoperabilitu, napríklad konverziou na konkrétne formáty údajov.

| (33) | Je dôležité umožniť vytvorenie konkurenčného prostredia pre zdieľanie údajov. Kľúčovým prvkom na zabezpečenie dôvery držiteľov údajov, dotknutých osôb a používateľov údajov v služby sprostredkovania údajov a toho, aby mali kontrolu nad týmito službami, je neutralita poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov, pokiaľ ide o údaje vymieňané medzi držiteľmi údajov alebo dotknutými osobami a používateľmi údajov. Je preto nevyhnutné, aby poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov pri transakciách konali len ako sprostredkovatelia a nepoužívali vymieňané údaje na žiadny iný účel. Obchodné podmienky, vrátane stanovenia cien, pre poskytovanie služieb sprostredkovania údajov by nemali závisieť od toho, či potenciálny držiteľ údajov alebo používateľ údajov využíva iné služby, vrátane uchovávania, analýzy, umelej inteligencie alebo iných aplikácií založených na údajoch, poskytované zo strany toho istého poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov alebo prepojeného subjektu, a ak áno, v akej miere držiteľ údajov alebo používateľ údajov využíva takéto iné služby. Bude si to vyžadovať aj štrukturálne oddelenie služby sprostredkovania údajov od všetkých ostatných poskytovaných služieb, aby sa predišlo konfliktom záujmov. To znamená, že služba sprostredkovania údajov by sa mala poskytovať prostredníctvom právnickej osoby, ktorá je oddelená od ostatných činností daného poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov.
  Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov by však mali mať možnosť používať údaje poskytnuté zo strany držiteľa údajov na zlepšenie svojich služieb sprostredkovania údajov. Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov by mali mať možnosť dať držiteľom údajov, dotknutým osobám alebo používateľom údajov k dispozícii svoje vlastné nástroje alebo nástroje tretej strany na uľahčenie výmeny údajov, napríklad nástroje na konverziu alebo organizačné úpravy údajov, len na výslovnú žiadosť alebo so súhlasom dotknutej osoby alebo držiteľa údajov. Nástroje tretej strany ponúkané v tejto súvislosti by nemali používať údaje na iné účely, než sú účely súvisiace so službami sprostredkovania údajov. Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov, ktorí sprostredkúvajú výmenu údajov medzi fyzickými osobami ako dotknutými osobami a právnickými osobami ako používateľmi údajov, by okrem toho mali mať voči fyzickým osobám fiduciárnu povinnosť, aby sa zabezpečilo, že budú konať v najlepšom záujme dotknutých osôb. Otázky zodpovednosti za všetky materiálne a nemateriálne škody a ujmy vyplývajúce z akéhokoľvek konania poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov by mohli byť predmetom príslušnej zmluvy, a to na základe vnútroštátnych režimov zodpovednosti. |
| --- | --- |

(33)

Je dôležité umožniť vytvorenie konkurenčného prostredia pre zdieľanie údajov. Kľúčovým prvkom na zabezpečenie dôvery držiteľov údajov, dotknutých osôb a používateľov údajov v služby sprostredkovania údajov a toho, aby mali kontrolu nad týmito službami, je neutralita poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov, pokiaľ ide o údaje vymieňané medzi držiteľmi údajov alebo dotknutými osobami a používateľmi údajov. Je preto nevyhnutné, aby poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov pri transakciách konali len ako sprostredkovatelia a nepoužívali vymieňané údaje na žiadny iný účel. Obchodné podmienky, vrátane stanovenia cien, pre poskytovanie služieb sprostredkovania údajov by nemali závisieť od toho, či potenciálny držiteľ údajov alebo používateľ údajov využíva iné služby, vrátane uchovávania, analýzy, umelej inteligencie alebo iných aplikácií založených na údajoch, poskytované zo strany toho istého poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov alebo prepojeného subjektu, a ak áno, v akej miere držiteľ údajov alebo používateľ údajov využíva takéto iné služby. Bude si to vyžadovať aj štrukturálne oddelenie služby sprostredkovania údajov od všetkých ostatných poskytovaných služieb, aby sa predišlo konfliktom záujmov. To znamená, že služba sprostredkovania údajov by sa mala poskytovať prostredníctvom právnickej osoby, ktorá je oddelená od ostatných činností daného poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov.

Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov by však mali mať možnosť používať údaje poskytnuté zo strany držiteľa údajov na zlepšenie svojich služieb sprostredkovania údajov. Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov by mali mať možnosť dať držiteľom údajov, dotknutým osobám alebo používateľom údajov k dispozícii svoje vlastné nástroje alebo nástroje tretej strany na uľahčenie výmeny údajov, napríklad nástroje na konverziu alebo organizačné úpravy údajov, len na výslovnú žiadosť alebo so súhlasom dotknutej osoby alebo držiteľa údajov. Nástroje tretej strany ponúkané v tejto súvislosti by nemali používať údaje na iné účely, než sú účely súvisiace so službami sprostredkovania údajov. Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov, ktorí sprostredkúvajú výmenu údajov medzi fyzickými osobami ako dotknutými osobami a právnickými osobami ako používateľmi údajov, by okrem toho mali mať voči fyzickým osobám fiduciárnu povinnosť, aby sa zabezpečilo, že budú konať v najlepšom záujme dotknutých osôb. Otázky zodpovednosti za všetky materiálne a nemateriálne škody a ujmy vyplývajúce z akéhokoľvek konania poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov by mohli byť predmetom príslušnej zmluvy, a to na základe vnútroštátnych režimov zodpovednosti.

| (34) | Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov by mali prijať primerané opatrenia na zabezpečenie interoperability v rámci odvetvia a medzi rôznymi odvetviami s cieľom zaistiť riadne fungovanie vnútorného trhu. Primerané opatrenia by mohli zahŕňať dodržiavanie existujúcich, spoločne používaných noriem v odvetví, v ktorom poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov pôsobia. Európsky dátový inovačný výbor by mal podľa potreby uľahčovať vznik dodatočných odvetvových noriem. Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov by mali včas zaviesť opatrenia týkajúce sa interoperability medzi službami sprostredkovania údajov prijatými Európskym dátovým inovačným výborom. |
| --- | --- |

(34)

Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov by mali prijať primerané opatrenia na zabezpečenie interoperability v rámci odvetvia a medzi rôznymi odvetviami s cieľom zaistiť riadne fungovanie vnútorného trhu. Primerané opatrenia by mohli zahŕňať dodržiavanie existujúcich, spoločne používaných noriem v odvetví, v ktorom poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov pôsobia. Európsky dátový inovačný výbor by mal podľa potreby uľahčovať vznik dodatočných odvetvových noriem. Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov by mali včas zaviesť opatrenia týkajúce sa interoperability medzi službami sprostredkovania údajov prijatými Európskym dátovým inovačným výborom.

| (35) | Týmto nariadením by nemala byť dotknutá povinnosť poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov dodržiavať nariadenie (EÚ) 2016/679 a zodpovednosť dozorných orgánov za zabezpečenie súladu s uvedeným nariadením. Ak poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov spracúvajú osobné údaje, týmto nariadením by nemala byť dotknutá ochrana osobných údajov. Ak sú poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov prevádzkovateľmi alebo sprostredkovateľmi údajov vymedzenými v nariadení (EÚ) 2016/679, sú viazaní pravidlami uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(35)

Týmto nariadením by nemala byť dotknutá povinnosť poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov dodržiavať nariadenie (EÚ) 2016/679 a zodpovednosť dozorných orgánov za zabezpečenie súladu s uvedeným nariadením. Ak poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov spracúvajú osobné údaje, týmto nariadením by nemala byť dotknutá ochrana osobných údajov. Ak sú poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov prevádzkovateľmi alebo sprostredkovateľmi údajov vymedzenými v nariadení (EÚ) 2016/679, sú viazaní pravidlami uvedeného nariadenia.

| (36) | Od poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov sa očakáva, že budú mať zavedené postupy a opatrenia na uloženie sankcií za podvodné alebo nekalé praktiky, ktorých sa dopúšťajú strany usilujúce o prístup prostredníctvom ich služieb sprostredkovania údajov, vrátane opatrení, ako je vylúčenie používateľov údajov, ktorí porušujú podmienky poskytovania služieb alebo porušujú existujúce právo. |
| --- | --- |

(36)

Od poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov sa očakáva, že budú mať zavedené postupy a opatrenia na uloženie sankcií za podvodné alebo nekalé praktiky, ktorých sa dopúšťajú strany usilujúce o prístup prostredníctvom ich služieb sprostredkovania údajov, vrátane opatrení, ako je vylúčenie používateľov údajov, ktorí porušujú podmienky poskytovania služieb alebo porušujú existujúce právo.

| (37) | Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov by tiež mali prijať opatrenia na zabezpečenie súladu s právom hospodárskej súťaže a mali by mať na tento účel zavedené postupy. Platí to najmä pre situácie, keď zdieľanie údajov umožňuje podnikom oboznámiť sa s trhovými stratégiami svojich skutočných alebo potenciálnych konkurentov. Konkurenčne citlivé informácie zvyčajne zahŕňajú informácie o zákazníckych údajoch, budúcich cenách, výrobných nákladoch, množstvách, obratoch, predaji alebo kapacitách. |
| --- | --- |

(37)

Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov by tiež mali prijať opatrenia na zabezpečenie súladu s právom hospodárskej súťaže a mali by mať na tento účel zavedené postupy. Platí to najmä pre situácie, keď zdieľanie údajov umožňuje podnikom oboznámiť sa s trhovými stratégiami svojich skutočných alebo potenciálnych konkurentov. Konkurenčne citlivé informácie zvyčajne zahŕňajú informácie o zákazníckych údajoch, budúcich cenách, výrobných nákladoch, množstvách, obratoch, predaji alebo kapacitách.

| (38) | Pre služby sprostredkovania údajov by sa mal zaviesť notifikačný postup, ktorý zabezpečí, že správa údajov v Únii je založená na dôveryhodnej výmene údajov. Prínosy dôveryhodného prostredia by sa najlepšie dosiahli, ak by sa poskytovanie služieb sprostredkovania údajov podmienilo určitými požiadavkami, ale bez toho, aby sa na poskytovanie takýchto služieb vyžadovalo výslovné rozhodnutie alebo administratívny akt príslušného orgánu pre služby sprostredkovania údajov. Notifikačný postup by nemal vytvárať neprimerané prekážky pre MSP, startupy a organizácie občianskej spoločnosti a mal by dodržiavať zásadu nediskriminácie. |
| --- | --- |

(38)

Pre služby sprostredkovania údajov by sa mal zaviesť notifikačný postup, ktorý zabezpečí, že správa údajov v Únii je založená na dôveryhodnej výmene údajov. Prínosy dôveryhodného prostredia by sa najlepšie dosiahli, ak by sa poskytovanie služieb sprostredkovania údajov podmienilo určitými požiadavkami, ale bez toho, aby sa na poskytovanie takýchto služieb vyžadovalo výslovné rozhodnutie alebo administratívny akt príslušného orgánu pre služby sprostredkovania údajov. Notifikačný postup by nemal vytvárať neprimerané prekážky pre MSP, startupy a organizácie občianskej spoločnosti a mal by dodržiavať zásadu nediskriminácie.

| (39) | S cieľom podporiť účinné cezhraničné poskytovanie služieb by sa od poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov malo vyžadovať, aby zaslal notifikáciu len príslušnému orgánu pre služby sprostredkovania údajov z členského štátu, v ktorom sa nachádza jeho hlavná prevádzkareň alebo jeho právny zástupca. Takáto notifikácia by nemala zahŕňať viac než len vyhlásenie o zámere poskytovať takéto služby a mala by sa doplniť iba poskytnutím informácií stanovených v tomto nariadení. Po príslušnej notifikácii by poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov mal mať možnosť začať činnosť v ktoromkoľvek členskom štáte bez ďalších notifikačných povinností. |
| --- | --- |

(39)

S cieľom podporiť účinné cezhraničné poskytovanie služieb by sa od poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov malo vyžadovať, aby zaslal notifikáciu len príslušnému orgánu pre služby sprostredkovania údajov z členského štátu, v ktorom sa nachádza jeho hlavná prevádzkareň alebo jeho právny zástupca. Takáto notifikácia by nemala zahŕňať viac než len vyhlásenie o zámere poskytovať takéto služby a mala by sa doplniť iba poskytnutím informácií stanovených v tomto nariadení. Po príslušnej notifikácii by poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov mal mať možnosť začať činnosť v ktoromkoľvek členskom štáte bez ďalších notifikačných povinností.

| (40) | Notifikačným postupom stanoveným v tomto nariadení by nemali byť dotknuté osobitné dodatočné pravidlá poskytovania služieb sprostredkovania údajov, ktoré sa uplatňujú na základe odvetvového práva. |
| --- | --- |

(40)

Notifikačným postupom stanoveným v tomto nariadení by nemali byť dotknuté osobitné dodatočné pravidlá poskytovania služieb sprostredkovania údajov, ktoré sa uplatňujú na základe odvetvového práva.

| (41) | Hlavnou prevádzkarňou poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov v Únii by malo byť miesto jeho centrálnej správy v Únii. Hlavná prevádzkareň poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov v Únii by sa mala určiť v súlade s objektívnymi kritériami a mala by zohľadňovať skutočné miesto výkonu riadiacich činností. Činnosti poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov by mali byť zároveň v súlade s vnútroštátnym právom členského štátu, v ktorom má svoju hlavnú prevádzkareň. |
| --- | --- |

(41)

Hlavnou prevádzkarňou poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov v Únii by malo byť miesto jeho centrálnej správy v Únii. Hlavná prevádzkareň poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov v Únii by sa mala určiť v súlade s objektívnymi kritériami a mala by zohľadňovať skutočné miesto výkonu riadiacich činností. Činnosti poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov by mali byť zároveň v súlade s vnútroštátnym právom členského štátu, v ktorom má svoju hlavnú prevádzkareň.

| (42) | Aby sa zaistil súlad poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov s týmto nariadením, mali by mať svoju hlavnú prevádzkareň v Únii. Ak poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov, ktorý nie je usadený v Únii, ponúka služby v rámci Únie, mal by určiť právneho zástupcu. Určenie právneho zástupcu v takýchto prípadoch je potrebné vzhľadom na to, že takíto poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov nakladajú s osobnými a komerčne dôvernými údajmi, čo si vyžaduje dôkladné monitorovanie súladu poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov s podmienkami tohto nariadenia. Na zistenie toho, či takýto poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov ponúka služby v Únii, by sa malo určiť, či je zrejmé, že tento poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov plánuje ponúkať služby osobám v jednom alebo vo viacerých členských štátoch. Samotná dostupnosť webového sídla alebo e-mailovej adresy a iných kontaktných údajov poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov v Únii alebo používanie jazyka, ktorý sa všeobecne používa v tretej krajine, v ktorej je poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov usadený, by sa mali považovať za nedostatočné na určenie takéhoto zámeru. Na základe faktorov ako používanie jazyka alebo meny bežne používaných v jednom alebo vo viacerých členských štátoch s možnosťou objednania služieb v tomto jazyku alebo spomenutie používateľov, ktorí sa nachádzajú v Únii, by však mohlo byť zjavné, že poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov plánuje ponúkať služby v Únii.
  Určený právny zástupca by mal konať v mene poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov a príslušné orgány pre služby sprostredkovania údajov by mali mať možnosť obrátiť sa na právneho zástupcu okrem alebo namiesto poskytovateľa služby sprostredkovania údajov, a to aj v prípade porušenia, s cieľom začať konanie o presadzovaní práva voči poskytovateľovi služieb sprostredkovania údajov, ktorý nedodržiava predpisy a ktorý nie je usadený v Únii. Právny zástupca by mal byť určený písomným poverením poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov, aby konal v jeho mene v súvislosti s jeho povinnosťami podľa tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(42)

Aby sa zaistil súlad poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov s týmto nariadením, mali by mať svoju hlavnú prevádzkareň v Únii. Ak poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov, ktorý nie je usadený v Únii, ponúka služby v rámci Únie, mal by určiť právneho zástupcu. Určenie právneho zástupcu v takýchto prípadoch je potrebné vzhľadom na to, že takíto poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov nakladajú s osobnými a komerčne dôvernými údajmi, čo si vyžaduje dôkladné monitorovanie súladu poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov s podmienkami tohto nariadenia. Na zistenie toho, či takýto poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov ponúka služby v Únii, by sa malo určiť, či je zrejmé, že tento poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov plánuje ponúkať služby osobám v jednom alebo vo viacerých členských štátoch. Samotná dostupnosť webového sídla alebo e-mailovej adresy a iných kontaktných údajov poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov v Únii alebo používanie jazyka, ktorý sa všeobecne používa v tretej krajine, v ktorej je poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov usadený, by sa mali považovať za nedostatočné na určenie takéhoto zámeru. Na základe faktorov ako používanie jazyka alebo meny bežne používaných v jednom alebo vo viacerých členských štátoch s možnosťou objednania služieb v tomto jazyku alebo spomenutie používateľov, ktorí sa nachádzajú v Únii, by však mohlo byť zjavné, že poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov plánuje ponúkať služby v Únii.

Určený právny zástupca by mal konať v mene poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov a príslušné orgány pre služby sprostredkovania údajov by mali mať možnosť obrátiť sa na právneho zástupcu okrem alebo namiesto poskytovateľa služby sprostredkovania údajov, a to aj v prípade porušenia, s cieľom začať konanie o presadzovaní práva voči poskytovateľovi služieb sprostredkovania údajov, ktorý nedodržiava predpisy a ktorý nie je usadený v Únii. Právny zástupca by mal byť určený písomným poverením poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov, aby konal v jeho mene v súvislosti s jeho povinnosťami podľa tohto nariadenia.

| (43) | S cieľom pomôcť dotknutým osobám a držiteľom údajov ľahko identifikovať poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov uznaných v Únii, a tým zvýšiť ich dôveru v nich, by sa malo okrem označenia „poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov uznaný v Únii“ vytvoriť spoločné logo rozpoznateľné v celej Únii. |
| --- | --- |

(43)

S cieľom pomôcť dotknutým osobám a držiteľom údajov ľahko identifikovať poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov uznaných v Únii, a tým zvýšiť ich dôveru v nich, by sa malo okrem označenia „poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov uznaný v Únii“ vytvoriť spoločné logo rozpoznateľné v celej Únii.

| (44) | Príslušné orgány pre služby sprostredkovania údajov určené na monitorovanie súladu poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov s požiadavkami tohto nariadenia by sa mali vybrať na základe ich možností a odborných znalostí v oblasti zdieľania údajov na prierezovej alebo odvetvovej úrovni. Mali by byť pri výkone svojich úloh nezávislé od akéhokoľvek poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov, ako aj transparentné a nestranné. Členské štáty by mali Komisii oznámiť totožnosť uvedených príslušných orgánov pre služby sprostredkovania údajov. Právomocami a kompetenciami príslušných orgánov pre služby sprostredkovania údajov by nemali byť dotknuté právomoci orgánov na ochranu údajov. Najmä v prípade akejkoľvek otázky, ktorá si vyžaduje posúdenie súladu s nariadením (EÚ) 2016/679, by príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov mal v relevantných prípadoch najprv požiadať o stanovisko alebo rozhodnutie príslušný dozorný orgán zriadený podľa uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(44)

Príslušné orgány pre služby sprostredkovania údajov určené na monitorovanie súladu poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov s požiadavkami tohto nariadenia by sa mali vybrať na základe ich možností a odborných znalostí v oblasti zdieľania údajov na prierezovej alebo odvetvovej úrovni. Mali by byť pri výkone svojich úloh nezávislé od akéhokoľvek poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov, ako aj transparentné a nestranné. Členské štáty by mali Komisii oznámiť totožnosť uvedených príslušných orgánov pre služby sprostredkovania údajov. Právomocami a kompetenciami príslušných orgánov pre služby sprostredkovania údajov by nemali byť dotknuté právomoci orgánov na ochranu údajov. Najmä v prípade akejkoľvek otázky, ktorá si vyžaduje posúdenie súladu s nariadením (EÚ) 2016/679, by príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov mal v relevantných prípadoch najprv požiadať o stanovisko alebo rozhodnutie príslušný dozorný orgán zriadený podľa uvedeného nariadenia.

| (45) | Veľký potenciál pre ciele všeobecného záujmu ponúka používanie údajov, ktoré dobrovoľne sprístupňujú dotknuté osoby na základe svojho informovaného súhlasu, alebo v prípade iných ako osobných údajov, ktoré sprístupňujú držitelia údajov. Takéto ciele by zahŕňali zdravotnú starostlivosť, boj proti zmene klímy, zlepšenie mobility, uľahčovanie rozvoja, tvorby a šírenia oficiálnej štatistiky, zlepšovanie poskytovania verejných služieb alebo tvorba verejnej politiky. Aj podpora vedeckého výskumu by sa mala považovať za cieľ všeobecného záujmu. Cieľom tohto nariadenia by malo byť prispieť k vzniku dostatočne veľkých súborov údajov sprístupňovaných na základe dátového altruizmu, aby umožnili analýzu údajov a strojové učenie, a to aj v rámci Únie. V záujme dosiahnutia uvedeného cieľa by členské štáty mali mať možnosť zaviesť organizačné alebo technické opatrenia alebo oboje, ktoré by uľahčovali dátový altruizmus. Takéto opatrenia by mohli zahŕňať dostupnosť ľahko použiteľných nástrojov pre dotknuté osoby alebo držiteľov údajov na udelenie súhlasu alebo povolenia na altruistické používanie ich údajov, organizovanie kampaní zameraných na informovanosť alebo štruktúrovanú výmenu medzi príslušnými orgánmi o tom, ako verejným politikám, akými sú zlepšovanie dopravy, verejné zdravie a boj proti zmene klímy, prospieva dátový altruizmus. Na tento účel by členské štáty mali mať možnosť stanoviť vnútroštátne politiky v oblasti dátového altruizmu. Dotknuté osoby by mali mať možnosť získať náhradu v súvislosti s nákladmi, ktoré im vznikli pri sprístupňovaní ich údajov na ciele všeobecného záujmu. |
| --- | --- |

(45)

Veľký potenciál pre ciele všeobecného záujmu ponúka používanie údajov, ktoré dobrovoľne sprístupňujú dotknuté osoby na základe svojho informovaného súhlasu, alebo v prípade iných ako osobných údajov, ktoré sprístupňujú držitelia údajov. Takéto ciele by zahŕňali zdravotnú starostlivosť, boj proti zmene klímy, zlepšenie mobility, uľahčovanie rozvoja, tvorby a šírenia oficiálnej štatistiky, zlepšovanie poskytovania verejných služieb alebo tvorba verejnej politiky. Aj podpora vedeckého výskumu by sa mala považovať za cieľ všeobecného záujmu. Cieľom tohto nariadenia by malo byť prispieť k vzniku dostatočne veľkých súborov údajov sprístupňovaných na základe dátového altruizmu, aby umožnili analýzu údajov a strojové učenie, a to aj v rámci Únie. V záujme dosiahnutia uvedeného cieľa by členské štáty mali mať možnosť zaviesť organizačné alebo technické opatrenia alebo oboje, ktoré by uľahčovali dátový altruizmus. Takéto opatrenia by mohli zahŕňať dostupnosť ľahko použiteľných nástrojov pre dotknuté osoby alebo držiteľov údajov na udelenie súhlasu alebo povolenia na altruistické používanie ich údajov, organizovanie kampaní zameraných na informovanosť alebo štruktúrovanú výmenu medzi príslušnými orgánmi o tom, ako verejným politikám, akými sú zlepšovanie dopravy, verejné zdravie a boj proti zmene klímy, prospieva dátový altruizmus. Na tento účel by členské štáty mali mať možnosť stanoviť vnútroštátne politiky v oblasti dátového altruizmu. Dotknuté osoby by mali mať možnosť získať náhradu v súvislosti s nákladmi, ktoré im vznikli pri sprístupňovaní ich údajov na ciele všeobecného záujmu.

| (46) | Očakáva sa, že registrácia uznaných organizácií dátového altruizmu a používanie označenia „organizácia dátového altruizmu uznaná v Únii“ povedie k vzniku dátových úložísk. Registrácia v ktoromkoľvek členskom štáte by bola platná v celej Únii a očakáva sa, že uľahčí cezhraničné používanie údajov v rámci Únie a vznik súborov údajov pokrývajúcich viacero členských štátov. Držitelia údajov by mohli udeliť povolenie na spracúvanie iných ako osobných údajov na celý rad účelov, ktoré neboli v čase udeľovania povolenia stanovené. Dodržiavanie súboru požiadaviek stanovených v tomto nariadení takýmito uznanými organizáciami dátového altruizmu by malo priniesť dôveru v to, že údaje sprístupnené na altruistické účely slúžia cieľu všeobecného záujmu. Takáto dôvera by mala vyplývať najmä z toho, že majú miesto prevádzkareň alebo právneho zástupcu v Únii, ako aj z požiadavky, aby uznané organizácie dátového altruizmu boli neziskovými organizáciami, z požiadaviek na transparentnosť a zo zavedených osobitných opatrení na ochranu práv a záujmov dotknutých osôb a podnikov.
  Medzi ďalšie ochranné opatrenia by mala patriť možnosť spracúvať príslušné údaje v zabezpečenom prostredí spracúvania prevádzkovanom uznanými organizáciami dátového altruizmu, mechanizmy dohľadu, ako sú etické rady či výbory, vrátane zástupcov občianskej spoločnosti, na zaistenie toho, že prevádzkovateľ uplatňuje vysoké normy vedeckej etiky a ochrany základných práv, účinné a jasne oznámené technické prostriedky umožňujúce poskytnutý súhlas kedykoľvek odvolať alebo zmeniť na základe informačných povinností sprostredkovateľov údajov podľa nariadenia (EÚ) 2016/679, ako aj prostriedky priebežnej informovanosti dotknutých osôb o používaní údajov, ktoré sprístupnili. Registrácia subjektu ako uznanej organizácie dátového altruizmu by nemala byť podmienkou vykonávania činností dátového altruizmu. Komisia by mala prostredníctvom delegovaných aktov pripraviť súbor pravidiel v úzkej spolupráci s organizáciami dátového altruizmu a príslušnými zainteresovanými stranami. Dodržiavanie tohto súboru pravidiel by malo byť požiadavkou pre registráciu subjektu ako uznanej organizácie dátového altruizmu. |
| --- | --- |

(46)

Očakáva sa, že registrácia uznaných organizácií dátového altruizmu a používanie označenia „organizácia dátového altruizmu uznaná v Únii“ povedie k vzniku dátových úložísk. Registrácia v ktoromkoľvek členskom štáte by bola platná v celej Únii a očakáva sa, že uľahčí cezhraničné používanie údajov v rámci Únie a vznik súborov údajov pokrývajúcich viacero členských štátov. Držitelia údajov by mohli udeliť povolenie na spracúvanie iných ako osobných údajov na celý rad účelov, ktoré neboli v čase udeľovania povolenia stanovené. Dodržiavanie súboru požiadaviek stanovených v tomto nariadení takýmito uznanými organizáciami dátového altruizmu by malo priniesť dôveru v to, že údaje sprístupnené na altruistické účely slúžia cieľu všeobecného záujmu. Takáto dôvera by mala vyplývať najmä z toho, že majú miesto prevádzkareň alebo právneho zástupcu v Únii, ako aj z požiadavky, aby uznané organizácie dátového altruizmu boli neziskovými organizáciami, z požiadaviek na transparentnosť a zo zavedených osobitných opatrení na ochranu práv a záujmov dotknutých osôb a podnikov.

Medzi ďalšie ochranné opatrenia by mala patriť možnosť spracúvať príslušné údaje v zabezpečenom prostredí spracúvania prevádzkovanom uznanými organizáciami dátového altruizmu, mechanizmy dohľadu, ako sú etické rady či výbory, vrátane zástupcov občianskej spoločnosti, na zaistenie toho, že prevádzkovateľ uplatňuje vysoké normy vedeckej etiky a ochrany základných práv, účinné a jasne oznámené technické prostriedky umožňujúce poskytnutý súhlas kedykoľvek odvolať alebo zmeniť na základe informačných povinností sprostredkovateľov údajov podľa nariadenia (EÚ) 2016/679, ako aj prostriedky priebežnej informovanosti dotknutých osôb o používaní údajov, ktoré sprístupnili. Registrácia subjektu ako uznanej organizácie dátového altruizmu by nemala byť podmienkou vykonávania činností dátového altruizmu. Komisia by mala prostredníctvom delegovaných aktov pripraviť súbor pravidiel v úzkej spolupráci s organizáciami dátového altruizmu a príslušnými zainteresovanými stranami. Dodržiavanie tohto súboru pravidiel by malo byť požiadavkou pre registráciu subjektu ako uznanej organizácie dátového altruizmu.

| (47) | S cieľom pomôcť dotknutým osobám a držiteľom údajov ľahko identifikovať uznané organizácie dátového altruizmu, a tým zvýšiť ich dôveru v tieto organizácie, by sa malo vytvoriť spoločné logo, ktoré je rozpoznateľné v celej Únii. Spoločné logo by malo byť doplnené kódom QR s odkazom na úniový verejný register uznaných organizácií dátového altruizmu. |
| --- | --- |

(47)

S cieľom pomôcť dotknutým osobám a držiteľom údajov ľahko identifikovať uznané organizácie dátového altruizmu, a tým zvýšiť ich dôveru v tieto organizácie, by sa malo vytvoriť spoločné logo, ktoré je rozpoznateľné v celej Únii. Spoločné logo by malo byť doplnené kódom QR s odkazom na úniový verejný register uznaných organizácií dátového altruizmu.

| (48) | Týmto nariadením by nemalo byť dotknuté zriadenie, organizácia ani fungovanie subjektov, ktoré sa chcú zapojiť do dátového altruizmu podľa vnútroštátneho práva a malo by vychádzať z požiadaviek vnútroštátneho práva týkajúcich sa zákonnej činnosti v členskom štáte vo forme neziskovej organizácie. |
| --- | --- |

(48)

Týmto nariadením by nemalo byť dotknuté zriadenie, organizácia ani fungovanie subjektov, ktoré sa chcú zapojiť do dátového altruizmu podľa vnútroštátneho práva a malo by vychádzať z požiadaviek vnútroštátneho práva týkajúcich sa zákonnej činnosti v členskom štáte vo forme neziskovej organizácie.

| (49) | Týmto nariadením by nemalo byť dotknuté zriadenie, organizácia a fungovanie iných subjektov než subjektov verejného sektora, ktoré sa zapájajú do zdieľania údajov a obsahu na základe otvorených licencií, čím prispievajú k vytváraniu spoločných zdrojov dostupných pre všetkých. To by malo zahŕňať otvorené platformy na zdieľanie poznatkov založené na spolupráci, vedecké a akademické archívy s otvoreným prístupom, platformy na vývoj softvéru s otvoreným zdrojovým kódom a platformy na agregáciu obsahu s otvoreným prístupom. |
| --- | --- |

(49)

Týmto nariadením by nemalo byť dotknuté zriadenie, organizácia a fungovanie iných subjektov než subjektov verejného sektora, ktoré sa zapájajú do zdieľania údajov a obsahu na základe otvorených licencií, čím prispievajú k vytváraniu spoločných zdrojov dostupných pre všetkých. To by malo zahŕňať otvorené platformy na zdieľanie poznatkov založené na spolupráci, vedecké a akademické archívy s otvoreným prístupom, platformy na vývoj softvéru s otvoreným zdrojovým kódom a platformy na agregáciu obsahu s otvoreným prístupom.

| (50) | Uznané organizácie dátového altruizmu by mali mať možnosť získavať relevantné údaje priamo od fyzických a právnických osôb alebo spracúvať údaje získané inými subjektmi. Spracúvanie získaných údajov by mohli vykonávať organizácie dátového altruizmu na účely, ktoré samy stanovia, alebo v relevantných prípadoch by mohli umožniť spracúvanie tretími stranami na uvedené účely. Ak sú uznané organizácie dátového altruizmu prevádzkovateľmi alebo sprostredkovateľmi údajov vymedzenými v nariadení (EÚ) 2016/679, mali by byť v súlade s uvedeným nariadením. Dátový altruizmus si obyčajne vyžaduje súhlas dotknutých osôb v zmysle článku 6 ods. 1 písm. a) a článku 9 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) 2016/679, ktorý by mal byť v súlade s požiadavkami na zákonný súhlas podľa článkov 7 a 8 uvedeného nariadenia. V súlade s nariadením (EÚ) 2016/679 by účely vedeckého výskumu mohli byť podporené súhlasom s využitím v určitých oblastiach vedeckého výskumu, ak sú v súlade s uznanými etickými normami vedeckého výskumu, alebo len s určitými oblasťami výskumu alebo časťami výskumných projektov. V článku 5 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2016/679 sa uvádza, že ďalšie spracúvanie na účely vedeckého alebo historického výskumu či štatistické účely by sa v súlade s článkom 89 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/679 nemalo považovať za nezlučiteľné s pôvodnými účelmi. V prípade iných ako osobných údajov by sa obmedzenia použitia mali uviesť v povolení, ktoré udeľuje držiteľ údajov. |
| --- | --- |

(50)

Uznané organizácie dátového altruizmu by mali mať možnosť získavať relevantné údaje priamo od fyzických a právnických osôb alebo spracúvať údaje získané inými subjektmi. Spracúvanie získaných údajov by mohli vykonávať organizácie dátového altruizmu na účely, ktoré samy stanovia, alebo v relevantných prípadoch by mohli umožniť spracúvanie tretími stranami na uvedené účely. Ak sú uznané organizácie dátového altruizmu prevádzkovateľmi alebo sprostredkovateľmi údajov vymedzenými v nariadení (EÚ) 2016/679, mali by byť v súlade s uvedeným nariadením. Dátový altruizmus si obyčajne vyžaduje súhlas dotknutých osôb v zmysle článku 6 ods. 1 písm. a) a článku 9 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) 2016/679, ktorý by mal byť v súlade s požiadavkami na zákonný súhlas podľa článkov 7 a 8 uvedeného nariadenia. V súlade s nariadením (EÚ) 2016/679 by účely vedeckého výskumu mohli byť podporené súhlasom s využitím v určitých oblastiach vedeckého výskumu, ak sú v súlade s uznanými etickými normami vedeckého výskumu, alebo len s určitými oblasťami výskumu alebo časťami výskumných projektov. V článku 5 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2016/679 sa uvádza, že ďalšie spracúvanie na účely vedeckého alebo historického výskumu či štatistické účely by sa v súlade s článkom 89 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/679 nemalo považovať za nezlučiteľné s pôvodnými účelmi. V prípade iných ako osobných údajov by sa obmedzenia použitia mali uviesť v povolení, ktoré udeľuje držiteľ údajov.

| (51) | Príslušné orgány pre registráciu organizácií dátového altruizmu určené na monitorovanie súladu uznaných organizácií dátového altruizmu s požiadavkami tohto nariadenia by sa mali vybrať na základe ich možností a odborných znalostí. Mali by byť pri výkone svojich úloh nezávislé od akejkoľvek organizácie dátového altruizmu, ako aj transparentné a nestranné. Členské štáty by mali Komisii oznámiť totožnosť uvedených príslušných orgánov pre registráciu organizácií dátového altruizmu. Právomocami a kompetenciami príslušných orgánov pre registráciu organizácií dátového altruizmu by nemali byť dotknuté právomoci orgánov na ochranu údajov. Najmä v prípade akejkoľvek otázky, ktorá si vyžaduje posúdenie súladu s nariadením (EÚ) 2016/679, by príslušný orgán pre registráciu organizácií dátového altruizmu mal v relevantných prípadoch najprv požiadať o stanovisko alebo rozhodnutie príslušný dozorný orgán zriadený podľa uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(51)

Príslušné orgány pre registráciu organizácií dátového altruizmu určené na monitorovanie súladu uznaných organizácií dátového altruizmu s požiadavkami tohto nariadenia by sa mali vybrať na základe ich možností a odborných znalostí. Mali by byť pri výkone svojich úloh nezávislé od akejkoľvek organizácie dátového altruizmu, ako aj transparentné a nestranné. Členské štáty by mali Komisii oznámiť totožnosť uvedených príslušných orgánov pre registráciu organizácií dátového altruizmu. Právomocami a kompetenciami príslušných orgánov pre registráciu organizácií dátového altruizmu by nemali byť dotknuté právomoci orgánov na ochranu údajov. Najmä v prípade akejkoľvek otázky, ktorá si vyžaduje posúdenie súladu s nariadením (EÚ) 2016/679, by príslušný orgán pre registráciu organizácií dátového altruizmu mal v relevantných prípadoch najprv požiadať o stanovisko alebo rozhodnutie príslušný dozorný orgán zriadený podľa uvedeného nariadenia.

| (52) | V záujme podpory dôvery a ďalšieho posilnenia právnej istoty, ako aj používateľskej ústretovosti pri procese udeľovania a odvolania súhlasu, najmä v súvislosti s vedeckým výskumom a štatistickým používaním údajov sprístupnených na altruistickom základe, by sa mal v kontexte altruistického zdieľania údajov vypracovať a používať európsky formulár súhlasu so spracúvaním údajov na altruistické účely. Takýto formulár by mal dotknutým osobám poskytnúť ešte väčšiu transparentnosť v tom, že k ich údajom sa bude pristupovať a budú sa používať v súlade s ich súhlasom, ako aj v plnom súlade s pravidlami ochrany údajov. Zároveň by mal uľahčovať udeľovanie a odvolanie súhlasu a mal by sa dať použiť na zefektívnenie dátového altruizmu vykonávaného podnikmi a mal by poskytnúť mechanizmus, ktorý takýmto podnikom umožní odňať povolenie, ktoré udelili na používanie údajov. Na zohľadnenie osobitostí jednotlivých odvetví, a to aj z hľadiska ochrany údajov, by mal európsky formulár súhlasu so spracúvaním údajov na altruistické účely využívať modulárny prístup umožňujúci prispôsobenie pre konkrétne odvetvia a rôzne účely. |
| --- | --- |

(52)

V záujme podpory dôvery a ďalšieho posilnenia právnej istoty, ako aj používateľskej ústretovosti pri procese udeľovania a odvolania súhlasu, najmä v súvislosti s vedeckým výskumom a štatistickým používaním údajov sprístupnených na altruistickom základe, by sa mal v kontexte altruistického zdieľania údajov vypracovať a používať európsky formulár súhlasu so spracúvaním údajov na altruistické účely. Takýto formulár by mal dotknutým osobám poskytnúť ešte väčšiu transparentnosť v tom, že k ich údajom sa bude pristupovať a budú sa používať v súlade s ich súhlasom, ako aj v plnom súlade s pravidlami ochrany údajov. Zároveň by mal uľahčovať udeľovanie a odvolanie súhlasu a mal by sa dať použiť na zefektívnenie dátového altruizmu vykonávaného podnikmi a mal by poskytnúť mechanizmus, ktorý takýmto podnikom umožní odňať povolenie, ktoré udelili na používanie údajov. Na zohľadnenie osobitostí jednotlivých odvetví, a to aj z hľadiska ochrany údajov, by mal európsky formulár súhlasu so spracúvaním údajov na altruistické účely využívať modulárny prístup umožňujúci prispôsobenie pre konkrétne odvetvia a rôzne účely.

| (53) | V záujme úspešného zavedenia rámca správy údajov by sa mal zriadiť Európsky dátový inovačný výbor vo forme expertnej skupiny. Európsky dátový inovačný výbor by mal pozostávať zo zástupcov príslušných orgánov pre služby sprostredkovania údajov a príslušných orgánov pre registráciu organizácií dátového altruizmu všetkých členských štátov, Agentúry Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA), Komisie, vyslanca EÚ pre MSP alebo zástupcu vymenovaného sieťou vyslancov pre MSP a iných zástupcov relevantných subjektov v konkrétnych odvetviach, ako aj subjektov so špecifickou odbornosťou. Európsky dátový inovačný výbor by mal pozostávať z niekoľkých podvýborov vrátane podvýboru pre zapojenie zainteresovaných strán zloženého z relevantných zástupcov priemyslu, ako sú zdravotníctvo, životné prostredie, poľnohospodárstvo, doprava, energetika, priemyselná výroba, médiá, kultúrne a kreatívne sektory a štatistika, ako aj zástupcov výskumu, akademickej obce, občianskej spoločnosti, normotvorných organizácií, relevantných spoločných európskych dátových priestorov a iných relevantných zainteresovaných strán a tretích strán okrem iného subjektov so špecifickou odbornosťou, ako sú národné štatistické úrady. |
| --- | --- |

(53)

V záujme úspešného zavedenia rámca správy údajov by sa mal zriadiť Európsky dátový inovačný výbor vo forme expertnej skupiny. Európsky dátový inovačný výbor by mal pozostávať zo zástupcov príslušných orgánov pre služby sprostredkovania údajov a príslušných orgánov pre registráciu organizácií dátového altruizmu všetkých členských štátov, Agentúry Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA), Komisie, vyslanca EÚ pre MSP alebo zástupcu vymenovaného sieťou vyslancov pre MSP a iných zástupcov relevantných subjektov v konkrétnych odvetviach, ako aj subjektov so špecifickou odbornosťou. Európsky dátový inovačný výbor by mal pozostávať z niekoľkých podvýborov vrátane podvýboru pre zapojenie zainteresovaných strán zloženého z relevantných zástupcov priemyslu, ako sú zdravotníctvo, životné prostredie, poľnohospodárstvo, doprava, energetika, priemyselná výroba, médiá, kultúrne a kreatívne sektory a štatistika, ako aj zástupcov výskumu, akademickej obce, občianskej spoločnosti, normotvorných organizácií, relevantných spoločných európskych dátových priestorov a iných relevantných zainteresovaných strán a tretích strán okrem iného subjektov so špecifickou odbornosťou, ako sú národné štatistické úrady.

| (54) | Európsky dátový inovačný výbor by mal Komisii pomáhať pri koordinácii vnútroštátnych postupov a politík v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, ako aj pri podpore medziodvetvového používania údajov na základe zásad európskeho rámca interoperability a prostredníctvom používania európskych a medzinárodných noriem a špecifikácií, a to aj prostredníctvom Európskej multilaterálnej platformy pre normalizáciu v oblasti IKT, základných slovníkov a modulov NPE, a mal by zohľadňovať normalizačné činnosti v konkrétnych odvetviach alebo oblastiach. Práca na technickej normalizácii by mohla zahŕňať identifikáciu priorít pre vypracovanie noriem, ako aj zavedenie a udržiavanie súboru technických a právnych noriem prenosu údajov medzi dvomi sprostredkovateľskými prostrediami, ktorý umožní organizáciu dátových priestorov, a to najmä objasňovanie a rozlišovanie, ktoré normy a postupy sú medziodvetvové a ktoré odvetvové. Európsky dátový inovačný výbor by mal spolupracovať s odvetvovými orgánmi, sieťami alebo expertnými skupinami alebo s inými medziodvetvovými organizáciami, ktoré sa zaoberajú opakovaným používaním údajov. Pokiaľ ide o dátový altruizmus, Európsky dátový inovačný výbor by mal po porade s Európskym výborom pre ochranu údajov pomôcť Komisii so zostavovaním formulára súhlasu so spracúvaním údajov na altruistické účely. Navrhnutím usmernení o spoločných európskych dátových priestoroch by mal Európsky dátový inovačný výbor podporovať rozvoj fungujúceho európskeho dátového hospodárstva na základe týchto dátových priestorov, ako sa uvádza v Európskej dátovej stratégii. |
| --- | --- |

(54)

Európsky dátový inovačný výbor by mal Komisii pomáhať pri koordinácii vnútroštátnych postupov a politík v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, ako aj pri podpore medziodvetvového používania údajov na základe zásad európskeho rámca interoperability a prostredníctvom používania európskych a medzinárodných noriem a špecifikácií, a to aj prostredníctvom Európskej multilaterálnej platformy pre normalizáciu v oblasti IKT, základných slovníkov a modulov NPE, a mal by zohľadňovať normalizačné činnosti v konkrétnych odvetviach alebo oblastiach. Práca na technickej normalizácii by mohla zahŕňať identifikáciu priorít pre vypracovanie noriem, ako aj zavedenie a udržiavanie súboru technických a právnych noriem prenosu údajov medzi dvomi sprostredkovateľskými prostrediami, ktorý umožní organizáciu dátových priestorov, a to najmä objasňovanie a rozlišovanie, ktoré normy a postupy sú medziodvetvové a ktoré odvetvové. Európsky dátový inovačný výbor by mal spolupracovať s odvetvovými orgánmi, sieťami alebo expertnými skupinami alebo s inými medziodvetvovými organizáciami, ktoré sa zaoberajú opakovaným používaním údajov. Pokiaľ ide o dátový altruizmus, Európsky dátový inovačný výbor by mal po porade s Európskym výborom pre ochranu údajov pomôcť Komisii so zostavovaním formulára súhlasu so spracúvaním údajov na altruistické účely. Navrhnutím usmernení o spoločných európskych dátových priestoroch by mal Európsky dátový inovačný výbor podporovať rozvoj fungujúceho európskeho dátového hospodárstva na základe týchto dátových priestorov, ako sa uvádza v Európskej dátovej stratégii.

| (55) | Členské štáty by mali stanoviť pravidlá týkajúce sa sankcií, ktoré sa uplatňujú na porušenia tohto nariadenia a mali by prijať všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich vykonávania. Stanovené sankcie by mali byť účinné, primerané a odrádzajúce. Veľké rozdiely medzi pravidlami o sankciách by mohli viesť k narušeniu hospodárskej súťaže na jednotnom digitálnom trhu. Harmonizácia takýchto pravidiel by v tejto súvislosti mohla byť prínosom. |
| --- | --- |

(55)

Členské štáty by mali stanoviť pravidlá týkajúce sa sankcií, ktoré sa uplatňujú na porušenia tohto nariadenia a mali by prijať všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich vykonávania. Stanovené sankcie by mali byť účinné, primerané a odrádzajúce. Veľké rozdiely medzi pravidlami o sankciách by mohli viesť k narušeniu hospodárskej súťaže na jednotnom digitálnom trhu. Harmonizácia takýchto pravidiel by v tejto súvislosti mohla byť prínosom.

| (56) | S cieľom zabezpečiť účinné presadzovanie tohto nariadenia a zaistiť, aby poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov a subjekty, ktoré sa chcú zaregistrovať ako uznané organizácie dátového altruizmu mali možnosť prístupu plne online a cezhraničným spôsobom k postupom notifikácie a registrácie a mohli ich takýmto spôsobom aj vykonať, by sa takéto postupy mali ponúkať prostredníctvom jednotnej digitálnej brány zriadenej podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1724 (29). Uvedené postupy by sa mali doplniť do zoznamu postupov uvedeného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1724. |
| --- | --- |

(56)

S cieľom zabezpečiť účinné presadzovanie tohto nariadenia a zaistiť, aby poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov a subjekty, ktoré sa chcú zaregistrovať ako uznané organizácie dátového altruizmu mali možnosť prístupu plne online a cezhraničným spôsobom k postupom notifikácie a registrácie a mohli ich takýmto spôsobom aj vykonať, by sa takéto postupy mali ponúkať prostredníctvom jednotnej digitálnej brány zriadenej podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1724 (29). Uvedené postupy by sa mali doplniť do zoznamu postupov uvedeného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1724.

| (57) | Nariadenie (EÚ) 2018/1724 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(57)

Nariadenie (EÚ) 2018/1724 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (58) | S cieľom zabezpečiť efektívnosť tohto nariadenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ na účely doplnenia tohto nariadenia stanovením osobitných podmienok prenosu určitých kategórií iných ako osobných údajov, ktoré sa v osobitných legislatívnych aktoch Únie považujú za vysoko citlivé, do tretích krajín, ako aj stanovením súboru pravidiel pre uznané organizácie dátového altruizmu, s ktorými tieto organizácie majú byť v súlade, ktorý by obsahoval informácie, technické a bezpečnostné požiadavky, a tiež komunikačné usmernenia a normy interoperability. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (30). Predovšetkým sa v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(58)

S cieľom zabezpečiť efektívnosť tohto nariadenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ na účely doplnenia tohto nariadenia stanovením osobitných podmienok prenosu určitých kategórií iných ako osobných údajov, ktoré sa v osobitných legislatívnych aktoch Únie považujú za vysoko citlivé, do tretích krajín, ako aj stanovením súboru pravidiel pre uznané organizácie dátového altruizmu, s ktorými tieto organizácie majú byť v súlade, ktorý by obsahoval informácie, technické a bezpečnostné požiadavky, a tiež komunikačné usmernenia a normy interoperability. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (30). Predovšetkým sa v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (59) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci na pomoc subjektom verejného sektora a opätovným používateľom v ich úsilí o dosiahnutie súladu s podmienkami opakovaného použitia, ktoré sú stanovené v tomto nariadení, poskytnutím vzorových zmluvných ustanovení pre prenos opätovnými používateľmi iných ako osobných údajov do tretej krajiny, na vyhlásenie, že právne opatrenia tretej krajiny a jej opatrenia v oblasti dohľadu a presadzovania, sú rovnocenné s ochranou zaistenou podľa práva Únie, na vytvorenie návrhu spoločného loga pre poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov a spoločného loga pre uznané organizácie dátového altruizmu, a na vypracovanie európskeho formulára súhlasu so spracúvaním údajov na altruistické účely. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (31). |
| --- | --- |

(59)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci na pomoc subjektom verejného sektora a opätovným používateľom v ich úsilí o dosiahnutie súladu s podmienkami opakovaného použitia, ktoré sú stanovené v tomto nariadení, poskytnutím vzorových zmluvných ustanovení pre prenos opätovnými používateľmi iných ako osobných údajov do tretej krajiny, na vyhlásenie, že právne opatrenia tretej krajiny a jej opatrenia v oblasti dohľadu a presadzovania, sú rovnocenné s ochranou zaistenou podľa práva Únie, na vytvorenie návrhu spoločného loga pre poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov a spoločného loga pre uznané organizácie dátového altruizmu, a na vypracovanie európskeho formulára súhlasu so spracúvaním údajov na altruistické účely. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (31).

| (60) | Týmto nariadením by nemalo byť dotknuté uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže a najmä článkov 101 a 102 ZFEÚ. Opatrenia stanovené v tomto nariadení by sa nemali používať na obmedzovanie hospodárskej súťaže spôsobom, ktorý je v rozpore so ZFEÚ. Týka sa to najmä pravidiel výmeny konkurenčne citlivých informácií medzi skutočnými alebo potenciálnymi konkurentmi prostredníctvom služieb sprostredkovania údajov. |
| --- | --- |

(60)

Týmto nariadením by nemalo byť dotknuté uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže a najmä článkov 101 a 102 ZFEÚ. Opatrenia stanovené v tomto nariadení by sa nemali používať na obmedzovanie hospodárskej súťaže spôsobom, ktorý je v rozpore so ZFEÚ. Týka sa to najmä pravidiel výmeny konkurenčne citlivých informácií medzi skutočnými alebo potenciálnymi konkurentmi prostredníctvom služieb sprostredkovania údajov.

| (61) | V súlade s článkom 42 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/1725 sa konzultovalo s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov a s Európskym výborom pre ochranu údajov, ktorí vydali svoje stanovisko 10. marca 2021. |
| --- | --- |

(61)

V súlade s článkom 42 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/1725 sa konzultovalo s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov a s Európskym výborom pre ochranu údajov, ktorí vydali svoje stanovisko 10. marca 2021.

| (62) | Toto nariadenie používa ako hlavné zásady rešpektovanie základných práv a dodržiavanie zásad uznaných predovšetkým v Charte základných práv Európskej únie vrátane práva na súkromie, ochrany osobných údajov, slobody podnikania, vlastníckeho práva a integrácie osôb so zdravotným postihnutím, V súvislosti s týmito osobami by v relevantných prípadoch mali byť subjekty verejného sektora a služby podľa tohto nariadenia v súlade so smernicami Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2102 (32) a (EÚ) 2019/882 (33). Okrem toho by sa v súvislosti s informačnými a komunikačnými technológiami malo prihliadať na „dizajn pre všetkých“, čo predstavuje vedomé a systematické úsilie o aktívne uplatňovanie zásad, metód a nástrojov na podporu univerzálneho dizajnu v oblasti počítačových technológií, vrátane internetových technológií, čím sa predíde potrebe a posteriori úprav, alebo na špeciálny dizajn. |
| --- | --- |

(62)

Toto nariadenie používa ako hlavné zásady rešpektovanie základných práv a dodržiavanie zásad uznaných predovšetkým v Charte základných práv Európskej únie vrátane práva na súkromie, ochrany osobných údajov, slobody podnikania, vlastníckeho práva a integrácie osôb so zdravotným postihnutím, V súvislosti s týmito osobami by v relevantných prípadoch mali byť subjekty verejného sektora a služby podľa tohto nariadenia v súlade so smernicami Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2102 (32) a (EÚ) 2019/882 (33). Okrem toho by sa v súvislosti s informačnými a komunikačnými technológiami malo prihliadať na „dizajn pre všetkých“, čo predstavuje vedomé a systematické úsilie o aktívne uplatňovanie zásad, metód a nástrojov na podporu univerzálneho dizajnu v oblasti počítačových technológií, vrátane internetových technológií, čím sa predíde potrebe a posteriori úprav, alebo na špeciálny dizajn.

| (63) | Keďže ciele tohto nariadenia, a to opakované použitie určitých kategórií údajov v držbe subjektov verejného sektora v rámci Únie, ako aj vytvorenie notifikačného rámca a rámca dohľadu na poskytovanie služieb sprostredkovania údajov, rámca pre dobrovoľnú registráciu subjektov, ktoré sprístupňujú údaje na altruistické účely a rámca na zriadenie Európskeho dátového inovačného výboru, nemožno účinne dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, |
| --- | --- |

(63)

Keďže ciele tohto nariadenia, a to opakované použitie určitých kategórií údajov v držbe subjektov verejného sektora v rámci Únie, ako aj vytvorenie notifikačného rámca a rámca dohľadu na poskytovanie služieb sprostredkovania údajov, rámca pre dobrovoľnú registráciu subjektov, ktoré sprístupňujú údaje na altruistické účely a rámca na zriadenie Európskeho dátového inovačného výboru, nemožno účinne dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

Všeobecné ustanovenia

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1.   V tomto nariadení sa stanovujú:

| a) | podmienky opakovaného použitia určitých kategórií údajov v držbe subjektov verejného sektora v rámci Únie; |
| --- | --- |

a)

podmienky opakovaného použitia určitých kategórií údajov v držbe subjektov verejného sektora v rámci Únie;

| b) | notifikačný rámec a rámec dohľadu v oblasti poskytovania služieb sprostredkovania údajov; |
| --- | --- |

b)

notifikačný rámec a rámec dohľadu v oblasti poskytovania služieb sprostredkovania údajov;

| c) | rámec dobrovoľnej registrácie subjektov, ktoré získavajú a spracúvajú údaje sprístupňované na altruistické účely; a |
| --- | --- |

c)

rámec dobrovoľnej registrácie subjektov, ktoré získavajú a spracúvajú údaje sprístupňované na altruistické účely; a

| d) | rámec na zriadenie Európskeho dátového inovačného výboru. |
| --- | --- |

d)

rámec na zriadenie Európskeho dátového inovačného výboru.

2.   Týmto nariadením sa subjektom verejného sektora neukladá žiadna povinnosť umožniť opakované použitie údajov, ani sa ním subjekty verejného sektora nezbavujú svojich povinností zachovávať dôvernosť v súlade s právom Únie alebo vnútroštátnym právom.

Týmto nariadením nie sú dotknuté:

| a) | osobitné ustanovenia práva Únie alebo vnútroštátneho práva týkajúce sa prístupu k určitým kategóriám údajov alebo ich opakovaného použitia, najmä pokiaľ ide o udelenie prístupu k úradným dokumentom a ich zverejňovanie; a |
| --- | --- |

a)

osobitné ustanovenia práva Únie alebo vnútroštátneho práva týkajúce sa prístupu k určitým kategóriám údajov alebo ich opakovaného použitia, najmä pokiaľ ide o udelenie prístupu k úradným dokumentom a ich zverejňovanie; a

| b) | povinnosti subjektov verejného sektora podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva umožniť opakované použitie údajov a ani požiadavky týkajúce sa spracúvania iných ako osobných údajov. |
| --- | --- |

b)

povinnosti subjektov verejného sektora podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva umožniť opakované použitie údajov a ani požiadavky týkajúce sa spracúvania iných ako osobných údajov.

Ak sa v odvetvovom práve Únie alebo vnútroštátnom odvetvovom práve vyžaduje, aby subjekty verejného sektora, poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov alebo uznané organizácie dátového altruizmu spĺňali osobitné dodatočné technické, administratívne alebo organizačné požiadavky, a to aj prostredníctvom režimov udeľovania oprávnení alebo certifikácie, mali by sa uplatňovať aj uvedené ustanovenia príslušného odvetvového práva Únie alebo vnútroštátneho odvetvového práva. Akékoľvek takéto osobitné dodatočné požiadavky musia byť nediskriminačné, primerané a objektívne odôvodnené.

3.   Na všetky osobné údaje spracúvané v súvislosti s týmto nariadením sa vzťahuje právo Únie a vnútroštátne právo v oblasti ochrany osobných údajov. Týmto nariadením nie sú dotknuté najmä nariadenia (EÚ) 2016/679 a (EÚ) 2018/1725 a smernice 2002/58/ES a (EÚ) 2016/680, a to aj pokiaľ ide o právomoci a kompetencie dozorných orgánov. V prípade konfliktu medzi týmto nariadením a právom Únie v oblasti ochrany osobných údajov alebo vnútroštátnymi právom prijatým v súlade s takýmto právom Únie má prednosť príslušné právo Únie alebo vnútroštátne právo v oblasti ochrany osobných údajov. Týmto nariadením sa nevytvára právny základ pre spracúvanie osobných údajov ani neovplyvňujú žiadne práva a povinnosti stanovené v nariadeniach (EÚ) 2016/679 alebo (EÚ) 2018/1725 alebo smerniciach 2002/58/ES alebo (EÚ) 2016/680.

4.   Týmto nariadením nie je dotknuté uplatňovanie práva hospodárskej súťaže.

5.   Týmto nariadením nie sú dotknuté právomoci členských štátov, pokiaľ ide o ich činnosti týkajúce sa verejnej bezpečnosti, obrany a národnej bezpečnosti.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| 1. | „údaje“ sú všetky digitálne formy úkonov, skutočností alebo informácií a všetky kompilácie takých úkonov, skutočností alebo informácií, a to aj v podobe zvukových, vizuálnych alebo audiovizuálnych nahrávok; |
| --- | --- |

1.

„údaje“ sú všetky digitálne formy úkonov, skutočností alebo informácií a všetky kompilácie takých úkonov, skutočností alebo informácií, a to aj v podobe zvukových, vizuálnych alebo audiovizuálnych nahrávok;

| 2. | „opakované použitie“ je použitie údajov v držbe subjektov verejného sektora fyzickými alebo právnickými osobami na komerčné alebo nekomerčné účely, ktoré sú iné než je pôvodný účel v rámci verejných úloh, na ktoré boli údaje vytvorené, s výnimkou výmeny údajov medzi subjektmi verejného sektora výhradne na účely plnenia ich verejných úloh; |
| --- | --- |

2.

„opakované použitie“ je použitie údajov v držbe subjektov verejného sektora fyzickými alebo právnickými osobami na komerčné alebo nekomerčné účely, ktoré sú iné než je pôvodný účel v rámci verejných úloh, na ktoré boli údaje vytvorené, s výnimkou výmeny údajov medzi subjektmi verejného sektora výhradne na účely plnenia ich verejných úloh;

| 3. | „osobné údaje“ sú osobné údaje vymedzené v článku 4 bode 1 nariadenia (EÚ) 2016/679; |
| --- | --- |

3.

„osobné údaje“ sú osobné údaje vymedzené v článku 4 bode 1 nariadenia (EÚ) 2016/679;

| 4. | „iné ako osobné údaje“ sú údaje iné než osobné údaje; |
| --- | --- |

4.

„iné ako osobné údaje“ sú údaje iné než osobné údaje;

| 5. | „súhlas“ je súhlas vymedzený v článku 4 bode 11 nariadenia (EÚ) 2016/679; |
| --- | --- |

5.

„súhlas“ je súhlas vymedzený v článku 4 bode 11 nariadenia (EÚ) 2016/679;

| 6. | „povolenie“ je udelenie práva používateľovi údajov na spracúvanie iných ako osobných údajov; |
| --- | --- |

6.

„povolenie“ je udelenie práva používateľovi údajov na spracúvanie iných ako osobných údajov;

| 7. | „dotknutá osoba“ je dotknutá osoba uvedená v článku 4 bode 1 nariadenia (EÚ) 2016/679; |
| --- | --- |

7.

„dotknutá osoba“ je dotknutá osoba uvedená v článku 4 bode 1 nariadenia (EÚ) 2016/679;

| 8. | „držiteľ údajov“ je právnická osoba vrátane subjektov verejného sektora a medzinárodných organizácií alebo fyzická osoba, ktorá pokiaľ ide o predmetné konkrétne údaje, nie je dotknutou osobou, pričom tieto osoby majú v súlade s príslušným právom Únie alebo vnútroštátnym právom právo udeliť prístup k určitým osobným údajom alebo iným ako osobným údajom alebo ich zdieľať; |
| --- | --- |

8.

„držiteľ údajov“ je právnická osoba vrátane subjektov verejného sektora a medzinárodných organizácií alebo fyzická osoba, ktorá pokiaľ ide o predmetné konkrétne údaje, nie je dotknutou osobou, pričom tieto osoby majú v súlade s príslušným právom Únie alebo vnútroštátnym právom právo udeliť prístup k určitým osobným údajom alebo iným ako osobným údajom alebo ich zdieľať;

| 9. | „používateľ údajov“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá má zákonný prístup k určitým osobným alebo iným ako osobným údajom a má právo, a to aj podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 v prípade osobných údajov, tieto údaje používať na komerčné alebo nekomerčné účely; |
| --- | --- |

9.

„používateľ údajov“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá má zákonný prístup k určitým osobným alebo iným ako osobným údajom a má právo, a to aj podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 v prípade osobných údajov, tieto údaje používať na komerčné alebo nekomerčné účely;

| 10. | „zdieľanie údajov“ je poskytovanie údajov zo strany dotknutej osoby alebo držiteľa údajov používateľovi údajov na účely spoločného alebo individuálneho použitia takýchto údajov, a to na základe dobrovoľných dohôd alebo práva Únie alebo vnútroštátneho práva, priamo alebo cez sprostredkovateľa, napríklad na základe otvorených alebo komerčných licencií, za poplatok alebo bezplatne; |
| --- | --- |

10.

„zdieľanie údajov“ je poskytovanie údajov zo strany dotknutej osoby alebo držiteľa údajov používateľovi údajov na účely spoločného alebo individuálneho použitia takýchto údajov, a to na základe dobrovoľných dohôd alebo práva Únie alebo vnútroštátneho práva, priamo alebo cez sprostredkovateľa, napríklad na základe otvorených alebo komerčných licencií, za poplatok alebo bezplatne;

| 11. | „služba sprostredkovania údajov“ je služba, ktorej cieľom je založiť komerčné vzťahy na účely zdieľania údajov medzi neurčeným počtom dotknutých osôb a držiteľov údajov na jednej strane a používateľmi údajov na strane druhej prostredníctvom technických, právnych alebo iných prostriedkov, a to aj na účely uplatňovania práv dotknutých osôb vo vzťahu k osobným údajom, s výnimkou aspoň:






  a) | služieb, ktoré získavajú údaje od držiteľov údajov a agregujú, obohacujú alebo transformujú údaje na účel pridania podstatnej hodnoty údajom a používateľom údajov udeľujú licenciu na používanie výsledných údajov, a to bez toho, aby sa založil komerčný vzťah medzi držiteľmi údajov a používateľmi údajov; |
| --- | --- | --- |

11.

„služba sprostredkovania údajov“ je služba, ktorej cieľom je založiť komerčné vzťahy na účely zdieľania údajov medzi neurčeným počtom dotknutých osôb a držiteľov údajov na jednej strane a používateľmi údajov na strane druhej prostredníctvom technických, právnych alebo iných prostriedkov, a to aj na účely uplatňovania práv dotknutých osôb vo vzťahu k osobným údajom, s výnimkou aspoň:

a)

služieb, ktoré získavajú údaje od držiteľov údajov a agregujú, obohacujú alebo transformujú údaje na účel pridania podstatnej hodnoty údajom a používateľom údajov udeľujú licenciu na používanie výsledných údajov, a to bez toho, aby sa založil komerčný vzťah medzi držiteľmi údajov a používateľmi údajov;

| b) | služieb, ktoré sa zameriavajú na sprostredkovanie obsahu chráneného autorským právom; |
| --- | --- |

b)

služieb, ktoré sa zameriavajú na sprostredkovanie obsahu chráneného autorským právom;

| c) | služieb, ktoré výlučne využíva jeden držiteľ údajov s cieľom umožniť používanie údajov, ktoré má uvedený držiteľ údajov vo svojej držbe, alebo ktoré využívajú viaceré právnické osoby v uzavretej skupine, vrátane dodávateľských alebo spotrebiteľských vzťahov alebo spolupráce stanovenej zmluvou, najmä pokiaľ ide o tie, ktorých hlavným cieľom je zabezpečiť funkčností predmetov a zariadení prepojených s internetom vecí; |
| --- | --- |

c)

služieb, ktoré výlučne využíva jeden držiteľ údajov s cieľom umožniť používanie údajov, ktoré má uvedený držiteľ údajov vo svojej držbe, alebo ktoré využívajú viaceré právnické osoby v uzavretej skupine, vrátane dodávateľských alebo spotrebiteľských vzťahov alebo spolupráce stanovenej zmluvou, najmä pokiaľ ide o tie, ktorých hlavným cieľom je zabezpečiť funkčností predmetov a zariadení prepojených s internetom vecí;

| d) | služieb zdieľania údajov ponúkaných subjektmi verejného sektora, ktorých cieľom nie je založiť komerčný vzťah; |
| --- | --- |

d)

služieb zdieľania údajov ponúkaných subjektmi verejného sektora, ktorých cieľom nie je založiť komerčný vzťah;

| 12. | „spracúvanie“ je spracúvanie vymedzené v článku 4 bode 2 nariadenia (EÚ) 2016/679, pokiaľ ide o osobné údaje alebo v článku 3 bode 2 nariadenia (EÚ) 2018/1807, pokiaľ ide o iné ako osobné údaje; |
| --- | --- |

12.

„spracúvanie“ je spracúvanie vymedzené v článku 4 bode 2 nariadenia (EÚ) 2016/679, pokiaľ ide o osobné údaje alebo v článku 3 bode 2 nariadenia (EÚ) 2018/1807, pokiaľ ide o iné ako osobné údaje;

| 13. | „prístup“ je použitie údajov v súlade s osobitnými technickými, právnymi alebo organizačnými požiadavkami, čo nemusí nevyhnutne znamenať prenos či stiahnutie údajov; |
| --- | --- |

13.

„prístup“ je použitie údajov v súlade s osobitnými technickými, právnymi alebo organizačnými požiadavkami, čo nemusí nevyhnutne znamenať prenos či stiahnutie údajov;

| 14. | „hlavná prevádzkareň“ právnickej osoby je miesto jej centrálnej správy v Únii; |
| --- | --- |

14.

„hlavná prevádzkareň“ právnickej osoby je miesto jej centrálnej správy v Únii;

| 15. | „služby dátových družstiev“ sú služby sprostredkovania údajov ponúkané organizačnou štruktúrou, ktorú tvoria dotknuté osoby, podniky s jediným spoločníkom alebo MSP, ktoré sú členmi tejto štruktúry, pričom jej hlavnými cieľmi je podporovať svojich členov pri uplatňovaní ich práv týkajúcich sa určitých údajov, a to aj pokiaľ ide o prijímanie informovaných rozhodnutí predtým, ako udelia súhlas so spracúvaním údajov, vymieňať názory na účel a podmienky spracúvania údajov, ktoré by najlepšie zastupovali záujmy jej členov vo vzťahu k ich údajom, a dojednávať podmienky spracúvania údajov v mene svojich členov pred udelením povolenia na spracúvanie iných ako osobných údajov alebo pred ich súhlasom so spracúvaním osobných údajov; |
| --- | --- |

15.

„služby dátových družstiev“ sú služby sprostredkovania údajov ponúkané organizačnou štruktúrou, ktorú tvoria dotknuté osoby, podniky s jediným spoločníkom alebo MSP, ktoré sú členmi tejto štruktúry, pričom jej hlavnými cieľmi je podporovať svojich členov pri uplatňovaní ich práv týkajúcich sa určitých údajov, a to aj pokiaľ ide o prijímanie informovaných rozhodnutí predtým, ako udelia súhlas so spracúvaním údajov, vymieňať názory na účel a podmienky spracúvania údajov, ktoré by najlepšie zastupovali záujmy jej členov vo vzťahu k ich údajom, a dojednávať podmienky spracúvania údajov v mene svojich členov pred udelením povolenia na spracúvanie iných ako osobných údajov alebo pred ich súhlasom so spracúvaním osobných údajov;

| 16. | „dátový altruizmus“ je dobrovoľné zdieľanie údajov na základe súhlasu dotknutých osôb so spracúvaním osobných údajov, ktoré sa ich týkajú, alebo povolení držiteľov údajov umožňujúcich použitie ich iných ako osobných údajov bez toho, aby požadovali alebo dostali odplatu presahujúcu náhradu súvisiacu s nákladmi, ktoré im vznikajú, keď sprístupňujú svoje údaje na ciele všeobecného záujmu, ako sa v náležitých prípadoch stanovuje vo vnútroštátnom práve, ako je zdravotná starostlivosť, boj proti zmene klímy, zlepšovanie mobility, uľahčovanie rozvoja, tvorby a šírenia oficiálnych štatistík, zlepšovanie poskytovania verejných služieb, tvorbu verejnej politiky alebo vedecký výskum vo všeobecnom záujme; |
| --- | --- |

16.

„dátový altruizmus“ je dobrovoľné zdieľanie údajov na základe súhlasu dotknutých osôb so spracúvaním osobných údajov, ktoré sa ich týkajú, alebo povolení držiteľov údajov umožňujúcich použitie ich iných ako osobných údajov bez toho, aby požadovali alebo dostali odplatu presahujúcu náhradu súvisiacu s nákladmi, ktoré im vznikajú, keď sprístupňujú svoje údaje na ciele všeobecného záujmu, ako sa v náležitých prípadoch stanovuje vo vnútroštátnom práve, ako je zdravotná starostlivosť, boj proti zmene klímy, zlepšovanie mobility, uľahčovanie rozvoja, tvorby a šírenia oficiálnych štatistík, zlepšovanie poskytovania verejných služieb, tvorbu verejnej politiky alebo vedecký výskum vo všeobecnom záujme;

| 17. | „subjekt verejného sektora“ sú štátne, regionálne alebo miestne orgány, verejnoprávne inštitúcie alebo združenia tvorené jedným alebo viacerými takýmito orgánmi alebo jednou alebo viacerými takýmito verejnoprávnymi inštitúciami; |
| --- | --- |

17.

„subjekt verejného sektora“ sú štátne, regionálne alebo miestne orgány, verejnoprávne inštitúcie alebo združenia tvorené jedným alebo viacerými takýmito orgánmi alebo jednou alebo viacerými takýmito verejnoprávnymi inštitúciami;

| 18. | „verejnoprávne inštitúcie“ sú inštitúcie, ktoré majú tieto charakteristiky:






  a) | sú zriadené na osobitný účel plniť potreby všeobecného záujmu, ktoré nemajú priemyselný ani komerčný charakter; |
| --- | --- | --- |

18.

„verejnoprávne inštitúcie“ sú inštitúcie, ktoré majú tieto charakteristiky:

a)

sú zriadené na osobitný účel plniť potreby všeobecného záujmu, ktoré nemajú priemyselný ani komerčný charakter;

| b) | majú právnu subjektivitu; |
| --- | --- |

b)

majú právnu subjektivitu;

| c) | sú z väčšej časti financované štátnymi, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi alebo inými verejnoprávnymi inštitúciami, podliehajú riadiacemu dozoru týchto orgánov alebo inštitúcií alebo majú v správnom, riadiacom alebo dozornom orgáne viac ako polovicu členov menovaných štátnymi, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi alebo inými verejnoprávnymi inštitúciami; |
| --- | --- |

c)

sú z väčšej časti financované štátnymi, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi alebo inými verejnoprávnymi inštitúciami, podliehajú riadiacemu dozoru týchto orgánov alebo inštitúcií alebo majú v správnom, riadiacom alebo dozornom orgáne viac ako polovicu členov menovaných štátnymi, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi alebo inými verejnoprávnymi inštitúciami;

| 19. | „verejný podnik“ je každý podnik, na ktorý môžu mať subjekty verejného sektora priamo alebo nepriamo dominantný vplyv prostredníctvom jeho vlastníctva, svojej finančnej účasti na ňom alebo pravidiel, ktorými sa riadi; na účely vymedzenia tohto pojmu sa dominantný vplyv zo strany subjektov verejného sektora predpokladá v ktoromkoľvek z týchto prípadov, v ktorých tieto subjekty priamo alebo nepriamo:






  a) | majú v držbe väčšinu upísaného kapitálu podniku; |
| --- | --- | --- |

19.

„verejný podnik“ je každý podnik, na ktorý môžu mať subjekty verejného sektora priamo alebo nepriamo dominantný vplyv prostredníctvom jeho vlastníctva, svojej finančnej účasti na ňom alebo pravidiel, ktorými sa riadi; na účely vymedzenia tohto pojmu sa dominantný vplyv zo strany subjektov verejného sektora predpokladá v ktoromkoľvek z týchto prípadov, v ktorých tieto subjekty priamo alebo nepriamo:

a)

majú v držbe väčšinu upísaného kapitálu podniku;

| b) | kontrolujú väčšinu hlasovacích práv spojených s akciami, ktoré podnik vydal; |
| --- | --- |

b)

kontrolujú väčšinu hlasovacích práv spojených s akciami, ktoré podnik vydal;

| c) | môžu vymenovať viac ako polovicu členov správneho, riadiaceho alebo dozorného orgánu podniku; |
| --- | --- |

c)

môžu vymenovať viac ako polovicu členov správneho, riadiaceho alebo dozorného orgánu podniku;

| 20. | „zabezpečené prostredie spracúvania“ je fyzické alebo virtuálne prostredie a organizačné prostriedky, ktorých účelom je zaistiť súlad s právom Únie, ako je nariadenie (EÚ) 2016/679, najmä pokiaľ ide o práva dotknutých osôb, práva duševného vlastníctva a komerčnú a štatistickú dôvernosť, integritu a prístupnosť, ako aj s príslušným vnútroštátnym právom a umožniť subjektu poskytujúcemu zabezpečené prostredie spracúvania určovať a kontrolovať všetky úkony spracúvania údajov vrátane zobrazovania, ukladania, sťahovania a exportovania údajov a výpočtu odvodených údajov počítačovými algoritmami; |
| --- | --- |

20.

„zabezpečené prostredie spracúvania“ je fyzické alebo virtuálne prostredie a organizačné prostriedky, ktorých účelom je zaistiť súlad s právom Únie, ako je nariadenie (EÚ) 2016/679, najmä pokiaľ ide o práva dotknutých osôb, práva duševného vlastníctva a komerčnú a štatistickú dôvernosť, integritu a prístupnosť, ako aj s príslušným vnútroštátnym právom a umožniť subjektu poskytujúcemu zabezpečené prostredie spracúvania určovať a kontrolovať všetky úkony spracúvania údajov vrátane zobrazovania, ukladania, sťahovania a exportovania údajov a výpočtu odvodených údajov počítačovými algoritmami;

| 21. | „právny zástupca“ je fyzická alebo právnická osoba usadená v Únii, ktorá je výslovne určená konať v mene poskytovateľa služby sprostredkovania údajov alebo subjektu, ktorý na účely všeobecného záujmu získava údaje sprístupnené fyzickými alebo právnickými osobami na základe dátového altruizmu a ktorá nie je usadený v Únii, pričom sa na ňu môžu príslušné orgány pre služby sprostredkovania údajov a príslušné orgány pre registráciu organizácií dátového altruizmu obrátiť okrem alebo namiesto poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov alebo subjektu, pokiaľ ide o povinnosti podľa tohto nariadenia, a to aj pokiaľ ide o začatie konania o presadzovaní práva voči poskytovateľovi služieb sprostredkovania údajov alebo subjektu, ktorí nedodržiavajú predpisy a nie sú usadení v Únii. |
| --- | --- |

21.

„právny zástupca“ je fyzická alebo právnická osoba usadená v Únii, ktorá je výslovne určená konať v mene poskytovateľa služby sprostredkovania údajov alebo subjektu, ktorý na účely všeobecného záujmu získava údaje sprístupnené fyzickými alebo právnickými osobami na základe dátového altruizmu a ktorá nie je usadený v Únii, pričom sa na ňu môžu príslušné orgány pre služby sprostredkovania údajov a príslušné orgány pre registráciu organizácií dátového altruizmu obrátiť okrem alebo namiesto poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov alebo subjektu, pokiaľ ide o povinnosti podľa tohto nariadenia, a to aj pokiaľ ide o začatie konania o presadzovaní práva voči poskytovateľovi služieb sprostredkovania údajov alebo subjektu, ktorí nedodržiavajú predpisy a nie sú usadení v Únii.

KAPITOLA II

Opakované použitie určitých kategórií chránených údajov v držbe subjektov verejného sektora

Článok 3

Kategórie údajov

1.   Táto kapitola sa vzťahuje na údaje v držbe subjektov verejného sektora, ktoré sú chránené z dôvodu:

| a) | komerčnej dôvernosti vrátane obchodného, profesionálneho a podnikového tajomstva; |
| --- | --- |

a)

komerčnej dôvernosti vrátane obchodného, profesionálneho a podnikového tajomstva;

| b) | štatistickej dôvernosti; |
| --- | --- |

b)

štatistickej dôvernosti;

| c) | ochrany práv duševného vlastníctva tretích strán; alebo |
| --- | --- |

c)

ochrany práv duševného vlastníctva tretích strán; alebo

| d) | ochrany osobných údajov, pokiaľ takéto údaje nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice (EÚ) 2019/1024. |
| --- | --- |

d)

ochrany osobných údajov, pokiaľ takéto údaje nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice (EÚ) 2019/1024.

2.   Táto kapitola sa nevzťahuje na:

| a) | údaje v držbe verejných podnikov; |
| --- | --- |

a)

údaje v držbe verejných podnikov;

| b) | údaje v držbe verejnoprávnych vysielateľov a ich pobočiek a iných subjektov alebo ich pobočiek na účely plnenia poslania verejnoprávneho vysielania; |
| --- | --- |

b)

údaje v držbe verejnoprávnych vysielateľov a ich pobočiek a iných subjektov alebo ich pobočiek na účely plnenia poslania verejnoprávneho vysielania;

| c) | údaje v držbe kultúrnych a vzdelávacích inštitúcií; |
| --- | --- |

c)

údaje v držbe kultúrnych a vzdelávacích inštitúcií;

| d) | údaje v držbe subjektov verejného sektora, ktoré sú chránené z dôvodov verejnej bezpečnosti, obrany alebo národnej bezpečnosti; alebo |
| --- | --- |

d)

údaje v držbe subjektov verejného sektora, ktoré sú chránené z dôvodov verejnej bezpečnosti, obrany alebo národnej bezpečnosti; alebo

| e) | údaje, ktorých poskytovanie nepatrí do rozsahu verejných úloh dotknutých subjektov verejného sektora v zmysle vymedzenom právom alebo inými záväznými pravidlami dotknutého členského štátu, alebo ak takéto pravidlá neexistujú, v zmysle vymedzenom v súlade s bežnou administratívnou praxou v príslušnom členskom štáte za predpokladu, že rozsah verejných úloh je transparentný a podlieha preskúmaniu. |
| --- | --- |

e)

údaje, ktorých poskytovanie nepatrí do rozsahu verejných úloh dotknutých subjektov verejného sektora v zmysle vymedzenom právom alebo inými záväznými pravidlami dotknutého členského štátu, alebo ak takéto pravidlá neexistujú, v zmysle vymedzenom v súlade s bežnou administratívnou praxou v príslušnom členskom štáte za predpokladu, že rozsah verejných úloh je transparentný a podlieha preskúmaniu.

3.   Touto kapitolou nie je dotknuté:

| a) | právo Únie, vnútroštátne právo ani medzinárodné dohody, ktorých zmluvnou stranou sú Únia alebo členské štáty, o ochrane kategórií údajov uvedených v odseku 1; a |
| --- | --- |

a)

právo Únie, vnútroštátne právo ani medzinárodné dohody, ktorých zmluvnou stranou sú Únia alebo členské štáty, o ochrane kategórií údajov uvedených v odseku 1; a

| b) | právo Únie ani vnútroštátne právo týkajúce sa prístupu k dokumentom. |
| --- | --- |

b)

právo Únie ani vnútroštátne právo týkajúce sa prístupu k dokumentom.

Článok 4

Zákaz výhradných dohôd

1.   Zakazujú sa dohody alebo iné praktiky spojené s opakovaným používaním údajov v držbe subjektov verejného sektora, ktoré zahŕňajú kategórie údajov uvedené v článku 3 ods. 1, pokiaľ sa takýmito dohodami alebo praktikami udeľujú výhradné práva alebo je ich cieľom alebo účinkom udelenie takýchto výhradných práv alebo obmedzenie dostupnosti údajov na opakované použitie inými subjektmi, než sú strany takýchto dohôd alebo iných praktík.

2.   Odchylne od odseku 1 sa výhradné právo na opakované použitie údajov uvedené v uvedenom odseku môže udeliť v rozsahu potrebnom na poskytovanie služby alebo dodanie produktu vo všeobecnom záujme, ktoré by inak nebolo možné.

3.   Výhradné právo uvedené v odseku 2 sa udelí na základe administratívneho aktu alebo zmluvného dojednania v súlade s príslušným právom Únie alebo vnútroštátnym právom a v súlade so zásadami transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie.

4.   Trvanie výhradného práva na opakované použitie údajov nesmie presiahnuť 12 mesiacov. Ak sa uzavrie zmluva, dĺžka trvania zmluvy musí zodpovedať trvaniu výhradného práva.

5.   Udelenie výhradného práva podľa odsekov 2, 3 a 4 vrátane dôvodov, prečo je udelenie takéhoto práva nevyhnutné, musí byť transparentné a verejne prístupné online vo forme, ktorá je v súlade s príslušným právom Únie v oblasti verejného obstarávania.

6.   Dohody alebo iné praktiky, na ktoré sa vzťahuje zákaz uvedený v odseku 1, ktoré nespĺňajú podmienky stanovené v odsekoch 2 a 3 a ktoré sa uzavreli pred 23. júnom 2022 sa vypovedajú na konci platnosti príslušnej zmluvy a v každom prípade do 24. decembra 2024.

Článok 5

Podmienky opakovaného použitia

1.   Subjekty verejného sektora, ktoré majú podľa vnútroštátneho práva právomoc udeliť alebo zamietnuť prístup na opakované použitie údajov jednej alebo viacerých kategórií údajov uvedených v článku 3 ods. 1, musia zverejniť prostredníctvom jednotného informačného miesta uvedeného v článku 8 podmienky umožnenia takéhoto opakovaného použitia a postup podania žiadosti o opakované použitie. Subjektom verejného sektora môžu pri udeľovaní alebo zamietnutí prístupu na opakované použitie pomáhať príslušné subjekty uvedené v článku 7 ods. 1.

Členské štáty zabezpečia, aby boli subjekty verejného sektora na splnenie požiadaviek tohto článku vybavené potrebnými zdrojmi.

2.   Podmienky opakovaného použitia musia byť nediskriminačné, transparentné, primerané a objektívne odôvodnené, pokiaľ ide o kategórie údajov, účely opakovaného použitia a povahu údajov, ktorých opakované použitie sa umožňuje. Uvedené podmienky sa nesmú použiť na obmedzenie hospodárskej súťaže.

3.   Subjekty verejného sektora v súlade s právom Únie a vnútroštátnym právom zabezpečia zachovanie chránenej povahy údajov. Môžu stanoviť tieto požiadavky:

| a) | udeliť prístup k opakovanému použitiu údajov len vtedy, ak subjekt verejného sektora alebo príslušný subjekt na základe žiadosti o opakované použitie zabezpečil, že údaje boli:






  i) | v prípade osobných údajov anonymizované; a |
| --- | --- | --- |

a)

udeliť prístup k opakovanému použitiu údajov len vtedy, ak subjekt verejného sektora alebo príslušný subjekt na základe žiadosti o opakované použitie zabezpečil, že údaje boli:

i)

v prípade osobných údajov anonymizované; a

| ii) | upravené, agregované alebo spracúvané akýmkoľvek iným spôsobom kontroly zverejňovania v prípade komerčne dôverných informácií vrátane obchodného tajomstva alebo obsahu chráneného právami duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

ii)

upravené, agregované alebo spracúvané akýmkoľvek iným spôsobom kontroly zverejňovania v prípade komerčne dôverných informácií vrátane obchodného tajomstva alebo obsahu chráneného právami duševného vlastníctva;

| b) | k údajom sa pristupuje a údaje sa opakovane používajú na diaľku v zabezpečenom prostredí spracúvania, ktoré poskytuje alebo ovláda subjekt verejného sektora; |
| --- | --- |

b)

k údajom sa pristupuje a údaje sa opakovane používajú na diaľku v zabezpečenom prostredí spracúvania, ktoré poskytuje alebo ovláda subjekt verejného sektora;

| c) | k údajom sa pristupuje a údaje sa opakovane používajú vo fyzických priestoroch, v ktorých je zabezpečené prostredie spracúvania umiestnené v súlade s normami vysokej bezpečnosti za predpokladu, že prístup na diaľku nemožno umožniť bez ohrozenia práv a záujmov tretích strán. |
| --- | --- |

c)

k údajom sa pristupuje a údaje sa opakovane používajú vo fyzických priestoroch, v ktorých je zabezpečené prostredie spracúvania umiestnené v súlade s normami vysokej bezpečnosti za predpokladu, že prístup na diaľku nemožno umožniť bez ohrozenia práv a záujmov tretích strán.

4.   V prípade opakovaného použitia umožneného v súlade s odsekom 3 písm. b) a c) subjekty verejného sektora stanovia podmienky zachovávajúce integritu fungovania technických systémov používaného zabezpečeného prostredia spracúvania. Subjekt verejného sektora si vyhradzuje právo overiť proces, prostriedky a všetky výsledky spracúvania údajov, ktoré vykonal opätovný používateľ, s cieľom zachovať integritu ochrany údajov, a vyhradzuje si právo zakázať používanie výsledkov, ktoré obsahujú informácie ohrozujúce práva a záujmy tretích strán. Rozhodnutie zakázať použitie výsledkov musí byť pre opätovného používateľa zrozumiteľné a transparentné.

5.   Pokiaľ vnútroštátne právo nestanovuje osobitné ochranné opatrenia týkajúce sa príslušnej povinnosti zachovávať dôvernosť súvisiacej s opakovaným použitím údajov uvedeným v článku 3 ods. 1, subjekt verejného sektora podmieni použitie údajov poskytnutých v súlade s odsekom 3 tohto článku dodržiavaním povinnosti zachovávať dôvernosť opätovným používateľom zakazujúcej zverejnenie akýchkoľvek informácií, ktoré ohrozujú práva a záujmy tretích strán a ktoré opätovný používateľ mohol nadobudnúť napriek zavedeným ochranným opatreniam. Opätovným používateľom sa zakazuje spätne identifikovať akúkoľvek dotknutú osobu, ktorej sa dané údaje týkajú, a opätovný používateľ prijme technické a prevádzkové opatrenia na zabránenie spätnej identifikácie a subjektu verejného sektora oznámi akékoľvek porušenie ochrany údajov vedúce k spätnej identifikácii príslušných dotknutých osôb. V prípade neoprávneného opakovaného použitia iných ako osobných údajov, opätovný používateľ bez zbytočného odkladu, vo vhodných prípadoch s pomocou subjektu verejného sektora, informuje právnické osoby, ktorých práva a záujmy môžu byť dotknuté.

6.   Ak opakované použitie údajov nemožno umožniť v súlade s povinnosťami stanovenými v odsekoch 3 a 4 tohto článku a neexistuje žiadny právny základ na prenos údajov podľa nariadenia (EÚ) 2016/679, subjekt verejného sektora vynaloží všetko úsilie v súlade s právom Únie a vnútroštátnym právom na to, aby poskytol pomoc potenciálnym opätovným používateľom pri získavaní súhlasu dotknutých osôb alebo povolenia od držiteľov údajov, ktorých práva a záujmy môžu byť takýmto opakovaným použitím dotknuté, ak je to možné bez neprimeraného zaťaženia pre subjekt verejného sektora. Subjektu verejného sektora môžu pri poskytovaní takej pomoci pomáhať príslušné subjekty uvedené v článku 7 ods. 1.

7.   Opakované použitie údajov sa umožňuje len za predpokladu dodržania práv duševného vlastníctva. Subjekty verejného sektora si neuplatnia právo zostavovateľa databázy stanovené v článku 7 ods. 1 smernice 96/9/ES s cieľom zabrániť opakovanému použitiu údajov alebo ho obmedziť nad rámec stanovený týmto nariadením.

8.   Ak sa požadované údaje považujú za dôverné v súlade s právom Únie a vnútroštátnym právom v oblasti komerčnej alebo štatistickej dôvernosti, subjekty verejného sektora zabezpečia, aby sa v dôsledku umožnenia opakovaného použitia nezverejnili dôverné údaje, ak takéto opakované použitie nie je umožnené v súlade s odsekom 6.

9.   Ak má opätovný používateľ v úmysle preniesť do tretej krajiny iné ako osobné údaje chránené z dôvodov uvedených v článku 3 ods. 1, v čase podania žiadosti o opakované použitie takýchto údajov informuje subjekt verejného sektora o svojom zámere preniesť takéto údaje a o účele takéhoto prenosu. V prípade opakovaného použitia v súlade s odsekom 6 tohto článku opätovný používateľ, vo vhodných prípadoch s pomocou subjektu verejného sektora, informuje právnickú osobu, ktorej práva a záujmy môžu byť dotknuté, o tomto zámere, účele a primeraných ochranných opatreniach. Subjekt verejného sektora neumožní opakované použitie bez toho, aby právnická osoba udelila povolenie na prenos.

10.   Subjekty verejného sektora prenášajú iné ako osobné dôverné údaje alebo údaje chránené právami duševného vlastníctva opätovnému používateľovi, ktorý má v úmysle preniesť tieto údaje do inej tretej krajiny, než je krajina určená v súlade s odsekom 12, iba ak sa opätovný používateľ zmluvne zaviaže:

| a) | dodržiavať povinnosti uložené v súlade s odsekmi 7 a 8 aj po prenose údajov do tretej krajiny; a |
| --- | --- |

a)

dodržiavať povinnosti uložené v súlade s odsekmi 7 a 8 aj po prenose údajov do tretej krajiny; a

| b) | akceptovať právomoc súdov alebo tribunálov členského štátu prenášajúceho subjektu verejného sektora na riešenie akýchkoľvek sporov týkajúcich sa dodržiavania odsekov 7 a 8. |
| --- | --- |

b)

akceptovať právomoc súdov alebo tribunálov členského štátu prenášajúceho subjektu verejného sektora na riešenie akýchkoľvek sporov týkajúcich sa dodržiavania odsekov 7 a 8.

11.   Subjekty verejného sektora poskytujú v relevantných prípadoch a v rozsahu svojich spôsobilostí opätovným používateľom usmernenia a pomoc pri plnení povinností uvedených v odseku 10 tohto článku.

S cieľom pomôcť subjektom verejného sektora a opätovným používateľom môže Komisia prijať vykonávacie akty, v ktorých sa stanovia vzorové zmluvné ustanovenia na dodržiavanie povinností uvedených v odseku 10 tohto článku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 3.

12.   Ak je to odôvodnené značným počtom žiadostí v celej Únii týkajúcich sa opakovaného použitia iných ako osobných údajov v konkrétnych tretích krajinách, Komisia môže prijať vykonávacie akty, v ktorých vyhlási, že právne opatrenia, opatrenia dohľadu a presadzovania tretej krajiny:

| a) | zaisťujú ochranu duševného vlastníctva a obchodného tajomstva spôsobom, ktorý je v zásade rovnocenný s ochranou zaručenou právom Únie; |
| --- | --- |

a)

zaisťujú ochranu duševného vlastníctva a obchodného tajomstva spôsobom, ktorý je v zásade rovnocenný s ochranou zaručenou právom Únie;

| b) | sa účinne uplatňujú a presadzujú; a |
| --- | --- |

b)

sa účinne uplatňujú a presadzujú; a

| c) | poskytujú účinné súdne prostriedky nápravy. |
| --- | --- |

c)

poskytujú účinné súdne prostriedky nápravy.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 3.

13.   V osobitných legislatívnych aktoch Únie sa môže stanoviť, že určité kategórie iných ako osobných údajov v držbe subjektov verejného sektora sa na účely tohto článku považujú za vysoko citlivé, ak ich prenos do tretích krajín môže ohroziť ciele verejnej politiky Únie, ako je bezpečnosť a verejné zdravie, alebo môže viesť k riziku spätnej identifikácie iných ako osobných, anonymizovaných údajov. Ak sa takýto akt prijme, Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 32, ktorými sa toto nariadenie doplní stanovením osobitných podmienok, ktoré sa uplatňujú na prenos takýchto údajov do tretích krajín.

Uvedené osobitné podmienky musia vychádzať z povahy kategórií iných ako osobných údajov identifikovaných v osobitnom legislatívnom akte Únie a z dôvodov, na základe ktorých sa tieto kategórie považujú za vysoko citlivé, pričom sa zohľadnia riziká spätnej identifikácie iných ako osobných, anonymizovaných údajov. Musia byť nediskriminačné a obmedzené na to, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov verejnej politiky Únie identifikovaných v uvedenom akte, v súlade s medzinárodnými záväzkami Únie.

Ak si to vyžadujú osobitné legislatívne akty Únie uvedené v prvom pododseku, takéto osobitné podmienky môžu zahŕňať príslušné podmienky prenosu alebo súvisiace technické aspekty, obmedzenia týkajúce sa opakovaného použitia údajov v tretích krajinách či kategórie osôb, ktoré sú oprávnené na prenos takýchto údajov do tretích krajín, alebo vo výnimočných prípadoch obmedzenia týkajúce sa prenosu do tretích krajín.

14.   Fyzická alebo právnická osoba, ktorej bolo udelené právo na opakované použitie iných ako osobných údajov, môže údaje preniesť len do tretích krajín, ktoré spĺňajú požiadavky uvedené v odsekoch 10, 12 a 13.

Článok 6

Poplatky

1.   Subjekty verejného sektora, ktoré umožňujú opakované použitie kategórií údajov uvedených v článku 3 ods. 1, môžu účtovať poplatky za umožnenie opakovaného použitia takýchto údajov.

2.   Všetky poplatky účtované podľa odseku 1 musia byť transparentné, nediskriminačné, primerané a objektívne odôvodnené a nesmú obmedzovať hospodársku súťaž.

3.   Subjekty verejného sektora zabezpečia, aby sa všetky poplatky dali uhradiť aj online prostredníctvom všeobecne dostupných cezhraničných platobných služieb, bez diskriminácie na základe miesta prevádzkarne poskytovateľa platobných služieb, miesta vydania platobného nástroja alebo miesta vedenia platobného účtu v Únii.

4.   Ak subjekty verejného sektora účtujú poplatky, prijmú opatrenia na poskytnutie podnetov na opakované použitie kategórií údajov uvedených v článku 3 ods. 1 na nekomerčné účely, ako sú účely vedeckého výskumu, a zo strany MSP a startupov v súlade s pravidlami o štátnej pomoci. V tomto ohľade môžu subjekty verejného sektora sprístupniť údaje aj za zľavnený poplatok alebo bezplatne, najmä pre MSP, startupy, subjekty občianskej spoločnosti a vzdelávacie inštitúcie. Na tento účel môžu subjekty verejného sektora zostaviť zoznam kategórií opätovných používateľov, ktorým sa údaje na opakované použitie sprístupňujú za zľavnený poplatok alebo bezplatne. Uvedený zoznam sa spolu s kritériami použitými na jeho zostavenie zverejní.

5.   Všetky poplatky musia vychádzať z nákladov súvisiacich s vykonávaním postupu pre žiadosti o opakované použitie kategórií údajov uvedených v článku 3 ods. 1 a byť obmedzené na nevyhnutné náklady v súvislosti s:

| a) | reprodukciou, poskytovaním a šírením údajov; |
| --- | --- |

a)

reprodukciou, poskytovaním a šírením údajov;

| b) | vysporiadaním práv; |
| --- | --- |

b)

vysporiadaním práv;

| c) | anonymizáciou alebo inými formami alebo úpravami osobných a komerčne dôverných údajov, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 3; |
| --- | --- |

c)

anonymizáciou alebo inými formami alebo úpravami osobných a komerčne dôverných údajov, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 3;

| d) | údržbou zabezpečeného prostredia spracúvania; |
| --- | --- |

d)

údržbou zabezpečeného prostredia spracúvania;

| e) | nadobudnutím práva na umožnenie opakovaného použitia v súlade s touto kapitolou tretími stranami mimo verejného sektora; a |
| --- | --- |

e)

nadobudnutím práva na umožnenie opakovaného použitia v súlade s touto kapitolou tretími stranami mimo verejného sektora; a

| f) | pomocou opätovným používateľom pri získavaní súhlasu od dotknutých osôb a povolenia od držiteľov údajov, ktorých práva a záujmy môžu byť týmto opakovaným použitím dotknuté. |
| --- | --- |

f)

pomocou opätovným používateľom pri získavaní súhlasu od dotknutých osôb a povolenia od držiteľov údajov, ktorých práva a záujmy môžu byť týmto opakovaným použitím dotknuté.

6.   Členské štáty stanovia kritériá a metodiku výpočtu poplatkov a tieto sa uverejnia. Subjekt verejného sektora uverejní opis hlavných kategórií nákladov a pravidlá rozdeľovania nákladov.

Článok 7

Príslušné subjekty

1.   Na účely plnenia úloh uvedených v tomto článku určí každý členský štát jeden alebo viacero príslušných subjektov, ktoré môžu byť príslušnými pre jednotlivé odvetvia, na pomoc subjektom verejného sektora, ktoré udeľujú alebo zamietajú prístup na opakované použitie kategórií údajov uvedených v článku 3 ods. 1. Členské štáty môžu zriadiť jeden alebo viacero nových príslušných subjektov alebo sa spoľahnúť na existujúce subjekty verejného sektora alebo na interné útvary subjektov verejného sektora, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v tomto nariadení.

2.   Príslušné subjekty môžu byť splnomocnené udeliť prístup na opakované použitie kategórií údajov uvedených v článku 3 ods. 1 podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva, ktoré umožňuje udelenie takéhoto prístupu. Pri udeľovaní alebo zamietnutí prístupu na opakované použitie sa na uvedené príslušné subjekty vzťahujú články 4, 5, 6 a 9.

3.   Príslušné subjekty musia mať primerané právne, finančné, technické a ľudské zdroje na plnenie úloh, ktoré im boli pridelené, vrátane potrebných technických znalostí, aby boli schopné dodržiavať príslušné právo Únie a vnútroštátne právo týkajúce sa režimov prístupu ku kategóriám údajov uvedeným v článku 3 ods. 1.

4.   Pomoc podľa odseku 1 v prípade potreby zahŕňa:

| a) | poskytovanie technickej podpory v podobe zabezpečeného prostredia spracúvania, v ktorom možno údaje sprístupniť na opakované použitie; |
| --- | --- |

a)

poskytovanie technickej podpory v podobe zabezpečeného prostredia spracúvania, v ktorom možno údaje sprístupniť na opakované použitie;

| b) | poskytovanie usmernení a technickej podpory v súvislosti s tým, ako najlepšie štruktúrovať a uchovávať údaje, aby boli tieto údaje ľahko prístupné; |
| --- | --- |

b)

poskytovanie usmernení a technickej podpory v súvislosti s tým, ako najlepšie štruktúrovať a uchovávať údaje, aby boli tieto údaje ľahko prístupné;

| c) | poskytovanie technickej podpory pre pseudonymizáciu a zabezpečenie spracúvania údajov spôsobom, ktorý účinne zachováva súkromie, dôvernosť, integritu a prístupnosť informácií obsiahnutých v údajoch, ktorých opakované použitie sa umožňuje, vrátane techník anonymizácie, generalizácie, potlačovania a randomizácie osobných údajov alebo iných najmodernejších metód na zachovanie súkromia a vymazania komerčne dôverných informácií vrátane obchodných tajomstiev alebo obsahu chráneného právami duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

c)

poskytovanie technickej podpory pre pseudonymizáciu a zabezpečenie spracúvania údajov spôsobom, ktorý účinne zachováva súkromie, dôvernosť, integritu a prístupnosť informácií obsiahnutých v údajoch, ktorých opakované použitie sa umožňuje, vrátane techník anonymizácie, generalizácie, potlačovania a randomizácie osobných údajov alebo iných najmodernejších metód na zachovanie súkromia a vymazania komerčne dôverných informácií vrátane obchodných tajomstiev alebo obsahu chráneného právami duševného vlastníctva;

| d) | pomoc subjektom verejného sektora, v relevantných prípadoch, pri poskytovaní podpory opätovným používateľom pri žiadaní o súhlas na opakované použitie od dotknutých osôb alebo o povolenie od držiteľov údajov v súlade s ich konkrétnymi rozhodnutiami, a to aj v súvislosti s jurisdikciou, v ktorej sa majú údaje spracúvať, a pomoc subjektom verejného sektora pri zavádzaní technických mechanizmov, ktoré umožňujú prenos žiadostí opätovných používateľov o súhlas alebo povolenie, ak je to prakticky možné; |
| --- | --- |

d)

pomoc subjektom verejného sektora, v relevantných prípadoch, pri poskytovaní podpory opätovným používateľom pri žiadaní o súhlas na opakované použitie od dotknutých osôb alebo o povolenie od držiteľov údajov v súlade s ich konkrétnymi rozhodnutiami, a to aj v súvislosti s jurisdikciou, v ktorej sa majú údaje spracúvať, a pomoc subjektom verejného sektora pri zavádzaní technických mechanizmov, ktoré umožňujú prenos žiadostí opätovných používateľov o súhlas alebo povolenie, ak je to prakticky možné;

| e) | pomoc subjektom verejného sektora pri posudzovaní primeranosti zmluvných záväzkov prijatých opätovným používateľom podľa článku 5 ods. 10. |
| --- | --- |

e)

pomoc subjektom verejného sektora pri posudzovaní primeranosti zmluvných záväzkov prijatých opätovným používateľom podľa článku 5 ods. 10.

5.   Každý členský štát oznámi Komisii identitu príslušných subjektov určených podľa odseku 1 do 24. septembra 2023. Každý členský štát oznámi Komisii aj každú následnú zmenu identity uvedených príslušných subjektov.

Článok 8

Jednotné informačné miesta

1.   Členské štáty zabezpečia, aby všetky relevantné informácie týkajúce sa uplatňovania článkov 5 a 6 boli dostupné a ľahko prístupné prostredníctvom jednotného informačného miesta. Členské štáty zriadia nový subjekt alebo určia existujúci subjekt či štruktúru ako jednotné informačné miesto. Jednotné informačné miesto môže byť prepojené s odvetvovými, regionálnymi alebo miestnymi informačnými miestami. Funkcie jednotného informačného miesta môžu byť automatizované za predpokladu, že subjekt verejného sektora zabezpečí primeranú podporu.

2.   Jednotné informačné miesto je príslušné na prijímanie otázok alebo žiadostí o opakované použitie kategórií údajov uvedených v článku 3 ods. 1 a v relevantných prípadoch ich postupuje podľa možnosti a vhodnosti automatizovanými prostriedkami príslušným subjektom verejného sektora alebo príslušným subjektom uvedeným v článku 7 ods. 1. Jednotné informačné miesto elektronicky sprístupní zoznam aktív, v ktorom možno vyhľadávať a ktorý obsahuje prehľad všetkých dostupných zdrojov údajov, v relevantných prípadoch vrátane zdrojov údajov, ktoré sú dostupné na odvetvových, regionálnych alebo miestnych informačných miestach, s relevantnými informáciami opisujúcimi dostupné údaje, prinajmenšom vrátane formátu a veľkosti údajov a podmienok ich opakovaného použitia.

3.   Jednotné informačné miesto môže vytvoriť samostatný, zjednodušený a dobre zdokumentovaný informačný kanál pre MSP a startupy, ktorý bude zodpovedať ich potrebám a spôsobilostiam pri žiadaní o opakované použitie kategórií údajov uvedených v článku 3 ods. 1.

4.   Komisia zriadi jednotné európske informačné miesto, ktoré ponúka elektronický register údajov dostupných vo vnútroštátnych jednotných informačných miestach, v ktorom možno vyhľadávať, a ďalšie informácie o tom, ako požiadať o údaje prostredníctvom týchto vnútroštátnych jednotných informačných miest.

Článok 9

Postup pre žiadosti o opakované použitie

1.   Rozhodnutie o žiadosti o opakované použitie kategórií údajov uvedených v článku 3 ods. 1 prijmú príslušné subjekty verejného sektora alebo príslušné subjekty uvedené v článku 7 ods. 1 do dvoch mesiacov od dátumu doručenia žiadosti, ak v súlade s vnútroštátnym právom nie sú stanovené kratšie lehoty.

V prípade výnimočne rozsiahlych a zložitých žiadostí o opakované použitie sa táto dvojmesačná lehota môže predĺžiť najviac o 30 dní. V takýchto prípadoch oznámia príslušné subjekty verejného sektora alebo príslušné subjekty uvedené v článku 7 ods. 1 čo najskôr žiadateľovi, že na vykonanie postupu je potrebný dlhší čas, spolu s dôvodmi omeškania.

2.   Každá fyzická alebo právnická osoba priamo dotknutá rozhodnutím uvedeným v odseku 1 má právo na účinný prostriedok nápravy v členskom štáte, v ktorom sa relevantný subjekt nachádza. Takéto právo na účinný prostriedok nápravy sa stanoví vo vnútroštátnom práve a zahrnie možnosť preskúmania nestranným subjektom, ktorý má náležité odborné znalosti, ako je vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže, relevantný orgán pre prístup k dokumentom, dozorný orgán zriadený v súlade s nariadením (EÚ) 2016/679, alebo vnútroštátny justičný orgán, ktorého rozhodnutia sú pre dotknutý subjekt verejného sektora alebo príslušný subjekt záväzné.

KAPITOLA III

Požiadavky, ktoré sa uplatňujú na služby sprostredkovania údajov

Článok 10

Služby sprostredkovania údajov

Poskytovanie týchto služieb sprostredkovania údajov musí byť v súlade s článkom 12 a podlieha notifikačnému postupu:

| a) | sprostredkovateľské služby medzi držiteľmi údajov a potenciálnymi používateľmi údajov vrátane sprístupňovania technických alebo iných prostriedkov umožňujúcich takéto služby; tieto služby môžu zahŕňať dvojstrannú alebo viacstrannú výmenu údajov alebo vytvorenie platforiem alebo databáz umožňujúcich výmenu alebo spoločné používanie údajov, ako aj vytvorenie inej osobitnej infraštruktúry na prepojenie držiteľov s používateľmi údajov; |
| --- | --- |

a)

sprostredkovateľské služby medzi držiteľmi údajov a potenciálnymi používateľmi údajov vrátane sprístupňovania technických alebo iných prostriedkov umožňujúcich takéto služby; tieto služby môžu zahŕňať dvojstrannú alebo viacstrannú výmenu údajov alebo vytvorenie platforiem alebo databáz umožňujúcich výmenu alebo spoločné používanie údajov, ako aj vytvorenie inej osobitnej infraštruktúry na prepojenie držiteľov s používateľmi údajov;

| b) | sprostredkovateľské služby medzi dotknutými osobami, ktoré chcú sprístupniť svoje osobné údaje, alebo fyzickými osobami, ktoré chcú sprístupniť iné ako osobné údaje, a potenciálnymi používateľmi údajov vrátane sprístupnenia technických alebo iných prostriedkov umožňujúcich takéto služby, a najmä umožnenia uplatňovania práv dotknutých osôb podľa nariadenia (EÚ) 2016/679; |
| --- | --- |

b)

sprostredkovateľské služby medzi dotknutými osobami, ktoré chcú sprístupniť svoje osobné údaje, alebo fyzickými osobami, ktoré chcú sprístupniť iné ako osobné údaje, a potenciálnymi používateľmi údajov vrátane sprístupnenia technických alebo iných prostriedkov umožňujúcich takéto služby, a najmä umožnenia uplatňovania práv dotknutých osôb podľa nariadenia (EÚ) 2016/679;

| c) | služby dátových družstiev. |
| --- | --- |

c)

služby dátových družstiev.

Článok 11

Notifikácia zo strany poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov

1.   Každý poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov, ktorý má v úmysle poskytovať služby sprostredkovania údajov uvedené v článku 10, predloží notifikáciu príslušnému orgánu pre služby sprostredkovania údajov.

2.   Na účely tohto nariadenia platí, že poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov, ktorý má prevádzkarne vo viac ako jednom členskom štáte, sa považuje za podliehajúceho právomoci toho členského štátu, v ktorom má svoju hlavnú prevádzkareň, a to bez toho, aby bolo dotknuté právo Únie upravujúce cezhraničné žaloby o náhradu škody a súvisiace konania.

3.   Poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov, ktorý nie je usadený v Únii, ale ponúka služby sprostredkovania údajov uvedené v článku 10 v Únii, musí určiť právneho zástupcu v jednom z členských štátov, v ktorých tieto služby ponúka.

Na účely zabezpečenia súladu s týmto nariadením poverí poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov právneho zástupcu, aby konal v jeho mene alebo spolu s ním vo všetkých otázkach týkajúcich sa všetkých záležitostí súvisiacich s poskytovanými službami sprostredkovania údajov, v ktorých sa naň obrátia príslušné orgány pre služby sprostredkovania údajov alebo dotknuté osoby a držitelia údajov. Právny zástupca spolupracuje s príslušnými orgánmi pre služby sprostredkovania údajov a na požiadanie im komplexne preukazuje opatrenia, ktoré poskytovateľ pre služby sprostredkovania údajov prijal a ustanovenia, ktoré zaviedol na zabezpečenie súladu s týmto nariadením.

Poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov sa považuje za podliehajúceho právomoci toho členského štátu, v ktorom sa nachádza jeho právny zástupca. Určením právneho zástupcu poskytovateľom služieb sprostredkovania údajov nie sú dotknuté žiadne právne kroky, ktoré by mohli byť podniknuté proti poskytovateľovi služieb sprostredkovania údajov.

4.   Poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov môže po predložení notifikácie v súlade s odsekom 1 začať činnosť za podmienok stanovených v tejto kapitole.

5.   Notifikácia uvedená v odseku 1 oprávňuje poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov poskytovať služby sprostredkovania údajov vo všetkých členských štátoch.

6.   Notifikácia uvedená v odseku 1 musí zahŕňať tieto informácie:

| a) | meno/názov poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov; |
| --- | --- |

a)

meno/názov poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov;

| b) | právne postavenie, formu, vlastnícku štruktúru a príslušné dcérske spoločnosti poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov a jeho registračné číslo, ak je zapísaný v obchodnom alebo inom podobnom vnútroštátnom verejnom registri; |
| --- | --- |

b)

právne postavenie, formu, vlastnícku štruktúru a príslušné dcérske spoločnosti poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov a jeho registračné číslo, ak je zapísaný v obchodnom alebo inom podobnom vnútroštátnom verejnom registri;

| c) | adresu prípadnej hlavnej prevádzkarne poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov v Únii a prípadne akejkoľvek vedľajšej pobočky v inom členskom štáte alebo adresu právneho zástupcu; |
| --- | --- |

c)

adresu prípadnej hlavnej prevádzkarne poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov v Únii a prípadne akejkoľvek vedľajšej pobočky v inom členskom štáte alebo adresu právneho zástupcu;

| d) | verejné webové sídlo, na ktorom možno nájsť úplné a aktuálne informácie o poskytovateľovi služieb sprostredkovania údajov a činnostiach vrátane aspoň informácií uvedených v písmenách a), b), c) a f); |
| --- | --- |

d)

verejné webové sídlo, na ktorom možno nájsť úplné a aktuálne informácie o poskytovateľovi služieb sprostredkovania údajov a činnostiach vrátane aspoň informácií uvedených v písmenách a), b), c) a f);

| e) | kontaktné osoby a kontaktné údaje poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov; |
| --- | --- |

e)

kontaktné osoby a kontaktné údaje poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov;

| f) | opis služby sprostredkovania údajov, ktorú má poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov v úmysle poskytovať, a označenie kategórií uvedených v článku 10, do ktorých takáto služba sprostredkovania údajov patrí; |
| --- | --- |

f)

opis služby sprostredkovania údajov, ktorú má poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov v úmysle poskytovať, a označenie kategórií uvedených v článku 10, do ktorých takáto služba sprostredkovania údajov patrí;

| g) | predpokladaný dátum začatia činnosti, ak je odlišný od dátumu notifikácie. |
| --- | --- |

g)

predpokladaný dátum začatia činnosti, ak je odlišný od dátumu notifikácie.

7.   Príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov zabezpečí, aby bol notifikačný postup nediskriminačný a aby nenarúšal hospodársku súťaž.

8.   Na žiadosť poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov vydá príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov do jedného týždňa od podania náležite a kompletne vypracovanej notifikácie štandardizované vyhlásenie potvrdzujúce, že poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov predložil notifikáciu uvedenú v odseku 1 a že notifikácia obsahuje informácie uvedené v odseku 6.

9.   Príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov na žiadosť poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov potvrdí, že poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov je v súlade s týmto článkom a článkom 12. Po doručení takéhoto potvrdenia môže uvedený poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov vo svojej písomnej a ústnej komunikácii používať označenie „poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov uznaný v Únii“, ako aj spoločné logo.

S cieľom zabezpečiť, aby poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov uznaní v Únii boli ľahko identifikovateľní v celej Únii, Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví podobu spoločného loga. Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov uznaní v Únii jasne zobrazia spoločné logo v každej online a offline publikácii, ktorá sa týka ich činností v oblasti sprostredkovania údajov.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 33 ods. 2.

10.   Príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov elektronickými prostriedkami bezodkladne oznámi Komisii každú novú notifikáciu. Komisia vedie a pravidelne aktualizuje verejný register všetkých poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov poskytujúcich svoje služby v Únii. Informácie uvedené v odseku 6 písm. a), b), c), d), f) a g) sa uverejnia vo verejnom registri.

11.   Príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov môže v súlade s vnútroštátnym právom účtovať za notifikáciu poplatky. Takéto poplatky musia byť primerané, objektívne a musia vychádzať z administratívnych nákladov spojených s monitorovaním súladu a inými trhovými kontrolnými činnosťami príslušných orgánov pre služby sprostredkovania údajov v súvislosti s notifikáciami poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov. V prípade MSP a startupov môže príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov účtovať zľavnený poplatok alebo upustiť od poplatku.

12.   Poskytovatelia služieb sprostredkovania údajov oznámia príslušnému orgánu pre služby sprostredkovania údajov všetky zmeny informácií poskytnutých podľa odseku 6 do 14 dní od dátumu zmeny.

13.   Ak poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov ukončí svoju činnosť, do 15 dní to oznámi príslušnému orgánu pre služby sprostredkovania údajov určenému podľa odsekov 1, 2 a 3.

14.   Príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov elektronickými prostriedkami bezodkladne oznámi Komisii každé oznámenie uvedené v odsekoch 12 a 13. Komisia náležite aktualizuje verejný register poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov v Únii.

Článok 12

Podmienky poskytovania služieb sprostredkovania údajov

Na poskytovanie služieb sprostredkovania údajov uvedených v článku 10 sa vzťahujú tieto podmienky:

| a) | poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov nesmie používať údaje, v súvislosti s ktorými poskytuje služby sprostredkovania údajov, na iné účely, než ich sprístupnenie používateľom údajov, a služby sprostredkovania údajov musí poskytovať prostredníctvom samostatnej právnickej osoby; |
| --- | --- |

a)

poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov nesmie používať údaje, v súvislosti s ktorými poskytuje služby sprostredkovania údajov, na iné účely, než ich sprístupnenie používateľom údajov, a služby sprostredkovania údajov musí poskytovať prostredníctvom samostatnej právnickej osoby;

| b) | obchodné podmienky, vrátane stanovenia cien, pre poskytovanie služieb sprostredkovania údajov držiteľovi údajov alebo používateľovi údajov nesmú závisieť od toho, či držiteľ údajov alebo používateľ údajov využíva iné služby, ktoré poskytuje ten istý poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov alebo prepojený subjekt, a ak áno, v akej miere držiteľ údajov alebo používateľ údajov využíva takéto iné služby; |
| --- | --- |

b)

obchodné podmienky, vrátane stanovenia cien, pre poskytovanie služieb sprostredkovania údajov držiteľovi údajov alebo používateľovi údajov nesmú závisieť od toho, či držiteľ údajov alebo používateľ údajov využíva iné služby, ktoré poskytuje ten istý poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov alebo prepojený subjekt, a ak áno, v akej miere držiteľ údajov alebo používateľ údajov využíva takéto iné služby;

| c) | údaje získané o akejkoľvek činnosti fyzickej alebo právnickej osoby na účely poskytovania služby sprostredkovania údajov vrátane údajov o dátume, čase a geolokalizácii, trvaní činnosti a prepojeniach s inými fyzickými alebo právnickými osobami uskutočnených osobou, ktorá používa službu sprostredkovania údajov, sa použijú len na zdokonalenie tejto služby sprostredkovania údajov, čo môže zahŕňať používanie údajov na odhaľovanie podvodov alebo na účely kybernetickej bezpečnosti, pričom získané údaje sa na požiadanie sprístupnia držiteľom údajov; |
| --- | --- |

c)

údaje získané o akejkoľvek činnosti fyzickej alebo právnickej osoby na účely poskytovania služby sprostredkovania údajov vrátane údajov o dátume, čase a geolokalizácii, trvaní činnosti a prepojeniach s inými fyzickými alebo právnickými osobami uskutočnených osobou, ktorá používa službu sprostredkovania údajov, sa použijú len na zdokonalenie tejto služby sprostredkovania údajov, čo môže zahŕňať používanie údajov na odhaľovanie podvodov alebo na účely kybernetickej bezpečnosti, pričom získané údaje sa na požiadanie sprístupnia držiteľom údajov;

| d) | poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov podporuje výmenu údajov vo formáte, v ktorom ich dostal od dotknutej osoby alebo držiteľa údajov, konvertuje údaje na konkrétne formáty iba na zlepšenie interoperability v rámci odvetví a medzi nimi, ak o to požiada používateľ údajov, ak to vyžaduje právo Únie alebo na zabezpečenie harmonizácie s medzinárodnými alebo európskymi dátovými normami a ponúkne v súvislosti s týmito konverziami dotknutým osobám alebo držiteľom údajov možnosť neuplatňovania, pokiaľ konverziu nevyžaduje právo Únie; |
| --- | --- |

d)

poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov podporuje výmenu údajov vo formáte, v ktorom ich dostal od dotknutej osoby alebo držiteľa údajov, konvertuje údaje na konkrétne formáty iba na zlepšenie interoperability v rámci odvetví a medzi nimi, ak o to požiada používateľ údajov, ak to vyžaduje právo Únie alebo na zabezpečenie harmonizácie s medzinárodnými alebo európskymi dátovými normami a ponúkne v súvislosti s týmito konverziami dotknutým osobám alebo držiteľom údajov možnosť neuplatňovania, pokiaľ konverziu nevyžaduje právo Únie;

| e) | služby sprostredkovania údajov môžu zahŕňať ponuku dodatočných osobitných nástrojov a služieb držiteľom údajov alebo dotknutým osobám na konkrétny účel uľahčenia výmeny údajov, ako je dočasné uchovávanie, organizačné úpravy, konverzia, anonymizácia a pseudonymizácia, pričom takéto nástroje sa používajú len na výslovnú žiadosť alebo so súhlasom držiteľa údajov alebo dotknutej osoby a nástroje tretích strán ponúkané v tejto súvislosti sa nepoužívajú na iné účely; |
| --- | --- |

e)

služby sprostredkovania údajov môžu zahŕňať ponuku dodatočných osobitných nástrojov a služieb držiteľom údajov alebo dotknutým osobám na konkrétny účel uľahčenia výmeny údajov, ako je dočasné uchovávanie, organizačné úpravy, konverzia, anonymizácia a pseudonymizácia, pričom takéto nástroje sa používajú len na výslovnú žiadosť alebo so súhlasom držiteľa údajov alebo dotknutej osoby a nástroje tretích strán ponúkané v tejto súvislosti sa nepoužívajú na iné účely;

| f) | poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov zabezpečí, aby bol postup získavania prístupu k jeho službám spravodlivý, transparentný a nediskriminačný pre dotknuté osoby a držiteľov údajov, ako aj pre používateľov údajov, a to aj z hľadiska cien a podmienok služby; |
| --- | --- |

f)

poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov zabezpečí, aby bol postup získavania prístupu k jeho službám spravodlivý, transparentný a nediskriminačný pre dotknuté osoby a držiteľov údajov, ako aj pre používateľov údajov, a to aj z hľadiska cien a podmienok služby;

| g) | poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov musí mať zavedené postupy na prevenciu podvodov alebo praktík zneužívania vo vzťahu k stranám, ktoré žiadajú o prístup prostredníctvom jeho služieb sprostredkovania údajov; |
| --- | --- |

g)

poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov musí mať zavedené postupy na prevenciu podvodov alebo praktík zneužívania vo vzťahu k stranám, ktoré žiadajú o prístup prostredníctvom jeho služieb sprostredkovania údajov;

| h) | poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov zabezpečí v prípade svojej platobnej neschopnosti primeranú kontinuitu poskytovania svojich služieb sprostredkovania údajov, a ak takéto služby sprostredkovania údajov zabezpečujú uchovávanie údajov, musí mať zavedené mechanizmy, ktoré držiteľom údajov a používateľom údajov umožnia získať prístup k svojim údajom, prenášať tieto údaje alebo ich získať naspäť, a ak sa takéto služby sprostredkovania údajov poskytujú medzi dotknutými osobami a používateľmi údajov, umožnia dotknutým osobám uplatňovať svoje práva; |
| --- | --- |

h)

poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov zabezpečí v prípade svojej platobnej neschopnosti primeranú kontinuitu poskytovania svojich služieb sprostredkovania údajov, a ak takéto služby sprostredkovania údajov zabezpečujú uchovávanie údajov, musí mať zavedené mechanizmy, ktoré držiteľom údajov a používateľom údajov umožnia získať prístup k svojim údajom, prenášať tieto údaje alebo ich získať naspäť, a ak sa takéto služby sprostredkovania údajov poskytujú medzi dotknutými osobami a používateľmi údajov, umožnia dotknutým osobám uplatňovať svoje práva;

| i) | poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov prijme vhodné opatrenia na zabezpečenie interoperability s inými službami sprostredkovania údajov, okrem iného prostredníctvom bežne používaných otvorených štandardov v sektore, v ktorom poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov vykonáva činnosť; |
| --- | --- |

i)

poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov prijme vhodné opatrenia na zabezpečenie interoperability s inými službami sprostredkovania údajov, okrem iného prostredníctvom bežne používaných otvorených štandardov v sektore, v ktorom poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov vykonáva činnosť;

| j) | poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov zavedie primerané technické, právne a organizačné opatrenia na prevenciu prenosu alebo sprístupnenia iných ako osobných údajov, ktoré sú podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva príslušného členského štátu nezákonné; |
| --- | --- |

j)

poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov zavedie primerané technické, právne a organizačné opatrenia na prevenciu prenosu alebo sprístupnenia iných ako osobných údajov, ktoré sú podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva príslušného členského štátu nezákonné;

| k) | poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov bezodkladne informuje držiteľov údajov v prípade neoprávneného prenosu, prístupu alebo použitia iných ako osobných údajov, ktoré zdieľal; |
| --- | --- |

k)

poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov bezodkladne informuje držiteľov údajov v prípade neoprávneného prenosu, prístupu alebo použitia iných ako osobných údajov, ktoré zdieľal;

| l) | poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov prijme potrebné opatrenia na zaistenie náležitej úrovne bezpečnosti uchovávania, spracúvania a prenosu iných ako osobných údajov a poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov zaistí aj najvyššiu úroveň bezpečnosti uchovávania a prenosu informácií citlivých z hľadiska hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

l)

poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov prijme potrebné opatrenia na zaistenie náležitej úrovne bezpečnosti uchovávania, spracúvania a prenosu iných ako osobných údajov a poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov zaistí aj najvyššiu úroveň bezpečnosti uchovávania a prenosu informácií citlivých z hľadiska hospodárskej súťaže;

| m) | poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov, ktorý ponúka služby dotknutým osobám, koná pri uľahčovaní uplatňovania ich práv v ich najlepšom záujme, najmä informovaním a vo vhodných prípadoch poskytovaním poradenstva dotknutým osobám stručným, transparentným, zrozumiteľným a ľahko prístupným spôsobom o zamýšľaných použitiach údajov používateľmi údajov a štandardných podmienkach spojených s takýmto použitím, a to predtým, ako dotknuté osoby udelia súhlas; |
| --- | --- |

m)

poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov, ktorý ponúka služby dotknutým osobám, koná pri uľahčovaní uplatňovania ich práv v ich najlepšom záujme, najmä informovaním a vo vhodných prípadoch poskytovaním poradenstva dotknutým osobám stručným, transparentným, zrozumiteľným a ľahko prístupným spôsobom o zamýšľaných použitiach údajov používateľmi údajov a štandardných podmienkach spojených s takýmto použitím, a to predtým, ako dotknuté osoby udelia súhlas;

| n) | ak poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov ponúka nástroje na získanie súhlasu od dotknutých osôb alebo povolenia na spracúvanie údajov sprístupnených držiteľmi údajov, v relevantných prípadoch uvedie jurisdikciu tretej krajiny, v ktorej sa majú údaje použiť, a dotknutým osobám poskytne nástroje na udelenie aj odvolanie súhlasu a držiteľom údajov nástroje na udelenie aj odňatie povolenia na spracúvanie údajov; |
| --- | --- |

n)

ak poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov ponúka nástroje na získanie súhlasu od dotknutých osôb alebo povolenia na spracúvanie údajov sprístupnených držiteľmi údajov, v relevantných prípadoch uvedie jurisdikciu tretej krajiny, v ktorej sa majú údaje použiť, a dotknutým osobám poskytne nástroje na udelenie aj odvolanie súhlasu a držiteľom údajov nástroje na udelenie aj odňatie povolenia na spracúvanie údajov;

| o) | poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov vedie záznam o činnosti sprostredkovania údajov. |
| --- | --- |

o)

poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov vedie záznam o činnosti sprostredkovania údajov.

Článok 13

Príslušné orgány pre služby sprostredkovania údajov

1.   Každý členský štát určí jeden alebo viac príslušných orgánov na vykonávanie úloh súvisiacich s notifikačným postupom pre služby sprostredkovania údajov a oznámi Komisii identitu týchto príslušných orgánov do 24. septembra 2023. Každý členský štát oznámi Komisii aj každú následnú zmenu identity uvedených príslušných orgánov.

2.   Príslušné orgány pre služby sprostredkovania údajov musia spĺňať požiadavky stanovené v článku 26.

3.   Právomocami príslušných orgánov pre služby sprostredkovania údajov nie sú dotknuté právomoci orgánov pre ochranu údajov, vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže, orgánov zodpovedných za kybernetickú bezpečnosť a iných relevantných odvetvových orgánov. V súlade so svojimi príslušnými právomocami podľa práva Únie a vnútroštátneho práva nadväzujú tieto orgány úzku spoluprácu a vymieňajú si informácie potrebné na plnenie svojich úloh vo vzťahu k poskytovateľom služieb sprostredkovania údajov a ich cieľom je dosiahnuť súdržnosť rozhodnutí prijatých pri uplatňovaní tohto nariadenia.

Článok 14

Monitorovanie súladu

1.   Príslušné orgány pre služby sprostredkovania údajov monitorujú súlad poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov s požiadavkami tejto kapitoly a dohliadajú naň. Príslušné orgány pre služby sprostredkovania údajov môžu tiež monitorovať súlad poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov a vykonávať nad ním dohľad na základe žiadosti fyzickej alebo právnickej osoby.

2.   Príslušné orgány pre služby sprostredkovania údajov majú právomoc požadovať od poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov alebo od ich právnych zástupcov všetky informácie, ktoré sú potrebné na overenie súladu s požiadavkami tejto kapitoly. Všetky žiadosti o informácie musia byť primerané vykonávaniu danej úlohy a odôvodnené.

3.   Ak príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov zistí, že poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov nespĺňa jednu alebo viacero požiadaviek tejto kapitoly, oznámi poskytovateľovi služieb sprostredkovania údajov tieto zistenia a poskytne mu možnosť vyjadriť sa, a to do 30 dní od doručenia oznámenia.

4.   Príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov má právomoc požadovať ukončenie porušovania uvedeného v odseku 3, a to v primeranej lehote alebo, v prípade závažného porušenia, ihneď, a prijme vhodné a primerané opatrenia s cieľom zabezpečiť súlad. V tejto súvislosti má príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov právomoc, vo vhodných prípadoch:

| a) | ukladať prostredníctvom administratívnych postupov odrádzajúce finančné sankcie, ktoré môžu zahŕňať periodické sankcie a sankcie s retroaktívnym účinkom, iniciovať právne konanie o uložení pokút, alebo oboje; |
| --- | --- |

a)

ukladať prostredníctvom administratívnych postupov odrádzajúce finančné sankcie, ktoré môžu zahŕňať periodické sankcie a sankcie s retroaktívnym účinkom, iniciovať právne konanie o uložení pokút, alebo oboje;

| b) | požadovať odloženie začatia alebo pozastavenie poskytovania služby sprostredkovania údajov, až kým sa nevykonajú všetky zmeny podmienok požadovaných príslušným orgánom pre služby sprostredkovania údajov; alebo |
| --- | --- |

b)

požadovať odloženie začatia alebo pozastavenie poskytovania služby sprostredkovania údajov, až kým sa nevykonajú všetky zmeny podmienok požadovaných príslušným orgánom pre služby sprostredkovania údajov; alebo

| c) | požadovať ukončenie poskytovania služby sprostredkovania údajov v prípade, že nedošlo k náprave závažných alebo opakovaných porušení napriek predchádzajúcemu oznámeniu v súlade s odsekom 3. |
| --- | --- |

c)

požadovať ukončenie poskytovania služby sprostredkovania údajov v prípade, že nedošlo k náprave závažných alebo opakovaných porušení napriek predchádzajúcemu oznámeniu v súlade s odsekom 3.

Príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov požiada Komisiu, aby hneď po tom, ako nariadil ukončenie poskytovania služby sprostredkovania údajov v súlade s prvým pododsekom písm. c), vyradila poskytovateľa služby sprostredkovania údajov z registra poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov.

Ak poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov napraví porušenia, opätovne to oznámi príslušnému orgánu pre služby sprostredkovania údajov. Príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov oznámi Komisii každú novú opätovnú notifikáciu.

5.   Ak poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov, ktorý nie je usadený v Únii, neurčí právneho zástupcu, alebo ak právny zástupca neposkytne potrebné informácie, ktoré žiada príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov a ktoré komplexne preukazujú súlad s týmto nariadením, príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov má právomoc odložiť začatie poskytovania alebo pozastaviť poskytovanie služby sprostredkovania údajov, až kým sa neurčí právny zástupca alebo neposkytnú potrebné informácie.

6.   Príslušné orgány pre služby sprostredkovania údajov bezodkladne oznámia dotknutému poskytovateľovi služieb sprostredkovania údajov opatrenia uložené podľa odsekov 4 a 5 a dôvody, na ktorých sú založené, ako aj potrebné kroky, ktoré sa majú prijať na nápravu príslušných nedostatkov, a stanovia poskytovateľovi služieb sprostredkovania údajov primeranú lehotu, ktorá nie je dlhšia ako 30 dní, na zabezpečenie súladu s danými opatreniami.

7.   Ak má poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov svoju hlavnú prevádzkareň alebo svojho právneho zástupcu v členskom štáte, ale poskytuje služby v iných členských štátoch, príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov členského štátu, v ktorom sa nachádza hlavná prevádzkareň alebo právny zástupca, a príslušné orgány pre služby sprostredkovania údajov týchto iných členských štátov spolupracujú a vzájomne si pomáhajú. Takáto pomoc a spolupráca môže zahŕňať výmenu informácií medzi dotknutými príslušnými orgánmi pre služby sprostredkovania údajov na účely plnenia ich úloh podľa tohto nariadenia a odôvodnené žiadosti o prijatie opatrení uvedených v tomto článku.

Ak príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov v jednom členskom štáte požiada o pomoc príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov v inom členskom štáte, predloží odôvodnenú žiadosť. Príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov na základe takejto žiadosti bezodkladne a v lehote primeranej naliehavosti žiadosti poskytne odpoveď.

Všetky informácie vymieňané v rámci pomoci, o ktorú sa žiada a ktorá sa poskytuje podľa tohto odseku, sa používajú iba v súvislosti so záležitosťou, pre ktorú sa o túto pomoc žiadalo.

Článok 15

Výnimky

Táto kapitola sa nevzťahuje na uznané organizácie dátového altruizmu alebo iné neziskové subjekty, pokiaľ ich činnosti spočívajú v tom, že na účely všeobecného záujmu získavajú údaje, ktoré sprístupnili fyzické alebo právnické osoby na základe dátového altruizmu, pokiaľ cieľom týchto organizácií a subjektov nie je založiť komerčné vzťahy medzi neurčeným počtom dotknutých osôb a držiteľov údajov na jednej strane a používateľmi údajov na strane druhej.

KAPITOLA IV

Dátový altruizmus

Článok 16

Vnútroštátne mechanizmy pre dátový altruizmus

Členské štáty majú zavedené organizačné alebo technické mechanizmy alebo oboje na uľahčenie dátového altruizmu. Členské štáty môžu na uvedený účel stanoviť vnútroštátne politiky v oblasti dátového altruizmu. Uvedené vnútroštátne politiky môžu predovšetkým pomáhať dotknutým osobám pri dobrovoľnom sprístupňovaní osobných údajov, ktoré s nimi súvisia a ktoré majú v držbe subjekty verejného sektora, na účely dátového altruizmu, a stanovovať nevyhnutné informácie, ktoré je potrebné poskytovať dotknutým osobám v súvislosti s opakovaným použitím ich údajov vo všeobecnom záujme.

Ak členský štát vypracuje takéto politiky, oznámi to Komisii.

Článok 17

Verejné registre uznaných organizácií dátového altruizmu

1.   Každý príslušný orgán pre registráciu organizácií dátového altruizmu vedie a pravidelne aktualizuje vnútroštátny verejný register uznaných organizácií dátového altruizmu.

2.   Komisia vedie na informačné účely úniový verejný register uznaných organizácií dátového altruizmu. Za predpokladu, že je subjekt registrovaný vo vnútroštátnom verejnom registri uznaných organizácií dátového altruizmu v súlade s článkom 18, môže vo svojej písomnej a ústnej komunikácii používať označenie „organizácia dátového altruizmu uznaná v Únii“, ako aj spoločné logo.

S cieľom zabezpečiť, aby uznané organizácie dátového altruizmu boli ľahko identifikovateľné v celej Únii, Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví podobu spoločného loga. Uznané organizácie dátového altruizmu jasne zobrazia spoločné logo v každej online a offline publikácii, ktorá sa týka ich činností v oblasti dátového altruizmu. Spoločné logo je doplnené kódom QR s odkazom na úniový verejný register uznaných organizácií dátového altruizmu.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 33 ods. 2.

Článok 18

Všeobecné požiadavky na registráciu

Aby mohol byť subjekt zaregistrovaný vo vnútroštátnom verejnom registri uznaných organizácií dátového altruizmu, musí:

| a) | vykonávať činnosti v oblasti dátového altruizmu; |
| --- | --- |

a)

vykonávať činnosti v oblasti dátového altruizmu;

| b) | byť právnickou osobou zriadenou podľa vnútroštátneho práva na účel plnenia cieľov všeobecného záujmu, ako sa v náležitých prípadoch stanovuje vo vnútroštátnom práve; |
| --- | --- |

b)

byť právnickou osobou zriadenou podľa vnútroštátneho práva na účel plnenia cieľov všeobecného záujmu, ako sa v náležitých prípadoch stanovuje vo vnútroštátnom práve;

| c) | pôsobiť na neziskovom základe a byť právne nezávislý od akéhokoľvek subjektu, ktorý pôsobí na ziskovom základe; |
| --- | --- |

c)

pôsobiť na neziskovom základe a byť právne nezávislý od akéhokoľvek subjektu, ktorý pôsobí na ziskovom základe;

| d) | vykonávať svoje činnosti dátového altruizmu prostredníctvom štruktúry, ktorá je funkčne oddelená od jeho iných činností, ktoré vykonáva; |
| --- | --- |

d)

vykonávať svoje činnosti dátového altruizmu prostredníctvom štruktúry, ktorá je funkčne oddelená od jeho iných činností, ktoré vykonáva;

| e) | dodržiavať súbor pravidiel uvedený v článku 22 ods. 1 najneskôr 18 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti delegovaných aktov stanovených v uvedenom odseku. |
| --- | --- |

e)

dodržiavať súbor pravidiel uvedený v článku 22 ods. 1 najneskôr 18 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti delegovaných aktov stanovených v uvedenom odseku.

Článok 19

Registrácia uznaných organizácií dátového altruizmu

1.   Subjekt, ktorý spĺňa požiadavky článku 18, môže predložiť žiadosť o registráciu do vnútroštátneho verejného registra uznaných organizácií dátového altruizmu v členskom štáte, v ktorom je usadený.

2.   Subjekt, ktorý spĺňa požiadavky článku 18 a má prevádzkarne vo viac ako jednom členskom štáte, môže predložiť žiadosť o registráciu do vnútroštátneho verejného registra uznaných organizácií dátového altruizmu v členskom štáte, v ktorom má svoju hlavnú prevádzkareň.

3.   Subjekt, ktorý spĺňa požiadavky článku 18, ale ktorý nie je usadený v Únii, určí právneho zástupcu v jednom alebo viacerých členských štátoch, v ktorých sa služby dátového altruizmu ponúkajú.

Na účely zabezpečenia súladu s týmto nariadením subjekt poverí právneho zástupcu, aby konal spolu s ním alebo v jeho mene vo všetkých záležitostiach súvisiacich s týmto subjektom, v ktorých sa naň obrátia príslušné orgány pre registráciu organizácií dátového altruizmu alebo dotknuté osoby a držitelia údajov. Právny zástupca spolupracuje s príslušnými orgánmi pre registráciu organizácií dátového altruizmu a na požiadanie im komplexne preukazuje opatrenia, ktoré subjekt prijal, a ustanovenia, ktoré zaviedol na zabezpečenie súladu s týmto nariadením.

Subjekt sa považuje za podliehajúceho právomoci toho členského štátu, v ktorom sa nachádza právny zástupca. Takýto subjekt môže predložiť žiadosť o registráciu do vnútroštátneho verejného registra uznaných organizácií dátového altruizmu v uvedenom členskom štáte. Tým, že subjekt určí právneho zástupcu, nie sú dotknuté žiadne právne kroky, ktoré by sa mohli podniknúť proti subjektu.

4.   Žiadosti o registráciu uvedené v odsekoch 1, 2 a 3 musia obsahovať tieto informácie:

| a) | meno/názov subjektu; |
| --- | --- |

a)

meno/názov subjektu;

| b) | právne postavenie a formu subjektu a jeho registračné číslo, ak je zapísaný vo vnútroštátnom verejnom registri; |
| --- | --- |

b)

právne postavenie a formu subjektu a jeho registračné číslo, ak je zapísaný vo vnútroštátnom verejnom registri;

| c) | vo vhodných prípadoch stanovy subjektu; |
| --- | --- |

c)

vo vhodných prípadoch stanovy subjektu;

| d) | zdroje príjmu subjektu; |
| --- | --- |

d)

zdroje príjmu subjektu;

| e) | adresa prípadnej hlavnej prevádzkarne subjektu v Únii a prípadne akejkoľvek vedľajšej pobočky v inom členskom štáte, alebo adresa právneho zástupcu; |
| --- | --- |

e)

adresa prípadnej hlavnej prevádzkarne subjektu v Únii a prípadne akejkoľvek vedľajšej pobočky v inom členskom štáte, alebo adresa právneho zástupcu;

| f) | verejné webové sídlo, kde možno nájsť úplné a aktuálne informácie o subjekte a činnostiach vrátane aspoň informácií uvedených v písmenách a), b), d), e) a h); |
| --- | --- |

f)

verejné webové sídlo, kde možno nájsť úplné a aktuálne informácie o subjekte a činnostiach vrátane aspoň informácií uvedených v písmenách a), b), d), e) a h);

| g) | kontaktné osoby a kontaktné údaje subjektu; |
| --- | --- |

g)

kontaktné osoby a kontaktné údaje subjektu;

| h) | ciele všeobecného záujmu, ktoré má v úmysle podporovať pri získavaní údajov; |
| --- | --- |

h)

ciele všeobecného záujmu, ktoré má v úmysle podporovať pri získavaní údajov;

| i) | povahu údajov, ktoré má subjekt v úmysle prevádzkovať alebo spracúvať, a v prípade osobných údajov uvedenie kategórií osobných údajov; |
| --- | --- |

i)

povahu údajov, ktoré má subjekt v úmysle prevádzkovať alebo spracúvať, a v prípade osobných údajov uvedenie kategórií osobných údajov;

| j) | akékoľvek iné dokumenty preukazujúce splnenie požiadaviek článku 18. |
| --- | --- |

j)

akékoľvek iné dokumenty preukazujúce splnenie požiadaviek článku 18.

5.   Ak subjekt predložil všetky potrebné informácie podľa odseku 4 a po tom, ako príslušný orgán pre registráciu organizácií dátového altruizmu posúdil žiadosť o registráciu a konštatoval, že subjekt spĺňa požiadavky článku 18, zaregistruje subjekt do vnútroštátneho verejného registra uznaných organizácií dátového altruizmu do 12 týždňov od doručenia žiadosti o registráciu. Registrácia platí vo všetkých členských štátoch.

Príslušný orgán pre registráciu organizácií dátového altruizmu oznámi Komisii každú registráciu. Komisia zahrnie uvedenú registráciu do únijného verejného registra uznaných organizácií dátového altruizmu.

6.   Informácie uvedené v odseku 4 písm. a), b), f), g) a h) sa uverejnia v príslušnom vnútroštátnom verejnom registri uznaných organizácií dátového altruizmu.

7.   Uznaná organizácia dátového altruizmu oznámi relevantnému príslušnému orgánu pre registráciu organizácií dátového altruizmu všetky zmeny informácií poskytnutých podľa odseku 4 do 14 dní od dátumu zmeny.

Príslušný orgán pre registráciu organizácií dátového altruizmu elektronickými prostriedkami bezodkladne oznámi Komisii každé takéto oznámenie. Komisia na základe takéhoto oznámenia bezodkladne aktualizuje únijný verejný register uznaných organizácií dátového altruizmu.

Článok 20

Požiadavky na transparentnosť

1.   Uznaná organizácia dátového altruizmu musí viesť úplné a presné záznamy o:

| a) | všetkých fyzických alebo právnických osobách, ktoré dostali možnosť spracúvať údaje v držbe uznanej organizácie dátového altruizmu, a o ich kontaktných údajoch; |
| --- | --- |

a)

všetkých fyzických alebo právnických osobách, ktoré dostali možnosť spracúvať údaje v držbe uznanej organizácie dátového altruizmu, a o ich kontaktných údajoch;

| b) | dátume alebo trvaní spracúvania osobných údajov alebo používania iných ako osobných údajov; |
| --- | --- |

b)

dátume alebo trvaní spracúvania osobných údajov alebo používania iných ako osobných údajov;

| c) | účele spracúvania deklarovanom fyzickou alebo právnickou osobou, ktorá dostala možnosť spracúvať údaje; |
| --- | --- |

c)

účele spracúvania deklarovanom fyzickou alebo právnickou osobou, ktorá dostala možnosť spracúvať údaje;

| d) | prípadných poplatkoch, ktoré uhradili fyzické alebo právnické osoby spracúvajúce údaje. |
| --- | --- |

d)

prípadných poplatkoch, ktoré uhradili fyzické alebo právnické osoby spracúvajúce údaje.

2.   Uznaná organizácia dátového altruizmu vypracuje a zašle relevantnému príslušnému orgánu pre registráciu organizácií dátového altruizmu výročnú správu o činnosti, ktorá musí zahŕňať aspoň:

| a) | informácie o činnostiach uznanej organizácie dátového altruizmu; |
| --- | --- |

a)

informácie o činnostiach uznanej organizácie dátového altruizmu;

| b) | opis spôsobu, akým sa počas daného rozpočtového roka podporili ciele všeobecného záujmu, na ktoré sa údaje získavali; |
| --- | --- |

b)

opis spôsobu, akým sa počas daného rozpočtového roka podporili ciele všeobecného záujmu, na ktoré sa údaje získavali;

| c) | zoznam všetkých fyzických a právnických osôb, ktorým bolo umožnené spracúvať údaje v jeho držbe vrátane súhrnného opisu cieľov všeobecného záujmu, ktoré sa takýmto spracúvaním sledovali, a opisu použitých technických prostriedkov vrátane opisu techník použitých na zachovanie súkromia a ochrany údajov; |
| --- | --- |

c)

zoznam všetkých fyzických a právnických osôb, ktorým bolo umožnené spracúvať údaje v jeho držbe vrátane súhrnného opisu cieľov všeobecného záujmu, ktoré sa takýmto spracúvaním sledovali, a opisu použitých technických prostriedkov vrátane opisu techník použitých na zachovanie súkromia a ochrany údajov;

| d) | v náležitých prípadoch zhrnutie výsledkov spracúvania údajov, ktoré uznaná organizácia dátového altruizmu umožnila; |
| --- | --- |

d)

v náležitých prípadoch zhrnutie výsledkov spracúvania údajov, ktoré uznaná organizácia dátového altruizmu umožnila;

| e) | informácie o zdrojoch príjmov uznanej organizácie dátového altruizmu, najmä o všetkých príjmoch z umožnenia prístupu k údajom, a o výdavkoch. |
| --- | --- |

e)

informácie o zdrojoch príjmov uznanej organizácie dátového altruizmu, najmä o všetkých príjmoch z umožnenia prístupu k údajom, a o výdavkoch.

Článok 21

Osobitné požiadavky na ochranu práv a záujmov dotknutých osôb a držiteľov údajov, pokiaľ ide o ich údaje

1.   Uznaná organizácia dátového altruizmu informuje dotknuté osoby alebo držiteľov údajov pred každým spracúvaním ich údajov jasným a ľahko zrozumiteľným spôsobom o:

| a) | cieľoch všeobecného záujmu, a prípadne o špecifikovanom, explicitnom a legitímnom účele, na ktorý sa majú osobné údaje spracúvať, a na ktoré povoľuje spracúvanie ich údajov používateľmi údajov; |
| --- | --- |

a)

cieľoch všeobecného záujmu, a prípadne o špecifikovanom, explicitnom a legitímnom účele, na ktorý sa majú osobné údaje spracúvať, a na ktoré povoľuje spracúvanie ich údajov používateľmi údajov;

| b) | mieste a cieľoch všeobecného záujmu, na ktoré povoľuje akékoľvek spracúvanie vykonávané v tretej krajine, ak spracúvanie vykonáva uznaná organizácia dátového altruizmu. |
| --- | --- |

b)

mieste a cieľoch všeobecného záujmu, na ktoré povoľuje akékoľvek spracúvanie vykonávané v tretej krajine, ak spracúvanie vykonáva uznaná organizácia dátového altruizmu.

2.   Uznaná organizácia dátového altruizmu nepoužije údaje na iné ciele, než sú tie ciele všeobecného záujmu, na ktoré dotknutá osoba alebo držiteľ údajov umožňuje spracúvanie. Uznaná organizácia dátového altruizmu nesmie na vyžadovanie poskytnutia údajov používať zavádzajúce marketingové praktiky.

3.   Uznaná organizácia dátového altruizmu poskytne nástroje na získanie súhlasu od dotknutých osôb alebo povolení na spracúvanie údajov sprístupnených držiteľmi údajov. Uznaná organizácia dátového altruizmu poskytne aj nástroje na jednoduché odvolanie takéhoto súhlasu alebo odňatie takéhoto povolenia.

4.   Uznaná organizácia dátového altruizmu prijme opatrenia na zaistenie náležitej úrovne bezpečnosti uchovávania a spracúvania iných ako osobných údajov, ktoré získala na základe dátového altruizmu.

5.   Uznaná organizácia dátového altruizmu bezodkladne informuje držiteľov údajov v prípade akéhokoľvek neoprávneného prenosu, prístupu alebo použitia v súvislosti s inými ako osobnými údajmi, ktoré zdieľala.

6.   Ak uznaná organizácia dátového altruizmu uľahčuje spracúvanie údajov tretími stranami vrátane poskytovania nástrojov na získanie súhlasu od dotknutých osôb alebo povolení na spracúvanie údajov sprístupnených držiteľmi údajov uvedie, v relevantných prípadoch, jurisdikciu tretej krajiny, v ktorej sa má použitie údajov uskutočniť.

Článok 22

Súbor pravidiel

1.   Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 32 s cieľom doplniť toto nariadenie zavedením súboru pravidiel, ktorými sa stanovia:

| a) | vhodné informačné požiadavky s cieľom zabezpečiť, aby sa dotknutým osobám a držiteľom údajov pred udelením súhlasu alebo povolenia na dátový altruizmus poskytli dostatočne podrobné, jasné a transparentné informácie o použití údajov, nástrojoch na udelenie a odvolanie súhlasu alebo udelenie alebo odňatie povolenia a opatreniach prijatých na zabránenie zneužitiu údajov zdieľaných s organizáciou dátového altruizmu; |
| --- | --- |

a)

vhodné informačné požiadavky s cieľom zabezpečiť, aby sa dotknutým osobám a držiteľom údajov pred udelením súhlasu alebo povolenia na dátový altruizmus poskytli dostatočne podrobné, jasné a transparentné informácie o použití údajov, nástrojoch na udelenie a odvolanie súhlasu alebo udelenie alebo odňatie povolenia a opatreniach prijatých na zabránenie zneužitiu údajov zdieľaných s organizáciou dátového altruizmu;

| b) | vhodné technické a bezpečnostné požiadavky na zaistenie primeranej úrovne bezpečnosti uchovávania a spracúvania údajov, ako aj pre nástroje na udelenie a odvolanie súhlasu alebo udelenie a odňatie povolenia; |
| --- | --- |

b)

vhodné technické a bezpečnostné požiadavky na zaistenie primeranej úrovne bezpečnosti uchovávania a spracúvania údajov, ako aj pre nástroje na udelenie a odvolanie súhlasu alebo udelenie a odňatie povolenia;

| c) | komunikačné plány zohľadňujúce multidisciplinárny prístup k zvyšovaniu informovanosti o dátovom altruizme, určovaní subjektu ako „organizácie dátového altruizmu uznanej v Únii“ a o súbore pravidiel medzi príslušnými zainteresovanými stranami, najmä držiteľmi údajov a dotknutými osobami, ktoré by mohli zdieľať svoje údaje; |
| --- | --- |

c)

komunikačné plány zohľadňujúce multidisciplinárny prístup k zvyšovaniu informovanosti o dátovom altruizme, určovaní subjektu ako „organizácie dátového altruizmu uznanej v Únii“ a o súbore pravidiel medzi príslušnými zainteresovanými stranami, najmä držiteľmi údajov a dotknutými osobami, ktoré by mohli zdieľať svoje údaje;

| d) | odporúčania týkajúce sa príslušných noriem interoperability. |
| --- | --- |

d)

odporúčania týkajúce sa príslušných noriem interoperability.

2.   Súbor pravidiel uvedený v odseku 1 sa vypracuje v úzkej spolupráci s organizáciami dátového altruizmu a príslušnými zainteresovanými stranami.

Článok 23

Príslušné orgány pre registráciu organizácií dátového altruizmu

1.   Každý členský štát určí jeden alebo viac príslušných orgánov zodpovedných za svoj vnútroštátny verejný register uznaných organizácií dátového altruizmu.

Príslušné orgány pre registráciu organizácií dátového altruizmu musia spĺňať požiadavky stanovené v článku 26.

2.   Každý členský štát oznámi Komisii totožnosť svojich príslušných orgánov pre registráciu organizácií dátového altruizmu do 24. septembra 2023. Každý členský štát oznámi Komisii aj každú následnú zmenu identity uvedených príslušných orgánov.

3.   Príslušný orgán členského štátu pre registráciu organizácií dátového altruizmu vykonáva svoje úlohy v spolupráci s relevantným orgánom pre ochranu osobných údajov, pokiaľ sa také úlohy týkajú spracúvania osobných údajov, a s relevantnými odvetvovými orgánmi tohto členského štátu.

Článok 24

Monitorovanie súladu

1.   Príslušné orgány pre registráciu organizácií dátového altruizmu monitorujú súlad uznaných organizácií dátového altruizmu s požiadavkami stanovenými v tejto kapitole a vykonávajú nad ním dohľad. Príslušný orgán pre registráciu organizácií dátového altruizmus môže tiež monitorovať súlad takýchto uznaných organizácií dátového altruizmu a vykonávať nad ním dohľad na základe žiadosti fyzickej alebo právnickej osoby.

2.   Príslušné orgány pre registráciu organizácií dátového altruizmu majú právomoc požadovať od uznaných organizácií dátového altruizmu informácie potrebné na overenie súladu s požiadavkami tejto kapitoly. Všetky žiadosti o informácie musia byť primerané vykonávaniu uvedenej úlohy a odôvodnené.

3.   Ak príslušný orgán pre registráciu organizácií dátového altruizmu zistí, že uznaná organizácia dátového altruizmu nespĺňa jednu alebo viacero požiadaviek tejto kapitoly, oznámi uznanej organizácii dátového altruizmu tieto zistenia a poskytne jej možnosť vyjadriť sa do 30 dní od doručenia oznámenia.

4.   Príslušný orgán pre registráciu organizácií dátového altruizmu má právomoc požadovať ukončenie porušovania uvedeného v odseku 3, a to ihneď alebo v rámci primeranej lehoty, a prijme vhodné a primerané opatrenia s cieľom zabezpečiť súlad.

5.   Ak uznaná organizácia dátového altruizmu nespĺňa jednu alebo viacero požiadaviek tejto kapitoly ani po oznámení od príslušného orgánu pre registráciu organizácií dátového altruizmu v súlade s odsekom 3, táto uznaná organizácia dátového altruizmu:

| a) | stráca právo používať v písomnej a ústnej komunikácii označenie „organizácia dátového altruizmu uznaná v Únii“; |
| --- | --- |

a)

stráca právo používať v písomnej a ústnej komunikácii označenie „organizácia dátového altruizmu uznaná v Únii“;

| b) | sa vyradí z príslušného vnútroštátneho verejného registra uznaných organizácií dátového altruizmu a z únijného verejného registra uznaných organizácií dátového altruizmu. |
| --- | --- |

b)

sa vyradí z príslušného vnútroštátneho verejného registra uznaných organizácií dátového altruizmu a z únijného verejného registra uznaných organizácií dátového altruizmu.

Príslušný orgán na registráciu organizácií dátového altruizmu zverejní každé rozhodnutie, ktorým sa zrušuje právo používať označenie „organizácia dátového altruizmu uznaná v Únii“ podľa prvého pododseku písm. a).

6.   Ak má uznaná organizácia dátového altruizmu svoju hlavnú prevádzkareň alebo svojho právneho zástupcu v členskom štáte, ale pôsobí v iných členských štátoch, príslušný orgán členského štátu pre registráciu organizácií dátového altruizmu, v ktorom sa nachádza hlavná prevádzkareň alebo právny zástupca, a príslušné orgány pre registráciu organizácií dátového altruizmu týchto iných členských štátov spolupracujú a vzájomne si pomáhajú. Takáto pomoc a spolupráca môže zahŕňať výmenu informácií medzi dotknutými príslušnými orgánmi pre registráciu organizácií dátového altruizmu na účely ich úloh podľa tohto nariadenia a odôvodnené žiadosti o prijatie opatrení uvedených v tomto článku.

Ak príslušný orgán pre registráciu organizácií dátového altruizmu v jednom členskom štáte požiada o pomoc príslušný orgán pre registráciu organizácií dátového altruizmu v inom členskom štáte, predloží odôvodnenú žiadosť. Príslušný orgán pre registráciu organizácií dátového altruizmu na základe takejto žiadosti poskytne bezodkladne a v lehote primeranej naliehavosti žiadosti odpoveď.

Všetky informácie vymieňané v rámci pomoci, o ktorú sa žiada a ktorá sa poskytuje podľa tohto odseku, sa používajú iba v súvislosti so záležitosťou, pre ktorú sa o túto pomoc žiadalo.

Článok 25

Európsky formulár súhlasu so spracúvaním údajov na altruistické účely

1.   S cieľom uľahčiť získavanie údajov na základe dátového altruizmu prijme Komisia po konzultácii s Európskym výborom pre ochranu údajov vykonávacie akty, na základe ktorých sa stanoví a vypracuje európsky formulár súhlasu so spracúvaním údajov na altruistické účely, pričom zohľadní odporúčania Európskeho dátového inovačného výboru a náležite do tohto procesu zapojí relevantné zainteresované strany. Formulár umožní získavanie súhlasu alebo povolenia naprieč členskými štátmi v jednotnom formáte. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 33 ods. 2.

2.   Európsky formulár súhlasu so spracúvaním údajov na altruistické účely musí byť modulárny a umožňovať prispôsobenie pre konkrétne odvetvia a rôzne účely.

3.   Ak sa poskytujú osobné údaje, európsky formulár súhlasu so spracúvaním údajov na altruistické účely musí zabezpečovať, aby dotknuté osoby mohli udeliť a odvolať súhlas s konkrétnou operáciou spracúvania údajov v súlade s požiadavkami nariadenia (EÚ) 2016/679.

4.   Formulár musí byť dostupný vo forme, ktorú možno vytlačiť na papier a ktorej je ľahko porozumieť, ako aj v elektronickej, strojovo čitateľnej forme.

KAPITOLA V

Príslušné orgány a procesné ustanovenia

Článok 26

Požiadavky na príslušné orgány

1.   Príslušné orgány pre služby sprostredkovania údajov a príslušné orgány pre registráciu organizácií dátového altruizmu musia byť právne oddelené a funkčne nezávislé od akéhokoľvek poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov alebo uznanej organizácie dátového altruizmu. Funkcie príslušných orgánov pre služby sprostredkovania údajov a príslušné orgány pre registráciu organizácií dátového altruizmu môže vykonávať ten istý orgán. Členské štáty môžu zriadiť jeden alebo viacero orgánov na uvedené účely alebo sa spoľahnúť na existujúce orgány.

2.   Príslušné orgány pre služby sprostredkovania údajov a príslušné orgány pre registráciu organizácií dátového altruizmu vykonávajú svoje úlohy nestranne, transparentne, konzistentne, spoľahlivo a včas. Pri vykonávaní svojich úloh zabezpečujú spravodlivú hospodársku súťaž a nediskrimináciu.

3.   Vrcholový manažment a zamestnanci zodpovední za vykonávanie relevantných úloh príslušných orgánov pre služby sprostredkovania údajov a príslušné orgány pre registráciu organizácií dátového altruizmu nemôžu byť autormi, výrobcami, dodávateľmi, inštalátormi, nákupcami, vlastníkmi, používateľmi ani osobami zabezpečujúcimi údržbu služieb, ktoré hodnotia, ani povereným zástupcom žiadnej takejto osoby. To nevylučuje využívanie hodnotených služieb, ktoré sú potrebné na prevádzku príslušného orgánu pre služby sprostredkovania údajov a príslušné orgány pre registráciu organizácií dátového altruizmu, alebo využívanie takýchto služieb na osobné účely.

4.   Vrcholový manažment a zamestnanci príslušných orgánov pre služby sprostredkovania údajov a príslušné orgány pre registráciu organizácií dátového altruizmu sa nezapájajú do žiadnej činnosti, ktorá by mohla byť v rozpore s ich nezávislosťou úsudku alebo bezúhonnosťou vo vzťahu k hodnotiacim činnostiam, ktoré im boli pridelené.

5.   Príslušné orgány pre služby sprostredkovania údajov a príslušné orgány pre registráciu organizácií dátového altruizmu musia mať k dispozícii primerané finančné a ľudské zdroje na vykonávanie pridelených úloh vrátane potrebných technických znalostí a zdrojov.

6.   Na základe odôvodnenej žiadosti poskytnú príslušné orgány členského štátu pre služby sprostredkovania údajov a príslušné orgány členského štátu pre registráciu organizácií dátového altruizmu Komisii a príslušným orgánom pre služby sprostredkovania údajov a príslušným orgánom pre registráciu organizácií dátového altruizmu z iných členských štátov bezodkladne informácie potrebné na plnenie ich úloh podľa tohto nariadenia. Ak príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov alebo príslušný orgán pre registráciu organizácií dátového altruizmu považuje požadované informácie podľa práva Únie a vnútroštátneho práva v oblasti komerčnej dôvernosti a služobného tajomstva za dôverné, Komisia a všetky ostatné dotknuté príslušné orgány pre služby sprostredkovania údajov alebo príslušné orgány pre registráciu organizácií dátového altruizmu zabezpečia zachovanie takejto dôvernosti.

Článok 27

Právo podať sťažnosť

1.   Fyzické a právnické osoby majú právo podať v súvislosti s akoukoľvek záležitosťou patriacou do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia jednotlivo alebo v relevantných prípadoch kolektívne relevantnému príslušnému orgánu pre služby sprostredkovania údajov sťažnosť na poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov alebo relevantnému príslušnému orgánu pre registráciu organizácií dátového altruizmu na uznanú organizáciu dátového altruizmu.

2.   Príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov alebo príslušný orgán pre registráciu organizácií dátového altruizmu, ktorému sa sťažnosť podala, informuje sťažovateľa o:

| a) | pokroku konania a o prijatom rozhodnutí; a |
| --- | --- |

a)

pokroku konania a o prijatom rozhodnutí; a

| b) | o súdnych prostriedkoch nápravy podľa článku 28. |
| --- | --- |

b)

o súdnych prostriedkoch nápravy podľa článku 28.

Článok 28

Právo na účinný súdny prostriedok nápravy

1.   Bez ohľadu na akékoľvek administratívne alebo iné mimosúdne prostriedky nápravy, všetky dotknuté fyzické a právnické osoby majú právo na účinný súdny prostriedok nápravy pokiaľ ide o právne záväzné rozhodnutia uvedené v článku 14 prijaté príslušnými orgánmi pre služby sprostredkovania údajov v rámci riadenia, kontroly a presadzovania notifikačného režimu pre poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov a na právne záväzné rozhodnutia uvedené v článkoch 19 a 24 prijaté príslušnými orgánmi pre registráciu organizácií dátového altruizmu v rámci monitorovania uznaných organizácií dátového altruizmu.

2.   Konanie podľa tohto článku sa vedie na súdoch alebo tribunáloch členského štátu, v ktorom sa nachádza príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov alebo príslušný orgán pre registráciu organizácií dátového altruizmu, proti ktorému súdny prostriedok nápravy smeruje, jednotlivo alebo v relevantných prípadoch kolektívne na podnet zástupcov jednej alebo viacero fyzických alebo právnických osôb.

3.   Ak príslušný orgán pre služby sprostredkovania údajov alebo príslušný orgán pre registráciu organizácií dátového altruizmu vo veci sťažnosti nekoná, každá dotknutá fyzická alebo právnická osoba má v súlade s vnútroštátnym právom buď právo na účinný súdny prostriedok nápravy alebo prístup k preskúmaniu nestranným orgánom s náležitou odbornosťou.

KAPITOLA VI

Európsky dátový inovačný výbor

Článok 29

Európsky dátový inovačný výbor

1.   Komisia zriadi Európsky dátový inovačný výbor vo forme expertnej skupiny zloženej zo zástupcov príslušných orgánov pre služby sprostredkovania údajov a príslušných orgánov pre registráciu organizácií dátového altruizmu všetkých členských štátov, Európskeho výboru pre ochranu údajov, európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov, agentúry ENISA, Komisie, vyslanca EÚ pre MSP alebo zástupcu vymenovaného sieťou vyslancov pre MSP a iných zástupcov relevantných subjektov v konkrétnych odvetviach, ako aj subjektov so špecifickou odbornosťou. Pri vymenúvaní jednotlivých expertov sa Komisia zameria na dosiahnutie rodovej a geografickej rovnováhy medzi členmi expertnej skupiny.

2.   Európsky dátový inovačný výbor je zložený aspoň z týchto troch podvýborov:

| a) | podvýboru pozostávajúceho z príslušných orgánov pre služby sprostredkovania údajov a príslušných orgánov pre registráciu organizácií dátového altruizmu, ktorého cieľom je vykonávanie úloh podľa článku 30 písm. a), c), j) a k); |
| --- | --- |

a)

podvýboru pozostávajúceho z príslušných orgánov pre služby sprostredkovania údajov a príslušných orgánov pre registráciu organizácií dátového altruizmu, ktorého cieľom je vykonávanie úloh podľa článku 30 písm. a), c), j) a k);

| b) | podvýboru pre technické rokovania o normalizácii, prenosnosti a interoperabilite podľa článku 30 písm. f) a g); |
| --- | --- |

b)

podvýboru pre technické rokovania o normalizácii, prenosnosti a interoperabilite podľa článku 30 písm. f) a g);

| c) | podvýboru pre zapojenie zainteresovaných strán zloženého z relevantných zástupcov priemyslu, výskumu, akademickej obce, občianskej spoločnosti, normalizačných organizácií, relevantných európskych dátových priestorov a iných relevantných zainteresovaných strán a tretích strán poskytujúcich Európskemu dátovému inovačnému výboru poradenstvo týkajúce sa úloh podľa článku 30 písm. d), e), f), g) a h). |
| --- | --- |

c)

podvýboru pre zapojenie zainteresovaných strán zloženého z relevantných zástupcov priemyslu, výskumu, akademickej obce, občianskej spoločnosti, normalizačných organizácií, relevantných európskych dátových priestorov a iných relevantných zainteresovaných strán a tretích strán poskytujúcich Európskemu dátovému inovačnému výboru poradenstvo týkajúce sa úloh podľa článku 30 písm. d), e), f), g) a h).

3.   Zasadnutiam Európskeho dátového inovačného výboru predsedá Komisia.

4.   Európskemu dátovému inovačnému výboru pomáha sekretariát, ktorý poskytne Komisia.

Článok 30

Úlohy Európskeho dátového inovačného výboru

Európsky dátový inovačný výbor má tieto úlohy:

| a) | radiť a pomáhať Komisii, pokiaľ ide o budovanie jednotnej praxe subjektov verejného sektora a príslušných subjektov uvedených v článku 7 ods. 1 pri vybavovaní žiadostí o opakované použitie kategórií údajov uvedených v článku 3 ods. 1; |
| --- | --- |

a)

radiť a pomáhať Komisii, pokiaľ ide o budovanie jednotnej praxe subjektov verejného sektora a príslušných subjektov uvedených v článku 7 ods. 1 pri vybavovaní žiadostí o opakované použitie kategórií údajov uvedených v článku 3 ods. 1;

| b) | radiť a pomáhať Komisii, pokiaľ ide o rozvoj jednotnej praxe v oblasti dátového altruizmu v celej Únii; |
| --- | --- |

b)

radiť a pomáhať Komisii, pokiaľ ide o rozvoj jednotnej praxe v oblasti dátového altruizmu v celej Únii;

| c) | radiť a pomáhať Komisii, pokiaľ ide o budovanie jednotnej praxe príslušných orgánov pre služby sprostredkovania údajov a príslušných orgánov pre registráciu organizácií dátového altruizmu pri uplatňovaní požiadaviek, ktoré sa vzťahujú na poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov a uznané organizácie dátového altruizmu; |
| --- | --- |

c)

radiť a pomáhať Komisii, pokiaľ ide o budovanie jednotnej praxe príslušných orgánov pre služby sprostredkovania údajov a príslušných orgánov pre registráciu organizácií dátového altruizmu pri uplatňovaní požiadaviek, ktoré sa vzťahujú na poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov a uznané organizácie dátového altruizmu;

| d) | radiť a pomáhať Komisii, pokiaľ ide o vypracúvanie jednotných usmernení o tom, ako najlepšie chrániť, v kontexte tohto nariadenia, komerčne citlivé iné ako osobné údaje, najmä obchodné tajomstvo, ale aj iné ako osobné údaje, ktoré predstavujú obsah chránený právami duševného vlastníctva, pred nezákonným prístupom, ktorý môže viesť ku krádeži duševného vlastníctva alebo k priemyselnej špionáži; |
| --- | --- |

d)

radiť a pomáhať Komisii, pokiaľ ide o vypracúvanie jednotných usmernení o tom, ako najlepšie chrániť, v kontexte tohto nariadenia, komerčne citlivé iné ako osobné údaje, najmä obchodné tajomstvo, ale aj iné ako osobné údaje, ktoré predstavujú obsah chránený právami duševného vlastníctva, pred nezákonným prístupom, ktorý môže viesť ku krádeži duševného vlastníctva alebo k priemyselnej špionáži;

| e) | radiť a pomáhať Komisii, pokiaľ ide o vypracúvanie jednotných usmernení týkajúcich sa požiadaviek kybernetickej bezpečnosti v oblasti výmeny a uchovávania údajov; |
| --- | --- |

e)

radiť a pomáhať Komisii, pokiaľ ide o vypracúvanie jednotných usmernení týkajúcich sa požiadaviek kybernetickej bezpečnosti v oblasti výmeny a uchovávania údajov;

| f) | radiť Komisii, zohľadňujúc najmä príspevok normalizačných organizácií, v otázkach priorizácie medziodvetvových noriem, ktoré sa majú používať a vypracúvať na účely využívania a medziodvetvového zdieľania údajov medzi vznikajúcimi spoločnými európskymi dátovými priestormi, medziodvetvového porovnávania a výmeny osvedčených postupov z hľadiska odvetvových požiadaviek na zabezpečenie a prístupové procesy, zohľadňujúc príslušné odvetvové normalizačné činnosti, najmä objasňovanie a rozlišovanie toho, ktoré normy a postupy sú medziodvetvové a ktoré sú odvetvové; |
| --- | --- |

f)

radiť Komisii, zohľadňujúc najmä príspevok normalizačných organizácií, v otázkach priorizácie medziodvetvových noriem, ktoré sa majú používať a vypracúvať na účely využívania a medziodvetvového zdieľania údajov medzi vznikajúcimi spoločnými európskymi dátovými priestormi, medziodvetvového porovnávania a výmeny osvedčených postupov z hľadiska odvetvových požiadaviek na zabezpečenie a prístupové procesy, zohľadňujúc príslušné odvetvové normalizačné činnosti, najmä objasňovanie a rozlišovanie toho, ktoré normy a postupy sú medziodvetvové a ktoré sú odvetvové;

| g) | pomáhať Komisii, zohľadňujúc najmä príspevok normalizačných organizácií, pri riešení fragmentácie vnútorného trhu a dátového hospodárstva na vnútornom trhu, a to zvyšovaním cezhraničnej, medziodvetvovej interoperability údajov, ako aj služieb zdieľania údajov medzi odvetviami a oblasťami, nadväzujúc na existujúce európske, medzinárodné alebo vnútroštátne normy, okrem iného s cieľom podporiť vytváranie spoločných európskych dátových priestorov; |
| --- | --- |

g)

pomáhať Komisii, zohľadňujúc najmä príspevok normalizačných organizácií, pri riešení fragmentácie vnútorného trhu a dátového hospodárstva na vnútornom trhu, a to zvyšovaním cezhraničnej, medziodvetvovej interoperability údajov, ako aj služieb zdieľania údajov medzi odvetviami a oblasťami, nadväzujúc na existujúce európske, medzinárodné alebo vnútroštátne normy, okrem iného s cieľom podporiť vytváranie spoločných európskych dátových priestorov;

| h) | navrhovať usmernenia pre spoločné európske dátové priestory, a to účelové alebo odvetvové či medziodvetvové interoperabilné rámce spoločných noriem a postupov, ktoré slúžia na výmenu alebo spoločné spracúvanie údajov, okrem iného na vývoj nových produktov a služieb, na vedecký výskum alebo iniciatívy občianskej spoločnosti, pričom takéto spoločné normy a postupy zohľadňujú existujúce normy, sú v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže a zabezpečujú nediskriminačný prístup pre všetkých účastníkov na účely uľahčenia zdieľania údajov v Únii a využívania potenciálu existujúcich a budúcich dátových priestorov, okrem iného so zameraním na:






  i) | medziodvetvové normy, ktoré sa majú používať a vypracúvať na účely využívania a medziodvetvového zdieľania údajov, medziodvetvového porovnávania a výmeny najlepších postupov z hľadiska odvetvových požiadaviek na zabezpečenie a prístupové procesy, zohľadňujúc odvetvové normalizačné činnosti, najmä pri objasňovaní a rozlišovaní toho, ktoré normy a postupy sú medziodvetvové a ktoré sú odvetvové; |
| --- | --- | --- |

h)

navrhovať usmernenia pre spoločné európske dátové priestory, a to účelové alebo odvetvové či medziodvetvové interoperabilné rámce spoločných noriem a postupov, ktoré slúžia na výmenu alebo spoločné spracúvanie údajov, okrem iného na vývoj nových produktov a služieb, na vedecký výskum alebo iniciatívy občianskej spoločnosti, pričom takéto spoločné normy a postupy zohľadňujú existujúce normy, sú v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže a zabezpečujú nediskriminačný prístup pre všetkých účastníkov na účely uľahčenia zdieľania údajov v Únii a využívania potenciálu existujúcich a budúcich dátových priestorov, okrem iného so zameraním na:

i)

medziodvetvové normy, ktoré sa majú používať a vypracúvať na účely využívania a medziodvetvového zdieľania údajov, medziodvetvového porovnávania a výmeny najlepších postupov z hľadiska odvetvových požiadaviek na zabezpečenie a prístupové procesy, zohľadňujúc odvetvové normalizačné činnosti, najmä pri objasňovaní a rozlišovaní toho, ktoré normy a postupy sú medziodvetvové a ktoré sú odvetvové;

| ii) | požiadavky na odstránenie prekážok vstupu na trh a zabránenie efektu odkázanosti na určitého dodávateľa, ktorých účelom je zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž a interoperabilitu; |
| --- | --- |

ii)

požiadavky na odstránenie prekážok vstupu na trh a zabránenie efektu odkázanosti na určitého dodávateľa, ktorých účelom je zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž a interoperabilitu;

| iii) | primeranú ochranu zákonných prenosov údajov do tretích krajín vrátane ochranných opatrení proti akýmkoľvek prenosom, ktoré zakazuje právo Únie; |
| --- | --- |

iii)

primeranú ochranu zákonných prenosov údajov do tretích krajín vrátane ochranných opatrení proti akýmkoľvek prenosom, ktoré zakazuje právo Únie;

| iv) | primerané a nediskriminačné zastúpenie relevantných zainteresovaných strán pri riadení spoločných európskych dátových priestorov; |
| --- | --- |

iv)

primerané a nediskriminačné zastúpenie relevantných zainteresovaných strán pri riadení spoločných európskych dátových priestorov;

| v) | dodržiavanie požiadaviek na kybernetickú bezpečnosť v súlade s právom Únie; |
| --- | --- |

v)

dodržiavanie požiadaviek na kybernetickú bezpečnosť v súlade s právom Únie;

| i) | uľahčovať spoluprácu medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o stanovovanie harmonizovaných podmienok umožňujúcich opakované použitie kategórií údajov uvedených v článku 3 ods. 1, ktoré majú v držbe subjekty verejného sektora na celom vnútornom trhu; |
| --- | --- |

i)

uľahčovať spoluprácu medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o stanovovanie harmonizovaných podmienok umožňujúcich opakované použitie kategórií údajov uvedených v článku 3 ods. 1, ktoré majú v držbe subjekty verejného sektora na celom vnútornom trhu;

| j) | uľahčovať spoluprácu medzi príslušnými orgánmi pre služby sprostredkovania údajov a príslušnými orgánmi pre registráciu organizácií dátového altruizmu prostredníctvom budovania kapacít a výmenou informácií, najmä stanovením metód efektívnej výmeny informácií o notifikačnom postupe pre poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov, ako aj registrácie a monitorovania uznaných organizácií dátového altruizmu vrátane koordinácie v súvislosti so stanovovaním poplatkov alebo sankcií, ako aj uľahčovať spoluprácu medzi príslušnými orgánmi služieb sprostredkovania údajov a príslušnými orgánmi pre registráciu organizácií dátového altruizmu, pokiaľ ide o medzinárodný prístup a prenos údajov; |
| --- | --- |

j)

uľahčovať spoluprácu medzi príslušnými orgánmi pre služby sprostredkovania údajov a príslušnými orgánmi pre registráciu organizácií dátového altruizmu prostredníctvom budovania kapacít a výmenou informácií, najmä stanovením metód efektívnej výmeny informácií o notifikačnom postupe pre poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov, ako aj registrácie a monitorovania uznaných organizácií dátového altruizmu vrátane koordinácie v súvislosti so stanovovaním poplatkov alebo sankcií, ako aj uľahčovať spoluprácu medzi príslušnými orgánmi služieb sprostredkovania údajov a príslušnými orgánmi pre registráciu organizácií dátového altruizmu, pokiaľ ide o medzinárodný prístup a prenos údajov;

| k) | radiť a pomáhať Komisii, pokiaľ ide o posudzovanie, či by sa mali prijať vykonávacie akty uvedené v článku 5 ods. 11 a 12; |
| --- | --- |

k)

radiť a pomáhať Komisii, pokiaľ ide o posudzovanie, či by sa mali prijať vykonávacie akty uvedené v článku 5 ods. 11 a 12;

| l) | radiť a pomáhať Komisii, pokiaľ ide o vypracúvanie európskeho formulára súhlasu so spracúvaním údajov na altruistické účely v súlade s článkom 25 ods. 1; |
| --- | --- |

l)

radiť a pomáhať Komisii, pokiaľ ide o vypracúvanie európskeho formulára súhlasu so spracúvaním údajov na altruistické účely v súlade s článkom 25 ods. 1;

| m) | radiť Komisii pri zlepšovaní medzinárodného regulačného prostredia pre iné ako osobné údaje vrátane normalizácie. |
| --- | --- |

m)

radiť Komisii pri zlepšovaní medzinárodného regulačného prostredia pre iné ako osobné údaje vrátane normalizácie.

KAPITOLA VII

Medzinárodný prístup a prenos

Článok 31

Medzinárodný prístup a prenos

1.   Subjekt verejného sektora, fyzická alebo právnická osoba, ktorej bolo udelené právo na opakované použitie údajov podľa kapitoly II, poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov alebo uznaná organizácia dátového altruizmu prijmú všetky primerané technické, právne a organizačné opatrenia vrátane zmluvných dojednaní s cieľom zabrániť medzinárodnému prenosu iných ako osobných údajov držaných v Únii alebo vládneho prístupu k nim, ak by takýto prenos alebo vládny prístup viedol k rozporu s právom Únie alebo vnútroštátnym právom príslušného členského štátu, bez toho, aby bol dotknutý odsek 2 alebo 3.

2.   Akékoľvek rozhodnutie alebo akýkoľvek rozsudok súdu alebo tribunálu tretej krajiny a akékoľvek rozhodnutie správneho orgánu tretej krajiny, ktorými sa od subjektu verejného sektora, fyzickej alebo právnickej osoby, ktorej bolo udelené právo na opakované použitie údajov podľa kapitoly II, poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov alebo uznanej organizácie dátového altruizmu vyžaduje prenos alebo sprístupnenie iných ako osobných údajov držaných v Únii v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, sú akokoľvek uznané alebo vykonateľné len vtedy, ak sa zakladajú na medzinárodnej dohode, ako je zmluva o vzájomnej právnej pomoci, uzatvorenej medzi žiadajúcou treťou krajinou a Úniou, alebo na akejkoľvek takejto dohode medzi žiadajúcou treťou krajinou a členským štátom.

3.   V prípade, že medzinárodná dohoda uvedená v odseku 2 tohto článku neexistuje, ak je subjekt verejného sektora, fyzická alebo právnická osoba, ktorej bolo udelené právo na opakované použitie údajov podľa kapitoly II, poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov alebo uznaná organizácia dátového altruizmu adresátom rozhodnutia alebo rozsudku súdu alebo tribunálu tretej krajiny alebo rozhodnutia správneho orgánu tretej krajiny o prenose alebo sprístupnení iných ako osobných údajov držaných v Únii v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, a ak by v dôsledku vyhovenia takémuto rozhodnutiu hrozilo, že adresát by konal v rozpore s právom Únie alebo s vnútroštátnym právom príslušného členského štátu, k prenosu takýchto údajov danému orgánu tretej krajiny alebo prístupu k nim daným orgánom tretej krajiny môže dôjsť iba vtedy, ak:

| a) | systém tretej krajiny vyžaduje, aby sa uviedli dôvody a proporcionalita takéhoto rozhodnutia alebo rozsudku, a vyžaduje, aby malo takéto rozhodnutie alebo rozsudok konkrétnu povahu, napríklad tým, že sa vytvorí dostatočná väzba na určité podozrivé osoby alebo porušenia; |
| --- | --- |

a)

systém tretej krajiny vyžaduje, aby sa uviedli dôvody a proporcionalita takéhoto rozhodnutia alebo rozsudku, a vyžaduje, aby malo takéto rozhodnutie alebo rozsudok konkrétnu povahu, napríklad tým, že sa vytvorí dostatočná väzba na určité podozrivé osoby alebo porušenia;

| b) | odôvodnená námietka adresáta podlieha preskúmaniu príslušným súdom alebo tribunálom tretej krajiny; a |
| --- | --- |

b)

odôvodnená námietka adresáta podlieha preskúmaniu príslušným súdom alebo tribunálom tretej krajiny; a

| c) | príslušný súd alebo tribunál tretej krajiny, ktorý vydal rozhodnutie alebo rozsudok alebo preskúmal rozhodnutie správneho orgánu, je zo zákona danej tretej krajiny splnomocnený náležite zohľadniť relevantné právne záujmy poskytovateľa údajov chránené podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva príslušného členského štátu. |
| --- | --- |

c)

príslušný súd alebo tribunál tretej krajiny, ktorý vydal rozhodnutie alebo rozsudok alebo preskúmal rozhodnutie správneho orgánu, je zo zákona danej tretej krajiny splnomocnený náležite zohľadniť relevantné právne záujmy poskytovateľa údajov chránené podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva príslušného členského štátu.

4.   Ak sú splnené podmienky stanovené v odseku 2 alebo 3, subjekt verejného sektora, fyzická alebo právnická osoba, ktorej bolo udelené právo na opakované použitie údajov podľa kapitoly II, poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov alebo uznaná organizácia dátového altruizmu poskytne v reakcii na žiadosť iba minimálne množstvo údajov pripadajúce do úvahy na základe obhájiteľného výkladu žiadosti.

5.   Subjekt verejného sektora, fyzická alebo právnická osoba, ktorej bolo udelené právo na opakované použitie údajov podľa kapitoly II, poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov alebo uznaná organizácia dátového altruizmu informuje držiteľa údajov o tom, že správny orgán tretej krajiny požiadal o prístup k jeho údajom, pred vyhovením tejto žiadosti, s výnimkou prípadu, keď žiadosť slúži na účely presadzovania práva, a aj to len dovtedy, kým je to potrebné na zachovanie účinnosti činnosti presadzovania práva.

KAPITOLA VIII

Delegovanie právomoci a postup výboru

Článok 32

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 5 ods. 13 a článku 22 ods. 1 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od 23. júna 2022.

3.   Delegovanie právomocí uvedené v článku 5 ods. 13 a v článku 22 ods. 1 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s expertmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

5.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

6.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 5 ods. 13 alebo článku 22 ods. 1 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote troch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o tri mesiace.

Článok 33

Postup výboru

1.   Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

KAPITOLA IX

Záverečné a prechodné ustanovenia

Článok 34

Sankcie

1.   Členské štáty stanovia pravidlá týkajúce sa sankcií, ktoré sa uplatňujú pri porušení povinností súvisiacich s prenosmi iných ako osobných údajov do tretích krajín podľa článku 5 ods. 14 a článku 31, notifikačnej povinnosti poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov podľa článku 11, podmienok poskytovania služieb sprostredkovania údajov podľa článku 12 a podmienok registrácie ako uznanej organizácie dátového altruizmu podľa článkov 18, 20, 21 a 22 a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich uplatňovania. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty vo svojich pravidlách týkajúcich sa sankcií zohľadnia odporúčania Európskeho dátového inovačného výboru. Členské štáty do 24. septembra 2023 oznámia Komisii uvedené pravidlá a uvedené opatrenia a bezodkladne jej oznámia akékoľvek následné zmeny, ktoré na ne majú vplyv.

2.   Členské štáty vo vhodných prípadoch zohľadnia pri ukladaní sankcií poskytovateľom služieb sprostredkovania údajov a uznaným organizáciám dátového altruizmu za porušenia tohto nariadenia tieto nevyčerpávajúce a orientačné kritériá:

| a) | povahu, závažnosť, rozsah a trvanie porušenia; |
| --- | --- |

a)

povahu, závažnosť, rozsah a trvanie porušenia;

| b) | všetky opatrenia prijaté poskytovateľom služieb sprostredkovania údajov alebo uznanou organizáciou dátového altruizmu s cieľom zmierniť alebo napraviť škodu spôsobenú porušením; |
| --- | --- |

b)

všetky opatrenia prijaté poskytovateľom služieb sprostredkovania údajov alebo uznanou organizáciou dátového altruizmu s cieľom zmierniť alebo napraviť škodu spôsobenú porušením;

| c) | všetky predchádzajúce porušenia zo strany poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov alebo uznanej organizácie dátového altruizmu; |
| --- | --- |

c)

všetky predchádzajúce porušenia zo strany poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov alebo uznanej organizácie dátového altruizmu;

| d) | finančné benefity, ktoré poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov alebo uznaná organizácia dátového altruizmu získali v dôsledku porušenia, alebo straty, ktorým sa v dôsledku porušenia vyhli, pokiaľ takéto prínosy alebo straty možno spoľahlivo stanoviť; |
| --- | --- |

d)

finančné benefity, ktoré poskytovateľ služieb sprostredkovania údajov alebo uznaná organizácia dátového altruizmu získali v dôsledku porušenia, alebo straty, ktorým sa v dôsledku porušenia vyhli, pokiaľ takéto prínosy alebo straty možno spoľahlivo stanoviť;

| e) | všetky ostatné priťažujúce alebo poľahčujúce okolnosti vzťahujúce sa na okolnosti daného prípadu. |
| --- | --- |

e)

všetky ostatné priťažujúce alebo poľahčujúce okolnosti vzťahujúce sa na okolnosti daného prípadu.

Článok 35

Hodnotenie a preskúmanie

Do 24. septembra 2025 Komisia toto nariadenie vyhodnotí a správu s hlavnými zisteniami predloží Európskemu parlamentu a Rade, ako aj Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru. V prípade potreby sa k správe pripoja legislatívne návrhy.

V správe sa posúdi predovšetkým:

| a) | uplatňovanie a fungovanie pravidiel týkajúcich sa sankcií stanovených členskými štátmi podľa článku 34; |
| --- | --- |

a)

uplatňovanie a fungovanie pravidiel týkajúcich sa sankcií stanovených členskými štátmi podľa článku 34;

| b) | úroveň dodržiavania tohto nariadenia právnymi zástupcami poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov a uznaných organizácií dátového altruizmu, ktorí nie sú usadení v Únii, a úroveň vymáhateľnosti sankcií uložených uvedeným poskytovateľom a organizáciám; |
| --- | --- |

b)

úroveň dodržiavania tohto nariadenia právnymi zástupcami poskytovateľov služieb sprostredkovania údajov a uznaných organizácií dátového altruizmu, ktorí nie sú usadení v Únii, a úroveň vymáhateľnosti sankcií uložených uvedeným poskytovateľom a organizáciám;

| c) | druh organizácií dátového altruizmu zaregistrovaných podľa kapitoly IV a prehľad cieľov všeobecného záujmu, na ktoré sú údaje zdieľané, s cieľom stanoviť v tejto súvislosti jasné kritériá; |
| --- | --- |

c)

druh organizácií dátového altruizmu zaregistrovaných podľa kapitoly IV a prehľad cieľov všeobecného záujmu, na ktoré sú údaje zdieľané, s cieľom stanoviť v tejto súvislosti jasné kritériá;

Členské štáty poskytnú Komisii informácie potrebné na vypracovanie uvedenej správy.

Článok 36

Zmeny nariadenia (EÚ) 2018/1724

V tabuľke v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1724 sa záznam „Začatie podnikateľskej činnosti, priebeh podnikateľskej činnosti a ukončenie podnikateľskej činnosti“ nahrádza takto:

| Životné udalosti | Postupy | Očakávaný výstup na základe prípadného posúdenia žiadosti príslušným orgánom v súlade s vnútroštátnym právom |
| --- | --- | --- |
| Začatie podnikateľskej činnosti, priebeh podnikateľskej činnosti a ukončenie podnikateľskej činnosti | oznámenie o podnikateľskej činnosti, povolenia na výkon podnikateľskej činnosti, zmeny podnikateľskej činnosti a ukončenie podnikateľskej činnosti, ktoré sa netýka postupov v prípade platobnej neschopnosti alebo likvidácie, s výnimkou pôvodnej registrácie podnikateľskej činnosti v obchodnom registri a s výnimkou postupov týkajúcich sa založenia alebo akéhokoľvek následného podania zo strany spoločností alebo firiem v zmysle článku 54, druhého odseku ZFEÚ | potvrdenie o prijatí oznámenia alebo zmeny alebo žiadosti o povolenie podnikateľskej činnosti |
| | registrácia zamestnávateľa (fyzickej osoby) v povinnom dôchodkovom systéme alebo systémoch poistenia | potvrdenie o registrácii alebo identifikačné číslo sociálneho zabezpečenia |
| registrácia zamestnancov v povinnom dôchodkovom a poistnom systéme | potvrdenie o registrácii alebo identifikačné číslo sociálneho zabezpečenia |
| podanie priznania k dani z príjmu právnických osôb | potvrdenie o podaní priznania k dani z príjmu právnických osôb |
| oznámenie sociálnej poisťovni o ukončení zmluvy so zamestnancom s výnimkou postupov hromadného ukončenia pracovných zmlúv | potvrdenie o doručení oznámenia |
| úhrada príspevkov na sociálne zabezpečenie zamestnancov | príjmový doklad alebo iná forma potvrdenia o úhrade príspevkov na sociálne zabezpečenie zamestnancov |
| notifikácia poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov | potvrdenie doručenia notifikácie |
| registrácia organizácie dátového altruizmu uznanej v Únii | potvrdenie registrácie |

Životné udalosti

Postupy

Očakávaný výstup na základe prípadného posúdenia žiadosti príslušným orgánom v súlade s vnútroštátnym právom

Začatie podnikateľskej činnosti, priebeh podnikateľskej činnosti a ukončenie podnikateľskej činnosti

oznámenie o podnikateľskej činnosti, povolenia na výkon podnikateľskej činnosti, zmeny podnikateľskej činnosti a ukončenie podnikateľskej činnosti, ktoré sa netýka postupov v prípade platobnej neschopnosti alebo likvidácie, s výnimkou pôvodnej registrácie podnikateľskej činnosti v obchodnom registri a s výnimkou postupov týkajúcich sa založenia alebo akéhokoľvek následného podania zo strany spoločností alebo firiem v zmysle článku 54, druhého odseku ZFEÚ

potvrdenie o prijatí oznámenia alebo zmeny alebo žiadosti o povolenie podnikateľskej činnosti

registrácia zamestnávateľa (fyzickej osoby) v povinnom dôchodkovom systéme alebo systémoch poistenia

potvrdenie o registrácii alebo identifikačné číslo sociálneho zabezpečenia

registrácia zamestnancov v povinnom dôchodkovom a poistnom systéme

potvrdenie o registrácii alebo identifikačné číslo sociálneho zabezpečenia

podanie priznania k dani z príjmu právnických osôb

potvrdenie o podaní priznania k dani z príjmu právnických osôb

oznámenie sociálnej poisťovni o ukončení zmluvy so zamestnancom s výnimkou postupov hromadného ukončenia pracovných zmlúv

potvrdenie o doručení oznámenia

úhrada príspevkov na sociálne zabezpečenie zamestnancov

príjmový doklad alebo iná forma potvrdenia o úhrade príspevkov na sociálne zabezpečenie zamestnancov

notifikácia poskytovateľa služieb sprostredkovania údajov

potvrdenie doručenia notifikácie

registrácia organizácie dátového altruizmu uznanej v Únii

potvrdenie registrácie

Článok 37

Prechodné ustanovenia

Subjekty poskytujúce služby sprostredkovania údajov uvedené v článku 10 k 23. júnu 2022 musia povinnosti stanovené v kapitole III splniť do 24. septembra 2025.

Článok 38

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Uplatňuje sa od 24. septembra 2023.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 30. mája 2022

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predseda

B. LE MAIRE

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 38.

1

(2)  Pozícia Európskeho parlamentu zo 6. apríla 2022 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 16. mája 2022.

2

(3)  Odporúčanie Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 o vymedzení pojmu mikropodnikov, malých a stredných podnikov (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 45).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1239 z 20. júna 2019, ktorým sa zriaďuje európske prostredie jednotnej námornej platformy a ktorým sa zrušuje smernica 2010/65/EÚ (Ú. v. EÚ L 198, 25.7.2019, s. 64).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/1056 z 15. júla 2020 o elektronických údajoch o nákladnej doprave (Ú. v. EÚ L 249, 31.7.2020, s. 33).

6

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/40/EÚ zo 7. júla 2010 o rámci na zavedenie inteligentných dopravných systémov v oblasti cestnej dopravy a na rozhrania s inými druhmi dopravy (Ú. v. EÚ L 207, 6.8.2010, s. 1).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike a o zrušení nariadenia (ES, Euratom) č. 1101/2008 o prenose dôverných štatistických údajov Štatistickému úradu Európskych spoločenstiev, nariadenia Rady (ES) č. 322/97 o štatistike Spoločenstva a rozhodnutia Rady 89/382/EHS, Euratom o založení Výboru pre štatistické programy Európskych spoločenstiev (Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 164).

8

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/858 z 30. mája 2018 o schvaľovaní motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, ako aj systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre takéto vozidlá a o dohľade nad trhom s nimi, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 715/2007 a (ES) č. 595/2009 a zrušuje smernica 2007/46/ES (Ú. v. EÚ L 151, 14.6.2018, s. 1).

9

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1807 zo 14. novembra 2018 o rámci pre voľný tok iných ako osobných údajov v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 303, 28.11.2018, s. 59).

10

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (smernica o elektronickom obchode) (Ú. v. ES L 178, 17.7.2000, s. 1).

11

(12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/29/ES z 22. mája 2001 o zosúladení niektorých aspektov autorských práv a s nimi súvisiacich práv v informačnej spoločnosti (Ú. v. ES L 167, 22.6.2001, s. 10).

12

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/48/ES z 29. apríla 2004 o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva (Ú. v. EÚ L 157, 30.4.2004, s. 45).

13

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES zo 14. marca 2007, ktorou sa zriaďuje Infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (INSPIRE) (Ú. v. EÚ L 108, 25.4.2007, s. 1).

14

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (Ú. v. EÚ L 141, 5.6.2015, s. 73).

15

(16)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/943 z 8. júna 2016 o ochrane nesprístupneného know-how a obchodných informácií (obchodného tajomstva) pred ich neoprávneným získaním, využitím a sprístupnením (Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2016, s. 1).

16

(17)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1132 zo 14. júna 2017 týkajúca sa niektorých aspektov práva obchodných spoločností (Ú. v. EÚ L 169, 30.6.2017, s. 46).

17

(18)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/790 zo 17. apríla 2019 o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom na digitálnom jednotnom trhu a o zmene smerníc 96/9/ES a 2001/29/ES (Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 92).

18

(19)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1024 z 20. júna 2019 o otvorených dátach a opakovanom použití informácií verejného sektora (Ú. v. EÚ L 172, 26.6.2019, s. 56).

19

(20)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/81/ES z 13. júla 2009 o koordinácii postupov pre zadávanie určitých zákaziek na práce, zákaziek na dodávku tovaru a zákaziek na služby verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi v oblastiach obrany a bezpečnosti a o zmene a doplnení smerníc 2004/17/ES a 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 216, 20.8.2009, s. 76).

20

(21)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

21

(22)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 z 23. októbra 2018 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 45/2001 a rozhodnutie č. 1247/2002/ES (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 39).

22

(23)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37).

23

(24)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89).

24

(25)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 557/2013 zo 17. júna 2013, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o európskej štatistike, pokiaľ ide o prístup k dôverným údajom na vedecké účely, a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 831/2002 (Ú. v. EÚ L 164, 18.6.2013, s. 16).

25

(26)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/9/ES z 11. marca 1996 o právnej ochrane databáz (Ú. v. ES L 77, 27.3.1996, s. 20).

26

(27)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014 z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 84).

27

(28)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 z 25. novembra 2015 o platobných službách na vnútornom trhu, ktorou sa menia smernice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EÚ a nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, a ktorou sa zrušuje smernica 2007/64/ES (Ú. v. EÚ L 337, 23.12.2015, s. 35).

28

(29)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1724 z 2. októbra 2018 o zriadení jednotnej digitálnej brány na poskytovanie prístupu k informáciám, postupom a asistenčným službám a službám riešenia problémov a o zmene nariadenia (EÚ) č. 1024/2012 (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 1).

29

(30)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

30

(31)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

31

(32)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2102 z 26. októbra 2016 o prístupnosti webových sídel a mobilných aplikácií subjektov verejného sektora (Ú. v. EÚ L 327, 2.12.2016, s. 1).

32

(33)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/882 zo 17. apríla 2019 o požiadavkách na prístupnosť výrobkov a služieb (Ú. v. EÚ L 151, 7.6.2019, s. 70).

33

---

| 3.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 152/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 152/45

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2022/869

z 30. mája 2022

o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 715/2009, (EÚ) 2019/942 a (EÚ) 2019/943 a smernice 2009/73/ES a (EÚ) 2019/944 a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 347/2013

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 172,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 s názvom „Európska zelená dohoda“ (ďalej len „Európska zelená dohoda“) vytýčila novú stratégiu rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, ktoré najneskôr do roku 2050 dosiahne cieľ klimatickej neutrality a kde hospodársky rast nie je naviazaný na využívanie zdrojov. Komisia vo svojom oznámení zo 17. septembra 2020 s názvom „Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 – Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov“ navrhla zvýšiť cieľ zníženia emisií skleníkových plynov aspoň na 55 % do roku 2030. Uvedenú ambíciu schválila Európska rada 11. decembra 2020 a v posúdení vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom k uvedenému oznámeniu, sa potvrdzuje, že energetický mix budúcnosti sa bude veľmi líšiť od súčasnosti, a podčiarkuje sa potreba preskúmania a v prípade potreby revízie právnych predpisov v oblasti energetiky. Súčasné investície do energetickej infraštruktúry zjavne nepostačujú na transformáciu a vybudovanie energetickej infraštruktúry budúcnosti. To tiež znamená, že je potrebné mať infraštruktúru na podporu tejto európskej energetickej transformácie vrátane rýchlej elektrifikácie, rozšírenia výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov a bez použitia fosílnych palív, zvýšeného využívania obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov, integrácie energetického systému a väčšieho využívania inovačných riešení. |
| --- | --- |

(1)

Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 s názvom „Európska zelená dohoda“ (ďalej len „Európska zelená dohoda“) vytýčila novú stratégiu rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, ktoré najneskôr do roku 2050 dosiahne cieľ klimatickej neutrality a kde hospodársky rast nie je naviazaný na využívanie zdrojov. Komisia vo svojom oznámení zo 17. septembra 2020 s názvom „Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 – Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov“ navrhla zvýšiť cieľ zníženia emisií skleníkových plynov aspoň na 55 % do roku 2030. Uvedenú ambíciu schválila Európska rada 11. decembra 2020 a v posúdení vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom k uvedenému oznámeniu, sa potvrdzuje, že energetický mix budúcnosti sa bude veľmi líšiť od súčasnosti, a podčiarkuje sa potreba preskúmania a v prípade potreby revízie právnych predpisov v oblasti energetiky. Súčasné investície do energetickej infraštruktúry zjavne nepostačujú na transformáciu a vybudovanie energetickej infraštruktúry budúcnosti. To tiež znamená, že je potrebné mať infraštruktúru na podporu tejto európskej energetickej transformácie vrátane rýchlej elektrifikácie, rozšírenia výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov a bez použitia fosílnych palív, zvýšeného využívania obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov, integrácie energetického systému a väčšieho využívania inovačných riešení.

| (2) | Súčasný záväzný cieľ na úrovni Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 dosiahnuť aspoň 32 % konečnej spotreby energie a hlavný cieľ Únie v oblasti energetickej efektívnosti na úrovni aspoň 32,5 % sa zreviduje v rámci zvýšenej ambície Únie zakotvenej v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (4) a v Európskej zelenej dohode. |
| --- | --- |

(2)

Súčasný záväzný cieľ na úrovni Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 dosiahnuť aspoň 32 % konečnej spotreby energie a hlavný cieľ Únie v oblasti energetickej efektívnosti na úrovni aspoň 32,5 % sa zreviduje v rámci zvýšenej ambície Únie zakotvenej v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (4) a v Európskej zelenej dohode.

| (3) | V Parížskej dohode prijatej v podľa Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (5) (ďalej len „Parížska dohoda“) sa stanovuje dlhodobý cieľ udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a vynaložiť úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou, a zdôrazňuje význam prispôsobenia sa nepriaznivým vplyvom zmeny klímy a zosúladenia finančných tokov s cestou smerom k nízkym emisiám skleníkových plynov a rozvoju odolnému proti zmene klímy. Európska rada 12. decembra 2019 schválila cieľ dosiahnutia klimaticky neutrálnej Európskej únie do roku 2050 v súlade s cieľmi Parížskej dohody. |
| --- | --- |

(3)

V Parížskej dohode prijatej v podľa Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (5) (ďalej len „Parížska dohoda“) sa stanovuje dlhodobý cieľ udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a vynaložiť úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou, a zdôrazňuje význam prispôsobenia sa nepriaznivým vplyvom zmeny klímy a zosúladenia finančných tokov s cestou smerom k nízkym emisiám skleníkových plynov a rozvoju odolnému proti zmene klímy. Európska rada 12. decembra 2019 schválila cieľ dosiahnutia klimaticky neutrálnej Európskej únie do roku 2050 v súlade s cieľmi Parížskej dohody.

| (4) | Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 (6) sa stanovujú usmernenia včasného rozvoja a interoperability prioritných koridorov a oblastí transeurópskej energetickej infraštruktúry so zámerom dosiahnuť ciele politiky v oblasti energetiky stanovené v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), zaistiť fungovanie vnútorného trhu s energiou, bezpečnosť dodávok, konkurencieschopné trhy s energiou v Únii, podporovať energetickú efektívnosť a úsporu energie, rozvoj nových a obnoviteľných foriem energie a presadzovať prepojenie energetických sietí. Nariadením (EÚ) č. 347/2013 sa zavádza rámec pre spoluprácu členských štátov a príslušných zainteresovaných strán v regionálnom prostredí na rozvoji lepšie prepojených energetických sietí s cieľom prepojiť regióny, ktoré sú v súčasnosti izolované od európskych trhov s energiou, posilniť existujúce a podporiť nové cezhraničné prepojenia a pomôcť integrovať energiu z obnoviteľných zdrojov. Sledovaním uvedených cieľov nariadenie (EÚ) č. 347/2013 prispieva k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu a prináša výhody pre celú Úniu z hľadiska konkurencieschopnosti a hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. |
| --- | --- |

(4)

Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 (6) sa stanovujú usmernenia včasného rozvoja a interoperability prioritných koridorov a oblastí transeurópskej energetickej infraštruktúry so zámerom dosiahnuť ciele politiky v oblasti energetiky stanovené v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), zaistiť fungovanie vnútorného trhu s energiou, bezpečnosť dodávok, konkurencieschopné trhy s energiou v Únii, podporovať energetickú efektívnosť a úsporu energie, rozvoj nových a obnoviteľných foriem energie a presadzovať prepojenie energetických sietí. Nariadením (EÚ) č. 347/2013 sa zavádza rámec pre spoluprácu členských štátov a príslušných zainteresovaných strán v regionálnom prostredí na rozvoji lepšie prepojených energetických sietí s cieľom prepojiť regióny, ktoré sú v súčasnosti izolované od európskych trhov s energiou, posilniť existujúce a podporiť nové cezhraničné prepojenia a pomôcť integrovať energiu z obnoviteľných zdrojov. Sledovaním uvedených cieľov nariadenie (EÚ) č. 347/2013 prispieva k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu a prináša výhody pre celú Úniu z hľadiska konkurencieschopnosti a hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.

| (5) | Z hodnotenia nariadenia (EÚ) č. 347/2013 jasne vyplynulo, že tento rámec skutočne zlepšil integráciu sietí členských štátov, stimuloval obchod s energiou, a tým prispel ku konkurencieschopnosti Únie. Projekty spoločného záujmu v oblasti elektrickej energie a plynu výrazne prispeli k bezpečnosti dodávok. Pokiaľ ide o plyn, infraštruktúra je v súčasnosti lepšie prepojená a odolnosť dodávok sa od roku 2013 výrazne zlepšila. Regionálna spolupráca v regionálnych skupinách a prostredníctvom cezhraničného rozdelenia nákladov je dôležitým faktorom, ktorý umožňuje realizáciu projektov. V mnohých prípadoch však cezhraničné rozdelenie nákladov neviedlo k zmenšeniu medzery vo financovaní projektov, ako sa plánovalo. Hoci sa väčšina povoľovacích konaní skrátila, v niektorých prípadoch je tento proces stále dlhý. Finančná pomoc z Nástroja na prepájanie Európy zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 (7) bola dôležitým faktorom, keďže granty na štúdie pomohli v rámci projektov znížiť riziká v počiatočných fázach vývoja, zatiaľ čo granty na práce podporili projekty zamerané na riešenie kľúčových prekážok, ktoré trhové financovanie nedokázalo dostatočne vyriešiť. |
| --- | --- |

(5)

Z hodnotenia nariadenia (EÚ) č. 347/2013 jasne vyplynulo, že tento rámec skutočne zlepšil integráciu sietí členských štátov, stimuloval obchod s energiou, a tým prispel ku konkurencieschopnosti Únie. Projekty spoločného záujmu v oblasti elektrickej energie a plynu výrazne prispeli k bezpečnosti dodávok. Pokiaľ ide o plyn, infraštruktúra je v súčasnosti lepšie prepojená a odolnosť dodávok sa od roku 2013 výrazne zlepšila. Regionálna spolupráca v regionálnych skupinách a prostredníctvom cezhraničného rozdelenia nákladov je dôležitým faktorom, ktorý umožňuje realizáciu projektov. V mnohých prípadoch však cezhraničné rozdelenie nákladov neviedlo k zmenšeniu medzery vo financovaní projektov, ako sa plánovalo. Hoci sa väčšina povoľovacích konaní skrátila, v niektorých prípadoch je tento proces stále dlhý. Finančná pomoc z Nástroja na prepájanie Európy zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 (7) bola dôležitým faktorom, keďže granty na štúdie pomohli v rámci projektov znížiť riziká v počiatočných fázach vývoja, zatiaľ čo granty na práce podporili projekty zamerané na riešenie kľúčových prekážok, ktoré trhové financovanie nedokázalo dostatočne vyriešiť.

| (6) | Európsky parlament vo svojom uznesení z 10. júla 2020 o revízii usmernení pre transeurópsku energetickú infraštruktúru (8) vyzval na revíziu nariadenia (EÚ) č. 347/2013, aby sa zohľadnili najmä ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030, jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050 a zásada prvoradosti energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(6)

Európsky parlament vo svojom uznesení z 10. júla 2020 o revízii usmernení pre transeurópsku energetickú infraštruktúru (8) vyzval na revíziu nariadenia (EÚ) č. 347/2013, aby sa zohľadnili najmä ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030, jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050 a zásada prvoradosti energetickej efektívnosti.

| (7) | Politika transeurópskych energetických sietí je ústredným nástrojom rozvoja vnútorného trhu s energiou a je potrebná na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody. Na dosiahnutie vyšších úrovní znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030 a klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 bude Európa potrebovať integrovanejší energetický systém, ktorý sa bude opierať o vyššiu mieru elektrifikácie založenej na dodatočných obnoviteľných a nízkouhlíkových zdrojoch a dekarbonizácii plynárenského odvetvia. Politika transeurópskych energetických sietí môže zabezpečiť, aby rozvoj energetickej infraštruktúry v Únii podporoval požadovaný prechod na klimatickú neutralitu v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti a technologickej neutrality pri súčasnom zohľadnení potenciálu zníženia emisií pri konečnom použití. Môže tiež zabezpečiť prepojenia, energetickú bezpečnosť, integráciu trhu a systému a hospodársku súťaž, ktoré sú prínosom pre všetky členské štáty, ako aj energiu za dostupné ceny pre domácnosti a podniky. |
| --- | --- |

(7)

Politika transeurópskych energetických sietí je ústredným nástrojom rozvoja vnútorného trhu s energiou a je potrebná na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody. Na dosiahnutie vyšších úrovní znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030 a klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 bude Európa potrebovať integrovanejší energetický systém, ktorý sa bude opierať o vyššiu mieru elektrifikácie založenej na dodatočných obnoviteľných a nízkouhlíkových zdrojoch a dekarbonizácii plynárenského odvetvia. Politika transeurópskych energetických sietí môže zabezpečiť, aby rozvoj energetickej infraštruktúry v Únii podporoval požadovaný prechod na klimatickú neutralitu v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti a technologickej neutrality pri súčasnom zohľadnení potenciálu zníženia emisií pri konečnom použití. Môže tiež zabezpečiť prepojenia, energetickú bezpečnosť, integráciu trhu a systému a hospodársku súťaž, ktoré sú prínosom pre všetky členské štáty, ako aj energiu za dostupné ceny pre domácnosti a podniky.

| (8) | Hoci ciele nariadenia (EÚ) č. 347/2013 zostávajú vo veľkej miere v platnosti, súčasný rámec transeurópskych energetických sietí zatiaľ v plnej miere nezohľadňuje očakávané zmeny energetického systému, ktoré vyplynú z nového politického kontextu, a najmä z aktualizovaných cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a cieľa klimatickej neutrality do roku 2050 podľa Európskej zelenej dohody. Okrem iných hľadísk sa preto v revidovanom rámci transeurópskych energetických sietí musia primerane zohľadniť ciele v oblasti zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy. Okrem nového politického kontextu a cieľov bol v poslednom desaťročí rýchly aj technologický rozvoj. Uvedený rozvoj by sa mal zohľadniť v kategóriách energetickej infraštruktúry, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, v kritériách výberu projektov spoločného záujmu, ako aj v prioritných koridoroch a oblastiach. Súčasne by ustanovenia tohto nariadenia nemali ovplyvniť právo členského štátu určiť podmienky pre využívanie svojich energetických zdrojov, jeho voľbu medzi rôznymi zdrojmi energie a všeobecnú štruktúru jeho zásobovania energiou v súlade s článkom 194 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(8)

Hoci ciele nariadenia (EÚ) č. 347/2013 zostávajú vo veľkej miere v platnosti, súčasný rámec transeurópskych energetických sietí zatiaľ v plnej miere nezohľadňuje očakávané zmeny energetického systému, ktoré vyplynú z nového politického kontextu, a najmä z aktualizovaných cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a cieľa klimatickej neutrality do roku 2050 podľa Európskej zelenej dohody. Okrem iných hľadísk sa preto v revidovanom rámci transeurópskych energetických sietí musia primerane zohľadniť ciele v oblasti zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy. Okrem nového politického kontextu a cieľov bol v poslednom desaťročí rýchly aj technologický rozvoj. Uvedený rozvoj by sa mal zohľadniť v kategóriách energetickej infraštruktúry, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, v kritériách výberu projektov spoločného záujmu, ako aj v prioritných koridoroch a oblastiach. Súčasne by ustanovenia tohto nariadenia nemali ovplyvniť právo členského štátu určiť podmienky pre využívanie svojich energetických zdrojov, jeho voľbu medzi rôznymi zdrojmi energie a všeobecnú štruktúru jeho zásobovania energiou v súlade s článkom 194 ZFEÚ.

| (9) | V smerniciach Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES (9) a (EÚ) 2019/944 (10) sa stanovuje vnútorný trh s energiou. Hoci sa dosiahol veľmi významný pokrok pri dobudovaní uvedeného trhu, stále existuje priestor na zefektívnenie lepším využívaním existujúcej energetickej infraštruktúry, integráciou rastúceho množstva energie z obnoviteľných zdrojov a integráciou systému. |
| --- | --- |

(9)

V smerniciach Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES (9) a (EÚ) 2019/944 (10) sa stanovuje vnútorný trh s energiou. Hoci sa dosiahol veľmi významný pokrok pri dobudovaní uvedeného trhu, stále existuje priestor na zefektívnenie lepším využívaním existujúcej energetickej infraštruktúry, integráciou rastúceho množstva energie z obnoviteľných zdrojov a integráciou systému.

| (10) | Energetická infraštruktúra Únie by sa mala zmodernizovať, aby sa zabránilo technickým poruchám a zvýšila jej odolnosť proti takýmto poruchám, živelným pohromám alebo katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou, proti nepriaznivým účinkom zmeny klímy a hrozbám pre jej bezpečnosť, najmä ak ide o európske kritické infraštruktúry podľa smernice Rady 2008/114/ES (11). |
| --- | --- |

(10)

Energetická infraštruktúra Únie by sa mala zmodernizovať, aby sa zabránilo technickým poruchám a zvýšila jej odolnosť proti takýmto poruchám, živelným pohromám alebo katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou, proti nepriaznivým účinkom zmeny klímy a hrozbám pre jej bezpečnosť, najmä ak ide o európske kritické infraštruktúry podľa smernice Rady 2008/114/ES (11).

| (11) | Energetická infraštruktúra Únie by mala byť odolná proti neodvrátiteľným vplyvom, ktoré podľa očakávaní prinesie zmena klímy v Európe napriek úsiliu o jej zmiernenie. Kľúčové je teda posilniť úsilie v oblasti adaptácie na zmenu klímy a zmierňovania jej dôsledkov, zvyšovania odolnosti, prevencie katastrof a pripravenosti na ne. |
| --- | --- |

(11)

Energetická infraštruktúra Únie by mala byť odolná proti neodvrátiteľným vplyvom, ktoré podľa očakávaní prinesie zmena klímy v Európe napriek úsiliu o jej zmiernenie. Kľúčové je teda posilniť úsilie v oblasti adaptácie na zmenu klímy a zmierňovania jej dôsledkov, zvyšovania odolnosti, prevencie katastrof a pripravenosti na ne.

| (12) | Rozvoj transeurópskej energetickej infraštruktúry by mal zohľadňovať, ak je to technicky možné a najúčinnejšie, možnosť zmeny účelu existujúcej infraštruktúry a vybavenia. |
| --- | --- |

(12)

Rozvoj transeurópskej energetickej infraštruktúry by mal zohľadňovať, ak je to technicky možné a najúčinnejšie, možnosť zmeny účelu existujúcej infraštruktúry a vybavenia.

| (13) | Bezpečnosť dodávok, ako hlavná hnacia sila prijatia nariadenia (EÚ) č. 347/2013, sa prostredníctvom projektov spoločného záujmu výrazne zlepšila. Okrem toho sa v posúdení vplyvu Komisie, ktoré je sprievodným dokumentom k oznámeniu Komisie zo 17. septembra 2020 s názvom „Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 – investovanie do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov“, očakáva výrazné zníženie spotreby zemného plynu, pretože jeho neznížené využívanie nie je zlučiteľné s uhlíkovou neutralitou. Na druhej strane sa očakáva, že spotreba bioplynu, obnoviteľných a nízkouhlíkových vodíkových a syntetických plynných palív sa do roku 2050 výrazne zvýši. Pokiaľ ide o plyn, infraštruktúra je v súčasnosti lepšie prepojená a odolnosť dodávok sa od roku 2013 výrazne zlepšila. Plánovanie energetickej infraštruktúry by malo zodpovedať tejto meniacej sa situácii v oblasti zemného plynu. Nie všetky členské štáty sú však už dostatočne napojené na európsku plynárenskú sieť a najmä ostrovné členské štáty stále čelia značným výzvam, pokiaľ ide o bezpečnosť dodávok a energetickú izoláciu. Hoci sa očakáva, že do roku 2025 sa uvedie do prevádzky 78 % plynárenských projektov, ktoré sú projektmi spoločného záujmu, mnohé z nich čelia výrazným oneskoreniam, a to aj z dôvodu problémov s povoleniami. Toto nariadenie by preto nemalo mať negatívny vplyv na projekty spoločného záujmu, ktoré ku dňu nadobudnutia jeho účinnosti ešte neboli ukončené. Projekty spoločného záujmu zahrnuté do piateho zoznamu projektov spoločného záujmu Únie vypracovaného podľa nariadenia (EÚ) č. 347/2013, v prípade ktorých príslušný orgán prijal na posúdenie spis so žiadosťou, by preto mali mať možnosť zachovať si svoje práva a povinnosti, pokiaľ ide o povoľovanie počas obdobia štyroch rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(13)

Bezpečnosť dodávok, ako hlavná hnacia sila prijatia nariadenia (EÚ) č. 347/2013, sa prostredníctvom projektov spoločného záujmu výrazne zlepšila. Okrem toho sa v posúdení vplyvu Komisie, ktoré je sprievodným dokumentom k oznámeniu Komisie zo 17. septembra 2020 s názvom „Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 – investovanie do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov“, očakáva výrazné zníženie spotreby zemného plynu, pretože jeho neznížené využívanie nie je zlučiteľné s uhlíkovou neutralitou. Na druhej strane sa očakáva, že spotreba bioplynu, obnoviteľných a nízkouhlíkových vodíkových a syntetických plynných palív sa do roku 2050 výrazne zvýši. Pokiaľ ide o plyn, infraštruktúra je v súčasnosti lepšie prepojená a odolnosť dodávok sa od roku 2013 výrazne zlepšila. Plánovanie energetickej infraštruktúry by malo zodpovedať tejto meniacej sa situácii v oblasti zemného plynu. Nie všetky členské štáty sú však už dostatočne napojené na európsku plynárenskú sieť a najmä ostrovné členské štáty stále čelia značným výzvam, pokiaľ ide o bezpečnosť dodávok a energetickú izoláciu. Hoci sa očakáva, že do roku 2025 sa uvedie do prevádzky 78 % plynárenských projektov, ktoré sú projektmi spoločného záujmu, mnohé z nich čelia výrazným oneskoreniam, a to aj z dôvodu problémov s povoleniami. Toto nariadenie by preto nemalo mať negatívny vplyv na projekty spoločného záujmu, ktoré ku dňu nadobudnutia jeho účinnosti ešte neboli ukončené. Projekty spoločného záujmu zahrnuté do piateho zoznamu projektov spoločného záujmu Únie vypracovaného podľa nariadenia (EÚ) č. 347/2013, v prípade ktorých príslušný orgán prijal na posúdenie spis so žiadosťou, by preto mali mať možnosť zachovať si svoje práva a povinnosti, pokiaľ ide o povoľovanie počas obdobia štyroch rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

| (14) | Význam inteligentných elektrizačných sústav, ktoré nie vždy zahŕňajú prekročenie fyzickej hranice, pri dosahovaní cieľov politiky Únie v oblasti energetiky a klímy sa uznal v oznámení Komisie z 8. júla 2020 s názvom „Pohon pre klimaticky neutrálne hospodárstvo: Stratégia integrácie energetického systému EÚ“ (ďalej len „stratégia integrácie energetického systému EÚ“). Kritériá pre túto kategóriu by sa mali zjednodušiť, mali by zahŕňať technologický vývoj, pokiaľ ide o inovácie a digitálne aspekty a mali by umožňovať integráciu energetického systému. Okrem toho by sa mala objasniť úloha realizátorov projektov. Vzhľadom na očakávaný výrazný nárast dopytu po elektrickej energii v odvetví dopravy, najmä pokiaľ ide o elektrické vozidlá na diaľniciach a v mestských oblastiach, by technológie inteligentných sústav mali takisto pomôcť zlepšiť podporu energetickej siete v prospech vysokokapacitného cezhraničného nabíjania s cieľom podporiť dekarbonizáciu odvetvia dopravy. |
| --- | --- |

(14)

Význam inteligentných elektrizačných sústav, ktoré nie vždy zahŕňajú prekročenie fyzickej hranice, pri dosahovaní cieľov politiky Únie v oblasti energetiky a klímy sa uznal v oznámení Komisie z 8. júla 2020 s názvom „Pohon pre klimaticky neutrálne hospodárstvo: Stratégia integrácie energetického systému EÚ“ (ďalej len „stratégia integrácie energetického systému EÚ“). Kritériá pre túto kategóriu by sa mali zjednodušiť, mali by zahŕňať technologický vývoj, pokiaľ ide o inovácie a digitálne aspekty a mali by umožňovať integráciu energetického systému. Okrem toho by sa mala objasniť úloha realizátorov projektov. Vzhľadom na očakávaný výrazný nárast dopytu po elektrickej energii v odvetví dopravy, najmä pokiaľ ide o elektrické vozidlá na diaľniciach a v mestských oblastiach, by technológie inteligentných sústav mali takisto pomôcť zlepšiť podporu energetickej siete v prospech vysokokapacitného cezhraničného nabíjania s cieľom podporiť dekarbonizáciu odvetvia dopravy.

| (15) | Stratégia integrácie energetického systému EÚ tiež zdôraznila potrebu integrovaného plánovania energetickej infraštruktúry naprieč nosičmi energie, infraštruktúrami a sektormi spotreby. Takáto systémová integrácia sa začína od začiatku uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti a holistického prístupu v politike a nad rámec jednotlivých odvetví. Vzťahuje sa aj na potrebu dekarbonizácie v odvetviach náročných na znižovanie emisií, ako sú časti priemyslu alebo určité druhy dopravy, v ktorých je v súčasnosti priama elektrifikácia technicky alebo ekonomicky náročná. Takéto investície zahŕňajú vodík a elektrolyzéry, ktoré smerujú ku komerčnému plošnému zavádzaniu. V oznámení Komisie z 8. júla 2020 s názvom „Vodíková stratégia pre klimaticky neutrálnu Európu“ (ďalej len „vodíková stratégia“) sa uprednostňuje výroba vodíka z elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, ktorá je najčistejším riešením a je najviac zlučiteľná s cieľom klimatickej neutrality EÚ. V prechodnej fáze však sú na rýchlejšiu dekarbonizáciu existujúcej výroby vodíka s dôrazom na rozmanitú škálu čistých technológií a naštartovanie úspor z rozsahu potrebné iné formy nízkouhlíkového vodíka. |
| --- | --- |

(15)

Stratégia integrácie energetického systému EÚ tiež zdôraznila potrebu integrovaného plánovania energetickej infraštruktúry naprieč nosičmi energie, infraštruktúrami a sektormi spotreby. Takáto systémová integrácia sa začína od začiatku uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti a holistického prístupu v politike a nad rámec jednotlivých odvetví. Vzťahuje sa aj na potrebu dekarbonizácie v odvetviach náročných na znižovanie emisií, ako sú časti priemyslu alebo určité druhy dopravy, v ktorých je v súčasnosti priama elektrifikácia technicky alebo ekonomicky náročná. Takéto investície zahŕňajú vodík a elektrolyzéry, ktoré smerujú ku komerčnému plošnému zavádzaniu. V oznámení Komisie z 8. júla 2020 s názvom „Vodíková stratégia pre klimaticky neutrálnu Európu“ (ďalej len „vodíková stratégia“) sa uprednostňuje výroba vodíka z elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, ktorá je najčistejším riešením a je najviac zlučiteľná s cieľom klimatickej neutrality EÚ. V prechodnej fáze však sú na rýchlejšiu dekarbonizáciu existujúcej výroby vodíka s dôrazom na rozmanitú škálu čistých technológií a naštartovanie úspor z rozsahu potrebné iné formy nízkouhlíkového vodíka.

| (16) | Okrem toho Komisia vo svojej vodíkovej stratégii dospela k záveru, že dôležitým prvkom pre požadované zavádzanie vodíka je rozsiahla sieť infraštruktúry, ktorú môže poskytnúť len Únia a vnútorný trh. V súčasnosti existuje veľmi obmedzená účelová infraštruktúra na cezhraničnú prepravu vodíka a obchodovanie s ním alebo na tvorbu údolí vodíka. Takúto infraštruktúru by mala tvoriť rozsiahla sieť zariadení prerobených zo zemného plynu a doplnených o nové zariadenia určené pre vodík. Okrem toho sa v stratégii pre vodík stanovuje strategický cieľ zvýšiť do roku 2030 inštalovanú kapacitu elektrolyzérov na 40 gigawattov (GW) s cieľom zvýšiť výrobu vodíka z obnoviteľných zdrojov a uľahčiť dekarbonizáciu odvetví závislých od fosílnych palív, ako je priemysel alebo doprava. Politika transeurópskych energetických sietí by preto mala zahŕňať novú infraštruktúru a infraštruktúru so zmeneným účelom na prenos a skladovanie vodíka, ako aj elektrolyzéry. Do desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu by mala byť zahrnutá aj infraštruktúra na prenos a skladovanie vodíka, aby sa umožnilo komplexné a konzistentné posúdenie jej nákladov a prínosov pre energetický systém vrátane jej príspevku k odvetvovej integrácii a dekarbonizácii s cieľom vytvoriť vodíkovú „oporu“ pre Úniu. |
| --- | --- |

(16)

Okrem toho Komisia vo svojej vodíkovej stratégii dospela k záveru, že dôležitým prvkom pre požadované zavádzanie vodíka je rozsiahla sieť infraštruktúry, ktorú môže poskytnúť len Únia a vnútorný trh. V súčasnosti existuje veľmi obmedzená účelová infraštruktúra na cezhraničnú prepravu vodíka a obchodovanie s ním alebo na tvorbu údolí vodíka. Takúto infraštruktúru by mala tvoriť rozsiahla sieť zariadení prerobených zo zemného plynu a doplnených o nové zariadenia určené pre vodík. Okrem toho sa v stratégii pre vodík stanovuje strategický cieľ zvýšiť do roku 2030 inštalovanú kapacitu elektrolyzérov na 40 gigawattov (GW) s cieľom zvýšiť výrobu vodíka z obnoviteľných zdrojov a uľahčiť dekarbonizáciu odvetví závislých od fosílnych palív, ako je priemysel alebo doprava. Politika transeurópskych energetických sietí by preto mala zahŕňať novú infraštruktúru a infraštruktúru so zmeneným účelom na prenos a skladovanie vodíka, ako aj elektrolyzéry. Do desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu by mala byť zahrnutá aj infraštruktúra na prenos a skladovanie vodíka, aby sa umožnilo komplexné a konzistentné posúdenie jej nákladov a prínosov pre energetický systém vrátane jej príspevku k odvetvovej integrácii a dekarbonizácii s cieľom vytvoriť vodíkovú „oporu“ pre Úniu.

| (17) | Okrem toho by sa mala vytvoriť nová kategória infraštruktúry pre inteligentné plynárenské siete na podporu investícií do integrácie plurality nízkouhlíkových plynov a najmä plynov z obnoviteľných zdrojov, ako sú bioplyn, biometán a vodík, do plynárenskej siete a pomôcť pri riadení výsledného komplexnejšieho systému založeného na inovačných digitálnych technológiách. |
| --- | --- |

(17)

Okrem toho by sa mala vytvoriť nová kategória infraštruktúry pre inteligentné plynárenské siete na podporu investícií do integrácie plurality nízkouhlíkových plynov a najmä plynov z obnoviteľných zdrojov, ako sú bioplyn, biometán a vodík, do plynárenskej siete a pomôcť pri riadení výsledného komplexnejšieho systému založeného na inovačných digitálnych technológiách.

| (18) | Dosiahnutie klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 predpokladá, že ešte stále budú existovať priemyselné procesy, ktoré produkujú oxid uhličitý. Takýto oxid uhličitý sa považuje za nevyhnutný, ak jeho tvorbe nemožno zabrániť napriek optimalizácii, napríklad prostredníctvom energetickej účinnosti alebo elektrifikácie, ktorá integruje obnoviteľné zdroje energie. Rozvoj infraštruktúry pre oxid uhličitý by mal viesť k významnému čistému zníženiu inak neodvrátiteľných emisií, ak neexistujú primerané alternatívy. Na zachytávanie oxidu uhličitého sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (12) na účely prúdov oxidu uhličitého pochádzajúcich zo zariadení, na ktoré sa vzťahuje uvedená smernica, a na účely geologického ukladania podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (13). |
| --- | --- |

(18)

Dosiahnutie klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 predpokladá, že ešte stále budú existovať priemyselné procesy, ktoré produkujú oxid uhličitý. Takýto oxid uhličitý sa považuje za nevyhnutný, ak jeho tvorbe nemožno zabrániť napriek optimalizácii, napríklad prostredníctvom energetickej účinnosti alebo elektrifikácie, ktorá integruje obnoviteľné zdroje energie. Rozvoj infraštruktúry pre oxid uhličitý by mal viesť k významnému čistému zníženiu inak neodvrátiteľných emisií, ak neexistujú primerané alternatívy. Na zachytávanie oxidu uhličitého sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (12) na účely prúdov oxidu uhličitého pochádzajúcich zo zariadení, na ktoré sa vzťahuje uvedená smernica, a na účely geologického ukladania podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (13).

| (19) | V nariadení (EÚ) č. 347/2013 sa vyžadovalo, aby kandidátsky projekt spoločného záujmu preukázal významný prínos aspoň k jednému kritériu zo súboru kritérií v procese vypracovania zoznamu projektov spoločného záujmu Únie, ktorý mohol, ale nemusel zahŕňať udržateľnosť. Uvedená požiadavka v súlade s osobitnými potrebami vnútorného trhu s energiou v tom čase umožnila rozvoj projektov spoločného záujmu, ktoré sa zaoberali len rizikami bezpečnosti dodávok, aj keď nepreukázali výhody z hľadiska udržateľnosti. Vzhľadom na vývoj potrieb Únie v oblasti infraštruktúry, cieľov v oblasti dekarbonizácie a na závery Európskej rady prijaté 21. júla 2020, podľa ktorých „výdavky Únie by mali byť v súlade s cieľmi Parížskej dohody a so zásadou ‚nespôsobovať škodu‘ zakotvenou v Európskej zelenej dohode“, by sa mala posúdiť udržateľnosť, pokiaľ ide o začlenenie obnoviteľných zdrojov energie do siete alebo prípadne zníženie emisií skleníkových plynov, aby sa zabezpečilo, že politika transeurópskych energetických sietí bude v súlade s cieľmi politiky Únie v oblasti energetiky a klímy a cieľmi klimatickej neutrality do roku 2050, pričom by sa mali zohľadniť špecifiká každého členského štátu pri dosahovaní cieľa klimatickej neutrality. Udržateľnosť dopravných sietí oxidu uhličitého je posudzovaná z hľadiska celkového očakávaného zníženia emisií skleníkových plynov počas celého životného cyklu projektu a neexistencie alternatívnych technologických riešení na dosiahnutie rovnakej úrovne zníženia oxidu uhličitého. |
| --- | --- |

(19)

V nariadení (EÚ) č. 347/2013 sa vyžadovalo, aby kandidátsky projekt spoločného záujmu preukázal významný prínos aspoň k jednému kritériu zo súboru kritérií v procese vypracovania zoznamu projektov spoločného záujmu Únie, ktorý mohol, ale nemusel zahŕňať udržateľnosť. Uvedená požiadavka v súlade s osobitnými potrebami vnútorného trhu s energiou v tom čase umožnila rozvoj projektov spoločného záujmu, ktoré sa zaoberali len rizikami bezpečnosti dodávok, aj keď nepreukázali výhody z hľadiska udržateľnosti. Vzhľadom na vývoj potrieb Únie v oblasti infraštruktúry, cieľov v oblasti dekarbonizácie a na závery Európskej rady prijaté 21. júla 2020, podľa ktorých „výdavky Únie by mali byť v súlade s cieľmi Parížskej dohody a so zásadou ‚nespôsobovať škodu‘ zakotvenou v Európskej zelenej dohode“, by sa mala posúdiť udržateľnosť, pokiaľ ide o začlenenie obnoviteľných zdrojov energie do siete alebo prípadne zníženie emisií skleníkových plynov, aby sa zabezpečilo, že politika transeurópskych energetických sietí bude v súlade s cieľmi politiky Únie v oblasti energetiky a klímy a cieľmi klimatickej neutrality do roku 2050, pričom by sa mali zohľadniť špecifiká každého členského štátu pri dosahovaní cieľa klimatickej neutrality. Udržateľnosť dopravných sietí oxidu uhličitého je posudzovaná z hľadiska celkového očakávaného zníženia emisií skleníkových plynov počas celého životného cyklu projektu a neexistencie alternatívnych technologických riešení na dosiahnutie rovnakej úrovne zníženia oxidu uhličitého.

| (20) | Únia by mala uľahčovať infraštruktúrne projekty prepájajúce siete Únie so sieťami tretích krajín, ktoré sú vzájomne prospešné a potrebné na energetickú transformáciu a dosiahnutie cieľov v oblasti klímy a ktoré spĺňajú aj osobitné kritériá príslušných kategórií infraštruktúry podľa tohto nariadenia, najmä so susednými krajinami a s krajinami, s ktorými Únia nadviazala osobitnú spoluprácu v oblasti energetiky. Toto nariadenie by preto malo vo svojom rozsahu pôsobnosti zahŕňať projekty vo vzájomnom záujme, ak sú udržateľné a schopné preukázať významné čisté sociálno-ekonomické prínosy na úrovni Únie a aspoň jednu tretiu krajinu. Takéto projekty by mali byť oprávnené na zahrnutie do zoznamu projektov spoločného záujmu Únie a projektov vo vzájomnom záujme (ďalej len „zoznam Únie“) za podmienky, že politický rámec má vysokú úroveň konvergencie a je podporený mechanizmami presadzovania, a mali by preukázať prínos k celkovým cieľom politiky Únie a tretích krajín v oblasti energetiky a klímy z hľadiska bezpečnosti dodávok a dekarbonizácie.
  Vysoká úroveň konvergencie politického rámca by mala byť predpokladom pre zmluvné strany Európskeho hospodárskeho priestoru alebo Energetického spoločenstva alebo ho možno preukázať v prípade iných tretích krajín prostredníctvom dvojstranných dohôd, ktoré obsahujú príslušné ustanovenia o cieľoch politiky v oblasti klímy a energetiky v oblasti dekarbonizácie a ktoré ďalej posúdi príslušná regionálna skupina s podporou Komisie. Okrem toho by tretia krajina, s ktorou Únia spolupracuje pri vypracúvaní projektov vo vzájomnom záujme, mala uľahčiť podobný harmonogram urýchleného vykonávania a iné opatrenia na podporu politiky, ako sa stanovuje v tomto nariadení. Preto by sa mali projekty vo vzájomnom záujme posudzovať rovnako ako projekty spoločného záujmu a všetky ustanovenia týkajúce sa projektov spoločného záujmu by sa mali vzťahovať aj na projekty vo vzájomnom záujme, pokiaľ nie je uvedené inak. Významné čisté sociálno-ekonomické prínosy na úrovni Únie by sa mali chápať ako zlepšenie interoperability a fungovania vnútorného trhu, ktoré presahujú rámec jedného členského štátu. Pokiaľ ide o projekty na ukladanie oxidu uhličitého, oprávnené by mali byť len projekty potrebné na umožnenie cezhraničnej prepravy a ukladania oxidu uhličitého za predpokladu, že normy a záruky na zabránenie akémukoľvek úniku a týkajúce sa klímy, ľudského zdravia a ekosystémov, pokiaľ ide o bezpečnosť a účinnosť trvalého ukladania oxidu uhličitého, sú aspoň na rovnakej úrovni ako v Únii. Malo by sa predpokladať, že Európsky hospodársky priestor spĺňa uvedené normy a záruky. |
| --- | --- |

(20)

Únia by mala uľahčovať infraštruktúrne projekty prepájajúce siete Únie so sieťami tretích krajín, ktoré sú vzájomne prospešné a potrebné na energetickú transformáciu a dosiahnutie cieľov v oblasti klímy a ktoré spĺňajú aj osobitné kritériá príslušných kategórií infraštruktúry podľa tohto nariadenia, najmä so susednými krajinami a s krajinami, s ktorými Únia nadviazala osobitnú spoluprácu v oblasti energetiky. Toto nariadenie by preto malo vo svojom rozsahu pôsobnosti zahŕňať projekty vo vzájomnom záujme, ak sú udržateľné a schopné preukázať významné čisté sociálno-ekonomické prínosy na úrovni Únie a aspoň jednu tretiu krajinu. Takéto projekty by mali byť oprávnené na zahrnutie do zoznamu projektov spoločného záujmu Únie a projektov vo vzájomnom záujme (ďalej len „zoznam Únie“) za podmienky, že politický rámec má vysokú úroveň konvergencie a je podporený mechanizmami presadzovania, a mali by preukázať prínos k celkovým cieľom politiky Únie a tretích krajín v oblasti energetiky a klímy z hľadiska bezpečnosti dodávok a dekarbonizácie.

Vysoká úroveň konvergencie politického rámca by mala byť predpokladom pre zmluvné strany Európskeho hospodárskeho priestoru alebo Energetického spoločenstva alebo ho možno preukázať v prípade iných tretích krajín prostredníctvom dvojstranných dohôd, ktoré obsahujú príslušné ustanovenia o cieľoch politiky v oblasti klímy a energetiky v oblasti dekarbonizácie a ktoré ďalej posúdi príslušná regionálna skupina s podporou Komisie. Okrem toho by tretia krajina, s ktorou Únia spolupracuje pri vypracúvaní projektov vo vzájomnom záujme, mala uľahčiť podobný harmonogram urýchleného vykonávania a iné opatrenia na podporu politiky, ako sa stanovuje v tomto nariadení. Preto by sa mali projekty vo vzájomnom záujme posudzovať rovnako ako projekty spoločného záujmu a všetky ustanovenia týkajúce sa projektov spoločného záujmu by sa mali vzťahovať aj na projekty vo vzájomnom záujme, pokiaľ nie je uvedené inak. Významné čisté sociálno-ekonomické prínosy na úrovni Únie by sa mali chápať ako zlepšenie interoperability a fungovania vnútorného trhu, ktoré presahujú rámec jedného členského štátu. Pokiaľ ide o projekty na ukladanie oxidu uhličitého, oprávnené by mali byť len projekty potrebné na umožnenie cezhraničnej prepravy a ukladania oxidu uhličitého za predpokladu, že normy a záruky na zabránenie akémukoľvek úniku a týkajúce sa klímy, ľudského zdravia a ekosystémov, pokiaľ ide o bezpečnosť a účinnosť trvalého ukladania oxidu uhličitého, sú aspoň na rovnakej úrovni ako v Únii. Malo by sa predpokladať, že Európsky hospodársky priestor spĺňa uvedené normy a záruky.

| (21) | Projekty vo vzájomnom záujme by sa mali považovať za dodatočný nástroj na rozšírenie rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na tretie krajiny nad rámec uvedených projektov spoločného záujmu, ktoré prispievajú k vykonávaniu prioritného koridoru alebo oblasti energetickej infraštruktúry stanovených v prílohe I. Preto by sa mal projekt s treťou krajinou, ktorý prispieva k vykonávaniu prioritného koridoru alebo oblasti energetickej infraštruktúry, považovať za oprávnený na uplatnenie štatútu projektu spoločného záujmu podľa tohto nariadenia. Podľa tej istej zásady môžu byť projekty prepojenia elektrických sietí s tretími krajinami, ktoré dosiahli štatút projektu spoločného záujmu podľa nariadenia (EÚ) č. 347/2013, vybraté ako projekty spoločného záujmu za predpokladu, že prejdú postupom výberu a spĺňajú kritériá pre projekty spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(21)

Projekty vo vzájomnom záujme by sa mali považovať za dodatočný nástroj na rozšírenie rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na tretie krajiny nad rámec uvedených projektov spoločného záujmu, ktoré prispievajú k vykonávaniu prioritného koridoru alebo oblasti energetickej infraštruktúry stanovených v prílohe I. Preto by sa mal projekt s treťou krajinou, ktorý prispieva k vykonávaniu prioritného koridoru alebo oblasti energetickej infraštruktúry, považovať za oprávnený na uplatnenie štatútu projektu spoločného záujmu podľa tohto nariadenia. Podľa tej istej zásady môžu byť projekty prepojenia elektrických sietí s tretími krajinami, ktoré dosiahli štatút projektu spoločného záujmu podľa nariadenia (EÚ) č. 347/2013, vybraté ako projekty spoločného záujmu za predpokladu, že prejdú postupom výberu a spĺňajú kritériá pre projekty spoločného záujmu.

| (22) | Okrem toho, ak chce Únia dosiahnuť svoje ciele v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a svoj cieľ klimatickej neutrality do roku 2050, musí výrazne zvýšiť výrobu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov. Existujúce kategórie energetickej infraštruktúry na prenos a skladovanie elektrickej energie sú kľúčové pre začlenenie výrazného nárastu výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov do elektrizačnej sústavy. Okrem toho si to vyžaduje zvýšenie investícií do energie z obnoviteľných zdrojov na mori s cieľom dosiahnuť aspoň 300 GW výroby veternej energie na mori nainštalovanej v súlade so stratégiou Komisie pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori stanovenou v oznámení Komisie z 19. novembra 2020 s názvom „Stratégia EÚ na využitie potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov na mori v záujme klimaticky neutrálnej budúcnosti“. Uvedená stratégia zahŕňa radiálne prepojenia spájajúce nové kapacity veterných elektrární na mori, ako aj hybridné integrované projekty. Pozornosť by sa mala venovať aj koordinácii dlhodobého plánovania a rozvoja elektrizačných sústav na mori a na pevnine. Najmä plánovanie infraštruktúry na mori by sa malo odkloniť od prístupu založeného na jednotlivých projektoch smerom ku koordinovanému komplexnému prístupu, ktorým sa zabezpečí udržateľný rozvoj integrovaných sústav na mori v súlade s potenciálom každej morskej oblasti z hľadiska obnoviteľných zdrojov energie na mori, ochranou životného prostredia a inými spôsobmi využívania mora. Mal by existovať prístup založený na dobrovoľnej spolupráci medzi členskými štátmi. Členské štáty by mali zostať zodpovedné za schvaľovanie projektov spoločného záujmu, ktoré sa týkajú ich územia a súvisiacich nákladov. |
| --- | --- |

(22)

Okrem toho, ak chce Únia dosiahnuť svoje ciele v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a svoj cieľ klimatickej neutrality do roku 2050, musí výrazne zvýšiť výrobu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov. Existujúce kategórie energetickej infraštruktúry na prenos a skladovanie elektrickej energie sú kľúčové pre začlenenie výrazného nárastu výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov do elektrizačnej sústavy. Okrem toho si to vyžaduje zvýšenie investícií do energie z obnoviteľných zdrojov na mori s cieľom dosiahnuť aspoň 300 GW výroby veternej energie na mori nainštalovanej v súlade so stratégiou Komisie pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori stanovenou v oznámení Komisie z 19. novembra 2020 s názvom „Stratégia EÚ na využitie potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov na mori v záujme klimaticky neutrálnej budúcnosti“. Uvedená stratégia zahŕňa radiálne prepojenia spájajúce nové kapacity veterných elektrární na mori, ako aj hybridné integrované projekty. Pozornosť by sa mala venovať aj koordinácii dlhodobého plánovania a rozvoja elektrizačných sústav na mori a na pevnine. Najmä plánovanie infraštruktúry na mori by sa malo odkloniť od prístupu založeného na jednotlivých projektoch smerom ku koordinovanému komplexnému prístupu, ktorým sa zabezpečí udržateľný rozvoj integrovaných sústav na mori v súlade s potenciálom každej morskej oblasti z hľadiska obnoviteľných zdrojov energie na mori, ochranou životného prostredia a inými spôsobmi využívania mora. Mal by existovať prístup založený na dobrovoľnej spolupráci medzi členskými štátmi. Členské štáty by mali zostať zodpovedné za schvaľovanie projektov spoločného záujmu, ktoré sa týkajú ich územia a súvisiacich nákladov.

| (23) | Príslušné členské štáty by mali byť schopné posúdiť prínosy a náklady prioritných koridorov pre sústavy na mori pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori a vykonať predbežnú analýzu rozdelenia nákladov na úrovni prioritných koridorov pre sústavy na mori s cieľom podporiť spoločné politické záväzky v oblasti rozvoja energie z obnoviteľných zdrojov na mori. Komisia by spolu s členskými štátmi a príslušnými prevádzkovateľmi prenosových sústav (ďalej len „PPS“) a národnými regulačnými orgánmi mala vypracovať usmernenia týkajúce sa konkrétnych nákladov a prínosov a rozdelenia nákladov pri zavádzaní integrovaných plánov rozvoja sietí na mori, ktoré by členským štátom mali umožniť vykonať primerané posúdenie. |
| --- | --- |

(23)

Príslušné členské štáty by mali byť schopné posúdiť prínosy a náklady prioritných koridorov pre sústavy na mori pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori a vykonať predbežnú analýzu rozdelenia nákladov na úrovni prioritných koridorov pre sústavy na mori s cieľom podporiť spoločné politické záväzky v oblasti rozvoja energie z obnoviteľných zdrojov na mori. Komisia by spolu s členskými štátmi a príslušnými prevádzkovateľmi prenosových sústav (ďalej len „PPS“) a národnými regulačnými orgánmi mala vypracovať usmernenia týkajúce sa konkrétnych nákladov a prínosov a rozdelenia nákladov pri zavádzaní integrovaných plánov rozvoja sietí na mori, ktoré by členským štátom mali umožniť vykonať primerané posúdenie.

| (24) | Proces desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu ako základ pre identifikáciu projektov spoločného záujmu v kategóriách elektrickej energie a plynu sa osvedčil ako účinný. Hoci v tomto procese majú dôležitú úlohu Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrickú energiu (ďalej len „ENTSO pre elektrinu“), Európska sieť prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn (ďalej len „ENTSO pre plyn“) a PPS, je potrebná väčšia kontrola, najmä pokiaľ ide o vymedzenie scenárov pre budúcnosť, určenie dlhodobých nedostatkov a úzkych miest v oblasti infraštruktúry a posudzovanie jednotlivých projektov s cieľom posilniť dôveru v tento proces. Vzhľadom na potrebu nezávislého potvrdenia by preto Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ďalej len „agentúra“) a Komisia mali zohrávať významnejšiu úlohu v tomto procese, a to aj v procese vypracovania desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu podľa nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (14) a (EÚ) 2019/943 (15). Pri procese desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu by sa mali využívať objektívne vedecky podložené vstupy nezávislého vedeckého orgánu, ako je Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy, a mal by sa organizovať čo najúčinnejším spôsobom. |
| --- | --- |

(24)

Proces desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu ako základ pre identifikáciu projektov spoločného záujmu v kategóriách elektrickej energie a plynu sa osvedčil ako účinný. Hoci v tomto procese majú dôležitú úlohu Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrickú energiu (ďalej len „ENTSO pre elektrinu“), Európska sieť prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn (ďalej len „ENTSO pre plyn“) a PPS, je potrebná väčšia kontrola, najmä pokiaľ ide o vymedzenie scenárov pre budúcnosť, určenie dlhodobých nedostatkov a úzkych miest v oblasti infraštruktúry a posudzovanie jednotlivých projektov s cieľom posilniť dôveru v tento proces. Vzhľadom na potrebu nezávislého potvrdenia by preto Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ďalej len „agentúra“) a Komisia mali zohrávať významnejšiu úlohu v tomto procese, a to aj v procese vypracovania desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu podľa nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (14) a (EÚ) 2019/943 (15). Pri procese desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu by sa mali využívať objektívne vedecky podložené vstupy nezávislého vedeckého orgánu, ako je Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy, a mal by sa organizovať čo najúčinnejším spôsobom.

| (25) | ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn by pri vykonávaní svojich úloh pred prijatím desaťročných plánov rozvoja siete pre celú Úniu mali uskutočniť rozsiahly konzultačný postup, do ktorého sa zapoja všetky príslušné zainteresované strany. Konzultácia by mala byť otvorená a transparentná a mala by sa organizovať včas, aby umožnila spätnú väzbu zainteresovaných strán pri príprave kľúčových fáz desaťročných plánov rozvoja siete pre celú Úniu, ako je vypracovanie scenára, identifikácia nedostatkov v infraštruktúre a metodika analýzy nákladov a prínosov na posudzovanie projektov. ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn by mali náležite zohľadniť informácie získané od zainteresovaných strán počas konzultácií a mali by vysvetliť, ako tieto informácie zohľadnili. |
| --- | --- |

(25)

ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn by pri vykonávaní svojich úloh pred prijatím desaťročných plánov rozvoja siete pre celú Úniu mali uskutočniť rozsiahly konzultačný postup, do ktorého sa zapoja všetky príslušné zainteresované strany. Konzultácia by mala byť otvorená a transparentná a mala by sa organizovať včas, aby umožnila spätnú väzbu zainteresovaných strán pri príprave kľúčových fáz desaťročných plánov rozvoja siete pre celú Úniu, ako je vypracovanie scenára, identifikácia nedostatkov v infraštruktúre a metodika analýzy nákladov a prínosov na posudzovanie projektov. ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn by mali náležite zohľadniť informácie získané od zainteresovaných strán počas konzultácií a mali by vysvetliť, ako tieto informácie zohľadnili.

| (26) | V súlade so závermi Fóra pre energetickú infraštruktúru z roku 2020 je potrebné zabezpečiť, aby sa všetky príslušné odvetvia, ako je plyn, elektrická energia a doprava, zohľadňovali v integrovanom kontexte v procesoch plánovania celej infraštruktúry na pevnine aj na mori, prenosovej a distribučnej infraštruktúry. S cieľom dosiahnuť súlad s Parížskou dohodou a ciele Únie v oblasti klímy do roku 2030, ciele rozvoja energie na mori do roku 2040 a v súlade s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 by sa rámec transeurópskych energetických sietí mal opierať o inteligentnejší, integrovanejší, dlhodobejší a optimalizovaný „jeden energetický systém“ prostredníctvom zavedenia rámca, ktorý umožňuje lepšiu koordináciu plánovania infraštruktúry naprieč rôznymi sektormi a vytvára príležitosť na optimálnu integráciu rôznych spájajúcich riešení zahŕňajúcich rôzne sieťové prvky medzi rôznymi infraštruktúrami. To by sa malo zabezpečiť vytvorením progresívne integrovaného modelu, ktorý umožní konzistentnosť medzi odvetvovými metodikami založenými na spoločných predpokladoch a bude odrážať vzájomnú závislosť. |
| --- | --- |

(26)

V súlade so závermi Fóra pre energetickú infraštruktúru z roku 2020 je potrebné zabezpečiť, aby sa všetky príslušné odvetvia, ako je plyn, elektrická energia a doprava, zohľadňovali v integrovanom kontexte v procesoch plánovania celej infraštruktúry na pevnine aj na mori, prenosovej a distribučnej infraštruktúry. S cieľom dosiahnuť súlad s Parížskou dohodou a ciele Únie v oblasti klímy do roku 2030, ciele rozvoja energie na mori do roku 2040 a v súlade s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 by sa rámec transeurópskych energetických sietí mal opierať o inteligentnejší, integrovanejší, dlhodobejší a optimalizovaný „jeden energetický systém“ prostredníctvom zavedenia rámca, ktorý umožňuje lepšiu koordináciu plánovania infraštruktúry naprieč rôznymi sektormi a vytvára príležitosť na optimálnu integráciu rôznych spájajúcich riešení zahŕňajúcich rôzne sieťové prvky medzi rôznymi infraštruktúrami. To by sa malo zabezpečiť vytvorením progresívne integrovaného modelu, ktorý umožní konzistentnosť medzi odvetvovými metodikami založenými na spoločných predpokladoch a bude odrážať vzájomnú závislosť.

| (27) | Je dôležité zabezpečiť, aby status projektu spoločného záujmu mohli získať len projekty infraštruktúry, pre ktoré neexistujú žiadne rozumné alternatívne riešenia. Na tento účel by sa zásada prvoradosti energetickej efektívnosti mala zohľadniť v správe o identifikácii nedostatkov v infraštruktúre vypracovanej v súlade s týmto nariadením a v práci regionálnych skupín pri zostavovaní regionálnych zoznamov navrhovaných projektov. V súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mali zvážiť všetky relevantné alternatívy novej infraštruktúry na zabezpečenie budúcich potrieb infraštruktúry, ktoré by mohli prispieť k riešeniu identifikácie nedostatkov v infraštruktúre.
  Regionálne skupiny by s pomocou národných regulačných orgánov mali zvážiť predpoklady a výsledky posúdenia nedostatkov v infraštruktúre vypracované v súlade s týmto nariadením a zabezpečiť, aby sa zásada prvoradosti energetickej efektívnosti plne zohľadnila v postupe výberu projektov spoločného záujmu. Okrem toho by realizátori projektov mali počas realizácie projektu podávať správy o súlade s právnymi predpismi v oblasti životného prostredia a preukázať, že projekty výrazne nenarušia životné prostredie v zmysle článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (16). V prípade existujúcich projektov spoločného záujmu, ktoré dosiahli dostatočnú pripravenosť, to zohľadnia regionálne skupiny pri výbere projektov na zaradenie do následného zoznamu Únie. |
| --- | --- |

(27)

Je dôležité zabezpečiť, aby status projektu spoločného záujmu mohli získať len projekty infraštruktúry, pre ktoré neexistujú žiadne rozumné alternatívne riešenia. Na tento účel by sa zásada prvoradosti energetickej efektívnosti mala zohľadniť v správe o identifikácii nedostatkov v infraštruktúre vypracovanej v súlade s týmto nariadením a v práci regionálnych skupín pri zostavovaní regionálnych zoznamov navrhovaných projektov. V súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mali zvážiť všetky relevantné alternatívy novej infraštruktúry na zabezpečenie budúcich potrieb infraštruktúry, ktoré by mohli prispieť k riešeniu identifikácie nedostatkov v infraštruktúre.

Regionálne skupiny by s pomocou národných regulačných orgánov mali zvážiť predpoklady a výsledky posúdenia nedostatkov v infraštruktúre vypracované v súlade s týmto nariadením a zabezpečiť, aby sa zásada prvoradosti energetickej efektívnosti plne zohľadnila v postupe výberu projektov spoločného záujmu. Okrem toho by realizátori projektov mali počas realizácie projektu podávať správy o súlade s právnymi predpismi v oblasti životného prostredia a preukázať, že projekty výrazne nenarušia životné prostredie v zmysle článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (16). V prípade existujúcich projektov spoločného záujmu, ktoré dosiahli dostatočnú pripravenosť, to zohľadnia regionálne skupiny pri výbere projektov na zaradenie do následného zoznamu Únie.

| (28) | Na zabezpečenie stability napätia a frekvencie by sa osobitná pozornosť mala venovať stabilite európskej elektrizačnej sústavy v meniacich sa podmienkach, najmä vzhľadom na rastúci podiel flexibilných možností, ako je udržateľné uskladňovanie elektrickej energie a elektrická energia z obnoviteľných zdrojov. Osobitná pozornosť by sa mala venovať úsiliu o udržanie a zabezpečenie uspokojivej úrovne plánovanej nízkouhlíkovej výroby energie s cieľom zaistiť bezpečnosť dodávok pre občanov a podniky. |
| --- | --- |

(28)

Na zabezpečenie stability napätia a frekvencie by sa osobitná pozornosť mala venovať stabilite európskej elektrizačnej sústavy v meniacich sa podmienkach, najmä vzhľadom na rastúci podiel flexibilných možností, ako je udržateľné uskladňovanie elektrickej energie a elektrická energia z obnoviteľných zdrojov. Osobitná pozornosť by sa mala venovať úsiliu o udržanie a zabezpečenie uspokojivej úrovne plánovanej nízkouhlíkovej výroby energie s cieľom zaistiť bezpečnosť dodávok pre občanov a podniky.

| (29) | Komisia v nadväznosti na podrobné konzultácie so všetkými členskými štátmi a zainteresovanými stranami určila 14 priorít transeurópskej energetickej infraštruktúry, ktorých realizácia má zásadný význam pre dosiahnutie cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľa klimatickej neutrality do roku 2050. Uvedené priority sa týkajú rôznych geografických regiónov alebo tematických oblastí v oblasti prenosu a skladovania elektrickej energie, sústav na mori pre energiu z obnoviteľných zdrojov, prepravy a skladovania vodíka, elektrolyzérov, inteligentných plynárenských sietí, inteligentných elektrizačných sústav a prepravy a ukladania oxidu uhličitého. |
| --- | --- |

(29)

Komisia v nadväznosti na podrobné konzultácie so všetkými členskými štátmi a zainteresovanými stranami určila 14 priorít transeurópskej energetickej infraštruktúry, ktorých realizácia má zásadný význam pre dosiahnutie cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľa klimatickej neutrality do roku 2050. Uvedené priority sa týkajú rôznych geografických regiónov alebo tematických oblastí v oblasti prenosu a skladovania elektrickej energie, sústav na mori pre energiu z obnoviteľných zdrojov, prepravy a skladovania vodíka, elektrolyzérov, inteligentných plynárenských sietí, inteligentných elektrizačných sústav a prepravy a ukladania oxidu uhličitého.

| (30) | Projekty spoločného záujmu by mali byť v súlade so spoločnými, transparentnými a objektívnymi kritériami so zreteľom na ich príspevok k cieľom politiky v oblasti energetiky. Aby bolo možné projekty v oblasti elektrickej energie a vodíka zaradiť do zoznamov Únie, mali by byť súčasťou najnovšieho desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu. Keďže vodíková infraštruktúra v súčasnosti nie je súčasťou desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu, uvedená požiadavka na projekty v oblasti vodíka by sa mala uplatňovať až od 1. januára 2024 na účely druhého zoznamu Únie, ktorý sa zostaví podľa tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(30)

Projekty spoločného záujmu by mali byť v súlade so spoločnými, transparentnými a objektívnymi kritériami so zreteľom na ich príspevok k cieľom politiky v oblasti energetiky. Aby bolo možné projekty v oblasti elektrickej energie a vodíka zaradiť do zoznamov Únie, mali by byť súčasťou najnovšieho desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu. Keďže vodíková infraštruktúra v súčasnosti nie je súčasťou desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu, uvedená požiadavka na projekty v oblasti vodíka by sa mala uplatňovať až od 1. januára 2024 na účely druhého zoznamu Únie, ktorý sa zostaví podľa tohto nariadenia.

| (31) | Mali by sa vytvoriť regionálne skupiny s cieľom navrhnúť a preskúmať projekty spoločného záujmu, ktoré budú základom vypracovania regionálnych zoznamov projektov spoločného záujmu. V záujme dosiahnutia širokej zhody by uvedené regionálne skupiny mali zabezpečiť úzku spoluprácu medzi členskými štátmi, národnými regulačnými orgánmi, realizátormi projektov a príslušnými zainteresovanými stranami. V súvislosti s touto spoluprácou by národné regulačné orgány mali v prípade potreby poradiť regionálnym skupinám okrem iného v otázkach realizovateľnosti regulačných aspektov navrhovaných projektov a uskutočniteľnosti navrhovaného harmonogramu regulačného schvaľovania. |
| --- | --- |

(31)

Mali by sa vytvoriť regionálne skupiny s cieľom navrhnúť a preskúmať projekty spoločného záujmu, ktoré budú základom vypracovania regionálnych zoznamov projektov spoločného záujmu. V záujme dosiahnutia širokej zhody by uvedené regionálne skupiny mali zabezpečiť úzku spoluprácu medzi členskými štátmi, národnými regulačnými orgánmi, realizátormi projektov a príslušnými zainteresovanými stranami. V súvislosti s touto spoluprácou by národné regulačné orgány mali v prípade potreby poradiť regionálnym skupinám okrem iného v otázkach realizovateľnosti regulačných aspektov navrhovaných projektov a uskutočniteľnosti navrhovaného harmonogramu regulačného schvaľovania.

| (32) | V záujme zvýšenia efektívnosti procesu by sa mala posilniť a ďalej podporovať spolupráca medzi regionálnymi skupinami. Je potrebné, aby Komisia zohrávala dôležitú úlohu pri uľahčovaní tejto spolupráce vzhľadom na riešenie možného vplyvu projektov na iné regionálne skupiny. |
| --- | --- |

(32)

V záujme zvýšenia efektívnosti procesu by sa mala posilniť a ďalej podporovať spolupráca medzi regionálnymi skupinami. Je potrebné, aby Komisia zohrávala dôležitú úlohu pri uľahčovaní tejto spolupráce vzhľadom na riešenie možného vplyvu projektov na iné regionálne skupiny.

| (33) | Nový zoznam Únie by sa mal vypracovať každé dva roky. Projekty spoločného záujmu, ktoré sa už dokončili alebo už nespĺňajú príslušné kritériá a požiadavky stanovené v tomto nariadení, by sa nemali objaviť v ďalšom zozname Únie. Z tohto dôvodu by existujúce projekty spoločného záujmu, ktoré sa majú zahrnúť do ďalšieho zoznamu Únie, mali podliehať rovnakému postupu výberu na vypracovanie regionálnych zoznamov a na vypracovanie zoznamu Únie ako navrhované projekty. Výsledné administratívne zaťaženie by sa však malo čo najviac znížiť, napríklad využívaním informácií, ktoré už boli predložené, a zohľadnením výročných správ realizátorov projektov. Na tento účel by existujúce projekty spoločného záujmu, v ktorých sa dosiahol významný pokrok, mali mať výhodu zjednodušeného postupu zaradenia do desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu. |
| --- | --- |

(33)

Nový zoznam Únie by sa mal vypracovať každé dva roky. Projekty spoločného záujmu, ktoré sa už dokončili alebo už nespĺňajú príslušné kritériá a požiadavky stanovené v tomto nariadení, by sa nemali objaviť v ďalšom zozname Únie. Z tohto dôvodu by existujúce projekty spoločného záujmu, ktoré sa majú zahrnúť do ďalšieho zoznamu Únie, mali podliehať rovnakému postupu výberu na vypracovanie regionálnych zoznamov a na vypracovanie zoznamu Únie ako navrhované projekty. Výsledné administratívne zaťaženie by sa však malo čo najviac znížiť, napríklad využívaním informácií, ktoré už boli predložené, a zohľadnením výročných správ realizátorov projektov. Na tento účel by existujúce projekty spoločného záujmu, v ktorých sa dosiahol významný pokrok, mali mať výhodu zjednodušeného postupu zaradenia do desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu.

| (34) | Projekty spoločného záujmu by sa mali realizovať čo najskôr a mali by sa podrobne sledovať a hodnotiť, pričom by sa mali náležite rešpektovať požiadavky účasti zainteresovaných strán a dodržiavať právne predpisy v oblasti životného prostredia a administratívna záťaž realizátorov projektov by mala byť čo najmenšia. Komisia by mala vymenovať európskych koordinátorov pre projekty, ktoré narážajú na mimoriadne ťažkosti alebo oneskorenia. Pokrok vo vykonávaní konkrétnych projektov, ako aj plnenie povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia by sa mali zohľadniť v postupe výberu pre následné zoznamy Únie pre uvedené projekty. |
| --- | --- |

(34)

Projekty spoločného záujmu by sa mali realizovať čo najskôr a mali by sa podrobne sledovať a hodnotiť, pričom by sa mali náležite rešpektovať požiadavky účasti zainteresovaných strán a dodržiavať právne predpisy v oblasti životného prostredia a administratívna záťaž realizátorov projektov by mala byť čo najmenšia. Komisia by mala vymenovať európskych koordinátorov pre projekty, ktoré narážajú na mimoriadne ťažkosti alebo oneskorenia. Pokrok vo vykonávaní konkrétnych projektov, ako aj plnenie povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia by sa mali zohľadniť v postupe výberu pre následné zoznamy Únie pre uvedené projekty.

| (35) | Postup vydávania povolení by nemal viesť k administratívnej záťaži, ktorá je vzhľadom na veľkosť a zložitosť projektu neúmerná, ani by nemal vytvárať prekážky rozvoju transeurópskych sietí a prístupu na trh. |
| --- | --- |

(35)

Postup vydávania povolení by nemal viesť k administratívnej záťaži, ktorá je vzhľadom na veľkosť a zložitosť projektu neúmerná, ani by nemal vytvárať prekážky rozvoju transeurópskych sietí a prístupu na trh.

| (36) | Plánovanie a realizácia projektov spoločného záujmu Únie v oblasti energetickej, dopravnej a telekomunikačnej infraštruktúry by sa mali koordinovať s cieľom vytvoriť synergie vždy, keď je to možné z celkového hospodárskeho, technického, environmentálneho, klimatického či územnoplánovacieho hľadiska, a s riadnym prihliadnutím na príslušné bezpečnostné aspekty. Pri plánovaní rôznych európskych sietí by preto malo byť možné uprednostniť integráciu dopravných, komunikačných a energetických sietí, aby sa zabezpečil čo najmenší záber pôdy. Spoločná vízia sietí je potrebná pre integráciu energetických systémov v jednotlivých odvetviach, pričom sa podľa možnosti zabezpečí opätovné využitie existujúcich alebo nevyužitých trás, a tak na minimum znížiť akýkoľvek negatívny sociálny, hospodársky, environmentálny, klimatický a finančný vplyv. |
| --- | --- |

(36)

Plánovanie a realizácia projektov spoločného záujmu Únie v oblasti energetickej, dopravnej a telekomunikačnej infraštruktúry by sa mali koordinovať s cieľom vytvoriť synergie vždy, keď je to možné z celkového hospodárskeho, technického, environmentálneho, klimatického či územnoplánovacieho hľadiska, a s riadnym prihliadnutím na príslušné bezpečnostné aspekty. Pri plánovaní rôznych európskych sietí by preto malo byť možné uprednostniť integráciu dopravných, komunikačných a energetických sietí, aby sa zabezpečil čo najmenší záber pôdy. Spoločná vízia sietí je potrebná pre integráciu energetických systémov v jednotlivých odvetviach, pričom sa podľa možnosti zabezpečí opätovné využitie existujúcich alebo nevyužitých trás, a tak na minimum znížiť akýkoľvek negatívny sociálny, hospodársky, environmentálny, klimatický a finančný vplyv.

| (37) | Projekty spoločného záujmu by mali mať „prioritný status“ aj na vnútroštátnej úrovni, aby sa zabezpečilo ich rýchle administratívne spracovanie a naliehavé riešenie v rámci všetkých s nimi súvisiacich súdnych konaní a postupov riešenia sporov. Príslušné orgány by ich mali považovať za opatrenia vo verejnom záujme. Z dôvodov nadradeného verejného záujmu by sa projekty, ktoré majú nepriaznivý vplyv na životné prostredie, mali povoliť, ak sú splnené všetky podmienky stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (17) a smernici Rady 92/43/EHS (18). |
| --- | --- |

(37)

Projekty spoločného záujmu by mali mať „prioritný status“ aj na vnútroštátnej úrovni, aby sa zabezpečilo ich rýchle administratívne spracovanie a naliehavé riešenie v rámci všetkých s nimi súvisiacich súdnych konaní a postupov riešenia sporov. Príslušné orgány by ich mali považovať za opatrenia vo verejnom záujme. Z dôvodov nadradeného verejného záujmu by sa projekty, ktoré majú nepriaznivý vplyv na životné prostredie, mali povoliť, ak sú splnené všetky podmienky stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (17) a smernici Rady 92/43/EHS (18).

| (38) | Je nevyhnutné, aby sa zainteresovaným stranám vrátane občianskej spoločnosti poskytovali informácie a konzultovalo sa s nimi s cieľom zabezpečiť úspech projektov a obmedziť námietky proti nim. |
| --- | --- |

(38)

Je nevyhnutné, aby sa zainteresovaným stranám vrátane občianskej spoločnosti poskytovali informácie a konzultovalo sa s nimi s cieľom zabezpečiť úspech projektov a obmedziť námietky proti nim.

| (39) | S cieľom znížiť zložitosť, zvýšiť efektívnosť a transparentnosť a pomôcť posilniť spoluprácu medzi členskými štátmi by mal existovať príslušný orgán alebo orgány, ktoré budú zlučovať alebo koordinovať všetky postupy vydávania povolení. |
| --- | --- |

(39)

S cieľom znížiť zložitosť, zvýšiť efektívnosť a transparentnosť a pomôcť posilniť spoluprácu medzi členskými štátmi by mal existovať príslušný orgán alebo orgány, ktoré budú zlučovať alebo koordinovať všetky postupy vydávania povolení.

| (40) | S cieľom zjednodušiť a urýchliť postup vydávania povolení pre sústavy pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori by sa mali určiť jedinečné kontaktné miesta pre cezhraničné projekty na mori na zozname Únie, čím sa zníži administratívna záťaž pre navrhovateľov projektov. Jedinečné kontaktné miesta by mali znížiť zložitosť, zvýšiť efektívnosť a urýchliť postup vydávania povolení pre zariadenia na prenos na mori, ktoré často prekračujú mnohé jurisdikcie. |
| --- | --- |

(40)

S cieľom zjednodušiť a urýchliť postup vydávania povolení pre sústavy pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori by sa mali určiť jedinečné kontaktné miesta pre cezhraničné projekty na mori na zozname Únie, čím sa zníži administratívna záťaž pre navrhovateľov projektov. Jedinečné kontaktné miesta by mali znížiť zložitosť, zvýšiť efektívnosť a urýchliť postup vydávania povolení pre zariadenia na prenos na mori, ktoré často prekračujú mnohé jurisdikcie.

| (41) | Napriek tomu, že existujú zavedené normy zabezpečujúce účasť verejnosti na postupoch environmentálneho rozhodovania, ktoré sa v plnej miere vzťahujú na projekty spoločného záujmu, sú potrebné ďalšie opatrenia na základe tohto nariadenia, aby sa zabezpečila čo najvyššia úroveň transparentnosti a účasti verejnosti na všetkých príslušných otázkach v rámci postupu vydávania povolení pre projekty spoločného záujmu. Ak sú predbežné konzultácie pred povoľovacím konaním už zahrnuté vo vnútroštátnych pravidlách podľa rovnakých alebo vyšších noriem ako v tomto nariadení, mali by sa stať nepovinnými a mali by zabrániť duplicite právnych požiadaviek. |
| --- | --- |

(41)

Napriek tomu, že existujú zavedené normy zabezpečujúce účasť verejnosti na postupoch environmentálneho rozhodovania, ktoré sa v plnej miere vzťahujú na projekty spoločného záujmu, sú potrebné ďalšie opatrenia na základe tohto nariadenia, aby sa zabezpečila čo najvyššia úroveň transparentnosti a účasti verejnosti na všetkých príslušných otázkach v rámci postupu vydávania povolení pre projekty spoločného záujmu. Ak sú predbežné konzultácie pred povoľovacím konaním už zahrnuté vo vnútroštátnych pravidlách podľa rovnakých alebo vyšších noriem ako v tomto nariadení, mali by sa stať nepovinnými a mali by zabrániť duplicite právnych požiadaviek.

| (42) | Správne a koordinované uplatňovanie smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES (19) a 2011/92/EÚ (20) a podľa potreby Dohovoru Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (21) podpísaného 25. júna 1998 v Aarhuse (ďalej len „Aarhuský dohovor“) a Dohovoru o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho štátne hranice (22) podpísaného v Espoo 25. februára 1991 (ďalej len „Dohovor z Espoo“) by malo zabezpečiť harmonizáciu hlavných zásad posudzovania vplyvov na životné prostredie a klímu, a to aj v cezhraničnom kontexte. Komisia vydala usmernenie na pomoc členským štátom pri určovaní vhodných legislatívnych a nelegislatívnych opatrení na zjednodušenie postupov posudzovania vplyvov energetickej infraštruktúry na životné prostredie a na zabezpečenie jednotného uplatňovania postupov posudzovania vplyvov na životné prostredie vyžadovaných podľa práva Únie pre projekty spoločného záujmu. Členské štáty by mali koordinovať posudzovanie projektov spoločného záujmu a podľa možnosti zabezpečiť spoločné posúdenie. Členské štáty by sa mali nabádať k tomu, aby si vymieňali najlepšie postupy a spoločne budovali administratívne kapacity na postupy vydávania povolení. |
| --- | --- |

(42)

Správne a koordinované uplatňovanie smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES (19) a 2011/92/EÚ (20) a podľa potreby Dohovoru Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (21) podpísaného 25. júna 1998 v Aarhuse (ďalej len „Aarhuský dohovor“) a Dohovoru o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho štátne hranice (22) podpísaného v Espoo 25. februára 1991 (ďalej len „Dohovor z Espoo“) by malo zabezpečiť harmonizáciu hlavných zásad posudzovania vplyvov na životné prostredie a klímu, a to aj v cezhraničnom kontexte. Komisia vydala usmernenie na pomoc členským štátom pri určovaní vhodných legislatívnych a nelegislatívnych opatrení na zjednodušenie postupov posudzovania vplyvov energetickej infraštruktúry na životné prostredie a na zabezpečenie jednotného uplatňovania postupov posudzovania vplyvov na životné prostredie vyžadovaných podľa práva Únie pre projekty spoločného záujmu. Členské štáty by mali koordinovať posudzovanie projektov spoločného záujmu a podľa možnosti zabezpečiť spoločné posúdenie. Členské štáty by sa mali nabádať k tomu, aby si vymieňali najlepšie postupy a spoločne budovali administratívne kapacity na postupy vydávania povolení.

| (43) | Je dôležité, aby sa zefektívnil a zlepšil postup vydávania povolení, pričom by sa mali súčasne v čo najväčšej miere a s náležitým ohľadom na zásadu subsidiarity rešpektovať vnútroštátne právomoci a postupy na budovanie novej energetickej infraštruktúry. Vzhľadom na naliehavosť rozvoja energetických infraštruktúr by sa v rámci zjednodušenia postupov vydávania povolení mala stanoviť jednoznačná lehota, v ktorej majú príslušné orgány prijať rozhodnutie o výstavbe projektu. Uvedená lehota by mala stimulovať efektívnejšie vymedzenie a vybavovanie konaní a za žiadnych okolností by nemala oslabiť prísne štandardy ochrany životného prostredia v súlade s environmentálnymi právnymi predpismi a účasť verejnosti. V tomto nariadení by sa mali stanoviť maximálne lehoty. Členské štáty sa však môžu usilovať o dosiahnutie kratších lehôt, ak je to možné, a najmä pokiaľ ide o projekty, ako sú inteligentné sústavy, ktoré si nemusia vyžadovať zložité povoľovacie procesy, ako je to v prípade prenosovej infraštruktúry. Príslušné orgány by mali byť zodpovedné za zabezpečenie dodržiavania lehôt. |
| --- | --- |

(43)

Je dôležité, aby sa zefektívnil a zlepšil postup vydávania povolení, pričom by sa mali súčasne v čo najväčšej miere a s náležitým ohľadom na zásadu subsidiarity rešpektovať vnútroštátne právomoci a postupy na budovanie novej energetickej infraštruktúry. Vzhľadom na naliehavosť rozvoja energetických infraštruktúr by sa v rámci zjednodušenia postupov vydávania povolení mala stanoviť jednoznačná lehota, v ktorej majú príslušné orgány prijať rozhodnutie o výstavbe projektu. Uvedená lehota by mala stimulovať efektívnejšie vymedzenie a vybavovanie konaní a za žiadnych okolností by nemala oslabiť prísne štandardy ochrany životného prostredia v súlade s environmentálnymi právnymi predpismi a účasť verejnosti. V tomto nariadení by sa mali stanoviť maximálne lehoty. Členské štáty sa však môžu usilovať o dosiahnutie kratších lehôt, ak je to možné, a najmä pokiaľ ide o projekty, ako sú inteligentné sústavy, ktoré si nemusia vyžadovať zložité povoľovacie procesy, ako je to v prípade prenosovej infraštruktúry. Príslušné orgány by mali byť zodpovedné za zabezpečenie dodržiavania lehôt.

| (44) | Členské štáty by mali mať možnosť, zahrnúť do komplexných rozhodnutí, ak je to vhodné, rozhodnutia prijaté v kontexte rokovaní s jednotlivými majiteľmi pôdy o udelení prístupu k majetku, jeho vlastníctve a práve na jeho obývanie, územné plánovanie, ktoré určuje všeobecné využívanie pôdy vymedzeného regiónu vrátane ďalšej zástavby, ako sú diaľnice, železnice, budovy a chránené prírodné oblasti, a ktoré sa nevykonáva na konkrétny účel plánovaného projektu a vydania povolení na prevádzku. V súvislosti s postupmi vydávania povolení projekt spoločného záujmu by mal mať možnosť zahŕňať súvisiacu infraštruktúru, pokiaľ je podstatná na vybudovanie či fungovanie projektu. Toto nariadenie, najmä ustanovenia o vydávaní povolení, účasti verejnosti a realizácii projektov spoločného záujmu, by sa malo uplatňovať bez toho, aby bolo dotknuté právo Únie a medzinárodné právo vrátane ustanovení o ochrane životného prostredia a zdravia ľudí a ustanovení prijatých podľa spoločnej rybárskej politiky a integrovanej námornej politiky, najmä smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/89/EÚ (23). |
| --- | --- |

(44)

Členské štáty by mali mať možnosť, zahrnúť do komplexných rozhodnutí, ak je to vhodné, rozhodnutia prijaté v kontexte rokovaní s jednotlivými majiteľmi pôdy o udelení prístupu k majetku, jeho vlastníctve a práve na jeho obývanie, územné plánovanie, ktoré určuje všeobecné využívanie pôdy vymedzeného regiónu vrátane ďalšej zástavby, ako sú diaľnice, železnice, budovy a chránené prírodné oblasti, a ktoré sa nevykonáva na konkrétny účel plánovaného projektu a vydania povolení na prevádzku. V súvislosti s postupmi vydávania povolení projekt spoločného záujmu by mal mať možnosť zahŕňať súvisiacu infraštruktúru, pokiaľ je podstatná na vybudovanie či fungovanie projektu. Toto nariadenie, najmä ustanovenia o vydávaní povolení, účasti verejnosti a realizácii projektov spoločného záujmu, by sa malo uplatňovať bez toho, aby bolo dotknuté právo Únie a medzinárodné právo vrátane ustanovení o ochrane životného prostredia a zdravia ľudí a ustanovení prijatých podľa spoločnej rybárskej politiky a integrovanej námornej politiky, najmä smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/89/EÚ (23).

| (45) | Náklady na rozvoj, výstavbu, prevádzku a údržbu projektov spoločného záujmu by vo všeobecnosti mali úplne hradiť používatelia infraštruktúry. Rozdelením nákladov by sa malo zabezpečiť, aby koncoví používatelia neboli neprimerane zaťažení, najmä, ak by to mohlo viesť k energetickej chudobe. Projekty spoločného záujmu by mali byť oprávnené na cezhraničné rozdelenie nákladov, ak by z hodnotenia dopytu na trhu alebo očakávaných účinkov na poplatky vyplynulo, že nemožno očakávať návratnosť nákladov prostredníctvom poplatkov, ktoré platia používatelia infraštruktúry. |
| --- | --- |

(45)

Náklady na rozvoj, výstavbu, prevádzku a údržbu projektov spoločného záujmu by vo všeobecnosti mali úplne hradiť používatelia infraštruktúry. Rozdelením nákladov by sa malo zabezpečiť, aby koncoví používatelia neboli neprimerane zaťažení, najmä, ak by to mohlo viesť k energetickej chudobe. Projekty spoločného záujmu by mali byť oprávnené na cezhraničné rozdelenie nákladov, ak by z hodnotenia dopytu na trhu alebo očakávaných účinkov na poplatky vyplynulo, že nemožno očakávať návratnosť nákladov prostredníctvom poplatkov, ktoré platia používatelia infraštruktúry.

| (46) | Diskusia o primeranom rozdelení nákladov by mala vychádzať z analýzy nákladov a prínosov projektu infraštruktúry vykonanej na základe harmonizovanej metodiky analýzy na úrovni celého energetického systému s použitím všetkých relevantných scenárov stanovených v rámci desaťročných plánov rozvoja siete pre celú Úniu vypracovaných podľa nariadení (ES) č. 715/2009 a (EÚ) 2019/943 a ktoré agentúra preskúmala a ďalších scenárov pre plánovanie rozvoja siete, čo umožní dôkladnú analýzu prínosu projektu spoločného záujmu k energetickej politike Únie v oblasti dekarbonizácie, integrácie trhu, hospodárskej súťaže, udržateľnosti a bezpečnosti dodávok. V uvedenej analýze sa môžu zohľadniť ukazovatele a zodpovedajúce referenčné hodnoty na porovnanie jednotkových investičných nákladov. Ak sa použijú ďalšie scenáre, mali by byť v súlade s cieľmi Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľom klimatickej neutrality do roku 2050 a mali by prejsť komplexným postupom konzultácie a kontroly. |
| --- | --- |

(46)

Diskusia o primeranom rozdelení nákladov by mala vychádzať z analýzy nákladov a prínosov projektu infraštruktúry vykonanej na základe harmonizovanej metodiky analýzy na úrovni celého energetického systému s použitím všetkých relevantných scenárov stanovených v rámci desaťročných plánov rozvoja siete pre celú Úniu vypracovaných podľa nariadení (ES) č. 715/2009 a (EÚ) 2019/943 a ktoré agentúra preskúmala a ďalších scenárov pre plánovanie rozvoja siete, čo umožní dôkladnú analýzu prínosu projektu spoločného záujmu k energetickej politike Únie v oblasti dekarbonizácie, integrácie trhu, hospodárskej súťaže, udržateľnosti a bezpečnosti dodávok. V uvedenej analýze sa môžu zohľadniť ukazovatele a zodpovedajúce referenčné hodnoty na porovnanie jednotkových investičných nákladov. Ak sa použijú ďalšie scenáre, mali by byť v súlade s cieľmi Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľom klimatickej neutrality do roku 2050 a mali by prejsť komplexným postupom konzultácie a kontroly.

| (47) | Na čoraz integrovanejšom vnútornom trhu s energiou sú potrebné jasné a transparentné pravidlá na cezhraničné rozdelenie nákladov s cieľom urýchliť investovanie do cezhraničnej infraštruktúry a do projektov s cezhraničným vplyvom. Je preto nevyhnutné zabezpečiť stabilný rámec financovania v prospech rozvoja projektov spoločného záujmu a zároveň minimalizovať potrebu finančnej podpory a zároveň podporovať investorov so záujmom, to všetko vhodnými stimulmi a finančnými mechanizmami. Pri rozhodovaní o cezhraničnom rozdelení nákladov by národné regulačné orgány mali rozdeliť efektívne vynaložené investičné náklady, podľa potreby vzhľadom na ich vnútroštátne prístupy a metodiky pre podobnú infraštruktúru, cezhraničné investičné náklady v celom rozsahu a zahrnúť ich do vnútroštátnych poplatkov a následne určiť, ak je to relevantné, či by ich vplyv na vnútroštátne poplatky mohol predstavovať neprimeranú záťaž pre spotrebiteľov v ich príslušných členských štátoch. Národné regulačné orgány by sa mali vyhýbať rizikám dvojitej podpory projektov zohľadňovaním skutočných alebo odhadovaných poplatkov a príjmov. Uvedené poplatky a príjmy by sa mali zohľadniť len v rozsahu, v akom sa týkajú projektov a sú určené na pokrytie príslušných nákladov. |
| --- | --- |

(47)

Na čoraz integrovanejšom vnútornom trhu s energiou sú potrebné jasné a transparentné pravidlá na cezhraničné rozdelenie nákladov s cieľom urýchliť investovanie do cezhraničnej infraštruktúry a do projektov s cezhraničným vplyvom. Je preto nevyhnutné zabezpečiť stabilný rámec financovania v prospech rozvoja projektov spoločného záujmu a zároveň minimalizovať potrebu finančnej podpory a zároveň podporovať investorov so záujmom, to všetko vhodnými stimulmi a finančnými mechanizmami. Pri rozhodovaní o cezhraničnom rozdelení nákladov by národné regulačné orgány mali rozdeliť efektívne vynaložené investičné náklady, podľa potreby vzhľadom na ich vnútroštátne prístupy a metodiky pre podobnú infraštruktúru, cezhraničné investičné náklady v celom rozsahu a zahrnúť ich do vnútroštátnych poplatkov a následne určiť, ak je to relevantné, či by ich vplyv na vnútroštátne poplatky mohol predstavovať neprimeranú záťaž pre spotrebiteľov v ich príslušných členských štátoch. Národné regulačné orgány by sa mali vyhýbať rizikám dvojitej podpory projektov zohľadňovaním skutočných alebo odhadovaných poplatkov a príjmov. Uvedené poplatky a príjmy by sa mali zohľadniť len v rozsahu, v akom sa týkajú projektov a sú určené na pokrytie príslušných nákladov.

| (48) | Sú potrebné cezhraničné projekty, ktoré majú pozitívny vplyv na energetickú sieť Únie, ako sú inteligentné elektrické siete alebo elektrolyzéry, bez toho, aby zahŕňali spoločnú fyzickú hranicu. |
| --- | --- |

(48)

Sú potrebné cezhraničné projekty, ktoré majú pozitívny vplyv na energetickú sieť Únie, ako sú inteligentné elektrické siete alebo elektrolyzéry, bez toho, aby zahŕňali spoločnú fyzickú hranicu.

| (49) | Podľa právnych predpisov o vnútornom trhu s energiou sa vyžaduje, aby poplatky za prístup k sieťam poskytovali vhodné investičné stimuly. Viacero typov projektov spoločného záujmu však pravdepodobne bude mať externality, ktoré nemusia byť plne zachytené a získané naspäť prostredníctvom bežného systému poplatkov. Národné regulačné orgány by pri uplatňovaní právnych predpisov o vnútornom trhu s energiou mali zabezpečiť stabilný a predvídateľný regulačný a finančný rámec so stimulmi pre projekty spoločného záujmu vrátane dlhodobých stimulov, ktoré sú primerané úrovni konkrétneho rizika projektu. Uvedený rámec by sa mal vzťahovať najmä na cezhraničné projekty, inovačné technológie prenosu elektriny, ktoré umožňujú plošnú integráciu energie z obnoviteľných zdrojov, distribuovaných zdrojov energie alebo reakcie na strane spotreby v prepojených sieťach, a projekty v oblasti energetických technológií a digitalizácie, ktoré buď pravdepodobne prinesú vyššie riziká ako podobné projekty umiestnené v jednom členskom štáte, alebo ktoré prinesú Únii väčšie výhody. Okrem toho by aj projekty s vysokými operačnými výdavkami mali mať prístup k vhodným investičným stimulom. Najmä sústavy na mori pre energiu z obnoviteľných zdrojov, ktoré majú dvojakú funkciu elektrických prepojovacích vedení a spájajú projekty výroby energie z obnoviteľných zdrojov na mori, pravdepodobne prinesú vyššie riziká ako porovnateľné projekty infraštruktúry na pevnine, a to vzhľadom na ich vnútorné prepojenie s výrobnými aktívami, čo so sebou prináša regulačné riziká, finančné riziká, ako je potreba anticipačných investícií, trhové riziká a riziká súvisiace s používaním nových inovačných technológií. |
| --- | --- |

(49)

Podľa právnych predpisov o vnútornom trhu s energiou sa vyžaduje, aby poplatky za prístup k sieťam poskytovali vhodné investičné stimuly. Viacero typov projektov spoločného záujmu však pravdepodobne bude mať externality, ktoré nemusia byť plne zachytené a získané naspäť prostredníctvom bežného systému poplatkov. Národné regulačné orgány by pri uplatňovaní právnych predpisov o vnútornom trhu s energiou mali zabezpečiť stabilný a predvídateľný regulačný a finančný rámec so stimulmi pre projekty spoločného záujmu vrátane dlhodobých stimulov, ktoré sú primerané úrovni konkrétneho rizika projektu. Uvedený rámec by sa mal vzťahovať najmä na cezhraničné projekty, inovačné technológie prenosu elektriny, ktoré umožňujú plošnú integráciu energie z obnoviteľných zdrojov, distribuovaných zdrojov energie alebo reakcie na strane spotreby v prepojených sieťach, a projekty v oblasti energetických technológií a digitalizácie, ktoré buď pravdepodobne prinesú vyššie riziká ako podobné projekty umiestnené v jednom členskom štáte, alebo ktoré prinesú Únii väčšie výhody. Okrem toho by aj projekty s vysokými operačnými výdavkami mali mať prístup k vhodným investičným stimulom. Najmä sústavy na mori pre energiu z obnoviteľných zdrojov, ktoré majú dvojakú funkciu elektrických prepojovacích vedení a spájajú projekty výroby energie z obnoviteľných zdrojov na mori, pravdepodobne prinesú vyššie riziká ako porovnateľné projekty infraštruktúry na pevnine, a to vzhľadom na ich vnútorné prepojenie s výrobnými aktívami, čo so sebou prináša regulačné riziká, finančné riziká, ako je potreba anticipačných investícií, trhové riziká a riziká súvisiace s používaním nových inovačných technológií.

| (50) | Toto nariadenie by sa malo uplatňovať len na vydávanie povolení na projekty spoločného záujmu, účasť verejnosti na nich a ich regulačné aspekty. Členské štáty by však napriek tomu mali mať možnosť prijímať vnútroštátne predpisy s cieľom uplatňovať rovnaké alebo podobné pravidlá na iné projekty, ktoré nemajú štatút projektov spoločného záujmu v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Pokiaľ ide o regulačné stimuly, členské štáty by mali mať možnosť prijímať vnútroštátne predpisy s cieľom uplatňovať rovnaké alebo podobné pravidlá na projekty spoločného záujmu spadajúce do kategórie uskladňovania elektriny. |
| --- | --- |

(50)

Toto nariadenie by sa malo uplatňovať len na vydávanie povolení na projekty spoločného záujmu, účasť verejnosti na nich a ich regulačné aspekty. Členské štáty by však napriek tomu mali mať možnosť prijímať vnútroštátne predpisy s cieľom uplatňovať rovnaké alebo podobné pravidlá na iné projekty, ktoré nemajú štatút projektov spoločného záujmu v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Pokiaľ ide o regulačné stimuly, členské štáty by mali mať možnosť prijímať vnútroštátne predpisy s cieľom uplatňovať rovnaké alebo podobné pravidlá na projekty spoločného záujmu spadajúce do kategórie uskladňovania elektriny.

| (51) | Členské štáty, ktoré v súčasnosti nepripisujú projektom energetickej infraštruktúry najväčší možný vnútroštátny význam, pokiaľ ide o postup vydávania povolení, by sa mali nabádať, aby zvážili zavedenie takéhoto vysokého vnútroštátneho významu, a najmä aby posúdili, či by to viedlo k rýchlejšiemu postupu vydávania povolení. |
| --- | --- |

(51)

Členské štáty, ktoré v súčasnosti nepripisujú projektom energetickej infraštruktúry najväčší možný vnútroštátny význam, pokiaľ ide o postup vydávania povolení, by sa mali nabádať, aby zvážili zavedenie takéhoto vysokého vnútroštátneho významu, a najmä aby posúdili, či by to viedlo k rýchlejšiemu postupu vydávania povolení.

| (52) | Členské štáty, ktoré v súčasnosti nemajú zavedené zrýchlené alebo naliehavé súdne konania uplatniteľné na projekty energetickej infraštruktúry, by sa mali nabádať, aby zvážili zavedenie takýchto konaní, a najmä aby posúdili, či by to viedlo k rýchlejšiemu vykonávaniu takýchto projektov. |
| --- | --- |

(52)

Členské štáty, ktoré v súčasnosti nemajú zavedené zrýchlené alebo naliehavé súdne konania uplatniteľné na projekty energetickej infraštruktúry, by sa mali nabádať, aby zvážili zavedenie takýchto konaní, a najmä aby posúdili, či by to viedlo k rýchlejšiemu vykonávaniu takýchto projektov.

| (53) | Nariadenie (EÚ) č. 347/2013 preukázalo pridanú hodnotu využívania súkromného financovania prostredníctvom významnej finančnej pomoci Únie s cieľom umožniť realizáciu projektov európskeho významu. Vzhľadom na hospodársku a finančnú situáciu a rozpočtové obmedzenia by cielená podpora prostredníctvom grantov a finančných nástrojov mala naďalej pokračovať na základe viacročného finančného rámca s cieľom maximalizovať výhody pre občanov Únie a pritiahnuť nových investorov do prioritných koridorov a oblastí energetickej infraštruktúry stanovených v prílohe k tomuto nariadeniu a zároveň udržať príspevok z rozpočtu Únie na minime. |
| --- | --- |

(53)

Nariadenie (EÚ) č. 347/2013 preukázalo pridanú hodnotu využívania súkromného financovania prostredníctvom významnej finančnej pomoci Únie s cieľom umožniť realizáciu projektov európskeho významu. Vzhľadom na hospodársku a finančnú situáciu a rozpočtové obmedzenia by cielená podpora prostredníctvom grantov a finančných nástrojov mala naďalej pokračovať na základe viacročného finančného rámca s cieľom maximalizovať výhody pre občanov Únie a pritiahnuť nových investorov do prioritných koridorov a oblastí energetickej infraštruktúry stanovených v prílohe k tomuto nariadeniu a zároveň udržať príspevok z rozpočtu Únie na minime.

| (54) | Projekty spoločného záujmu by mali byť oprávnené na finančnú pomoc Únie na štúdie a, za určitých podmienok, na práce podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1153 (24) vo forme grantov alebo vo forme inovačných finančných nástrojov s cieľom zabezpečiť, aby bolo možné poskytnúť individualizovanú podporu tým projektom spoločného záujmu, ktoré nie sú životaschopné podľa existujúceho regulačného rámca a trhových podmienok. Je potrebné zabrániť každému narušeniu hospodárskej súťaže najmä medzi projektmi prispievajúcimi k realizácii rovnakých prioritných koridorov Únie. Takáto finančná pomoc by mala zabezpečiť potrebné synergie so štrukturálnymi fondmi s cieľom financovať inteligentné energetické distribučné siete a s mechanizmom Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1294 (25), v súlade s článkom 33 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (26).
  Pri investovaní do projektov spoločného záujmu by sa mala uplatniť postupnosť troch krokov. Po prvé, investovať by mal prioritne trh. Po druhé, ak investície nerealizuje trh, mali by sa preskúmať regulačné riešenia, príslušný regulačný rámec by sa mal upraviť a malo by sa podľa potreby zabezpečiť správne uplatňovanie príslušného regulačného rámca. Po tretie, ak prvé dva kroky nestačia na zabezpečenie potrebných investícií do projektov spoločného záujmu, malo by byť možné prideliť finančnú pomoc Únie, ak projekt spoločného záujmu spĺňa platné kritériá oprávnenosti. Projekty spoločného záujmu môžu byť oprávnené aj v rámci Programu InvestEU, ktorý je doplnkom grantového financovania. |
| --- | --- |

(54)

Projekty spoločného záujmu by mali byť oprávnené na finančnú pomoc Únie na štúdie a, za určitých podmienok, na práce podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1153 (24) vo forme grantov alebo vo forme inovačných finančných nástrojov s cieľom zabezpečiť, aby bolo možné poskytnúť individualizovanú podporu tým projektom spoločného záujmu, ktoré nie sú životaschopné podľa existujúceho regulačného rámca a trhových podmienok. Je potrebné zabrániť každému narušeniu hospodárskej súťaže najmä medzi projektmi prispievajúcimi k realizácii rovnakých prioritných koridorov Únie. Takáto finančná pomoc by mala zabezpečiť potrebné synergie so štrukturálnymi fondmi s cieľom financovať inteligentné energetické distribučné siete a s mechanizmom Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1294 (25), v súlade s článkom 33 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (26).

Pri investovaní do projektov spoločného záujmu by sa mala uplatniť postupnosť troch krokov. Po prvé, investovať by mal prioritne trh. Po druhé, ak investície nerealizuje trh, mali by sa preskúmať regulačné riešenia, príslušný regulačný rámec by sa mal upraviť a malo by sa podľa potreby zabezpečiť správne uplatňovanie príslušného regulačného rámca. Po tretie, ak prvé dva kroky nestačia na zabezpečenie potrebných investícií do projektov spoločného záujmu, malo by byť možné prideliť finančnú pomoc Únie, ak projekt spoločného záujmu spĺňa platné kritériá oprávnenosti. Projekty spoločného záujmu môžu byť oprávnené aj v rámci Programu InvestEU, ktorý je doplnkom grantového financovania.

| (55) | Únia by mala uľahčovať energetické projekty v znevýhodnených, menej prepojených, okrajových, najvzdialenejších alebo izolovaných regiónoch s cieľom umožniť prístup k transeurópskym energetickým sieťam, a urýchliť tak proces dekarbonizácie a znížiť závislosť od fosílnych palív. |
| --- | --- |

(55)

Únia by mala uľahčovať energetické projekty v znevýhodnených, menej prepojených, okrajových, najvzdialenejších alebo izolovaných regiónoch s cieľom umožniť prístup k transeurópskym energetickým sieťam, a urýchliť tak proces dekarbonizácie a znížiť závislosť od fosílnych palív.

| (56) | Ak v členskom štáte neexistuje PPS, odkazy na PPS v celom tomto nariadení by sa mali uplatňovať primerane na prevádzkovateľov distribučných sietí (ďalej len „PDS“). |
| --- | --- |

(56)

Ak v členskom štáte neexistuje PPS, odkazy na PPS v celom tomto nariadení by sa mali uplatňovať primerane na prevádzkovateľov distribučných sietí (ďalej len „PDS“).

| (57) | Granty na práce súvisiace s projektmi vo vzájomnom záujme by mali byť k dispozícii za rovnakých podmienok ako pre iné kategórie, ak prispievajú k celkovým cieľom politiky Únie v oblasti energetiky a klímy a ak sú ciele tretej krajiny v oblasti dekarbonizácie v súlade s Parížskou dohodou. |
| --- | --- |

(57)

Granty na práce súvisiace s projektmi vo vzájomnom záujme by mali byť k dispozícii za rovnakých podmienok ako pre iné kategórie, ak prispievajú k celkovým cieľom politiky Únie v oblasti energetiky a klímy a ak sú ciele tretej krajiny v oblasti dekarbonizácie v súlade s Parížskou dohodou.

| (58) | Nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009, (EÚ) 2019/942 (27) a (EÚ) 2019/943 a smerníc 2009/73/ES a (EÚ) 2019/944 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(58)

Nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009, (EÚ) 2019/942 (27) a (EÚ) 2019/943 a smerníc 2009/73/ES a (EÚ) 2019/944 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (59) | Zatiaľ čo cieľom zmeny účelu infraštruktúry zemného plynu je dekarbonizovať plynárenské siete a umožniť osobitné využívanie čistého vodíka, prechodné obdobie by mohlo umožniť prepravu alebo skladovanie vopred určenej zmesi vodíka so zemným plynom alebo biometánom. Zmiešavanie vodíka so zemným plynom alebo biometánom by sa mohlo použiť na zvýšenie výrobnej kapacity vodíka a uľahčenie prepravy vodíka. S cieľom zabezpečiť prechod na vodík by realizátor projektu mal, a to aj prostredníctvom obchodných zmlúv, preukázať, ako sa do konca prechodného obdobia zo zariadení pre zemný plyn stanú zariadenia určené pre vodík a ako sa zlepší využívanie vodíka počas prechodného obdobia. V kontexte monitorovania by agentúra mala overiť včasný prechod projektu na zariadenia určené pre vodík. Akékoľvek financovanie uvedených projektov podľa nariadenia (EÚ) 2021/1153 počas prechodného obdobia by malo podliehať podmienke uvedenej v dohode o grante, ktorou je vrátenie finančných prostriedkov v prípade oneskorenia včasného prechodu projektu na zariadenia určené pre vodík, a primeraným ustanoveniam umožňujúcim presadzovanie uvedenej podmienky. |
| --- | --- |

(59)

Zatiaľ čo cieľom zmeny účelu infraštruktúry zemného plynu je dekarbonizovať plynárenské siete a umožniť osobitné využívanie čistého vodíka, prechodné obdobie by mohlo umožniť prepravu alebo skladovanie vopred určenej zmesi vodíka so zemným plynom alebo biometánom. Zmiešavanie vodíka so zemným plynom alebo biometánom by sa mohlo použiť na zvýšenie výrobnej kapacity vodíka a uľahčenie prepravy vodíka. S cieľom zabezpečiť prechod na vodík by realizátor projektu mal, a to aj prostredníctvom obchodných zmlúv, preukázať, ako sa do konca prechodného obdobia zo zariadení pre zemný plyn stanú zariadenia určené pre vodík a ako sa zlepší využívanie vodíka počas prechodného obdobia. V kontexte monitorovania by agentúra mala overiť včasný prechod projektu na zariadenia určené pre vodík. Akékoľvek financovanie uvedených projektov podľa nariadenia (EÚ) 2021/1153 počas prechodného obdobia by malo podliehať podmienke uvedenej v dohode o grante, ktorou je vrátenie finančných prostriedkov v prípade oneskorenia včasného prechodu projektu na zariadenia určené pre vodík, a primeraným ustanoveniam umožňujúcim presadzovanie uvedenej podmienky.

| (60) | V súlade so závermi Európskej rady zo 4. februára 2011, podľa ktorých by žiadny členský štát nemal zostať izolovaný od európskych plynárenských a elektrických sietí po roku 2015 a podľa ktorých by jeho energetická bezpečnosť nemala byť ohrozená nedostatkom vhodných prepojení, je cieľom tohto nariadenia zabezpečiť prístup k transeurópskym energetickým sieťam ukončením energetickej izolácie Cypru a Malty, ktoré stále nie sú prepojené s transeurópskou plynárenskou sieťou. Uvedený cieľ by sa mal dosiahnuť tak, že sa umožní, aby si projekty vo fáze vývoja alebo plánovania, ktorým bol udelený štatút projektu spoločného záujmu podľa nariadenia (EÚ) č. 347/2013, zachovali svoj štatút dovtedy, kým Cyprus a Malta nebudú prepojené s transeurópskou plynárenskou sieťou. Okrem toho, že tieto projekty prispievajú k rozvoju trhu s energiou z obnoviteľných zdrojov, flexibilite a odolnosti energetického systému a bezpečnosti dodávok, zabezpečia prístup na budúce trhy s energiou vrátane vodíka a prispejú k dosiahnutiu celkových cieľov politiky Únie v oblasti energetiky a klímy. |
| --- | --- |

(60)

V súlade so závermi Európskej rady zo 4. februára 2011, podľa ktorých by žiadny členský štát nemal zostať izolovaný od európskych plynárenských a elektrických sietí po roku 2015 a podľa ktorých by jeho energetická bezpečnosť nemala byť ohrozená nedostatkom vhodných prepojení, je cieľom tohto nariadenia zabezpečiť prístup k transeurópskym energetickým sieťam ukončením energetickej izolácie Cypru a Malty, ktoré stále nie sú prepojené s transeurópskou plynárenskou sieťou. Uvedený cieľ by sa mal dosiahnuť tak, že sa umožní, aby si projekty vo fáze vývoja alebo plánovania, ktorým bol udelený štatút projektu spoločného záujmu podľa nariadenia (EÚ) č. 347/2013, zachovali svoj štatút dovtedy, kým Cyprus a Malta nebudú prepojené s transeurópskou plynárenskou sieťou. Okrem toho, že tieto projekty prispievajú k rozvoju trhu s energiou z obnoviteľných zdrojov, flexibilite a odolnosti energetického systému a bezpečnosti dodávok, zabezpečia prístup na budúce trhy s energiou vrátane vodíka a prispejú k dosiahnutiu celkových cieľov politiky Únie v oblasti energetiky a klímy.

| (61) | Projekty spoločného záujmu by nemali byť oprávnené na finančnú pomoc Únie, ak sa realizátori projektov, prevádzkovatelia alebo investori nachádzajú v jednej zo situácií vedúcich k vylúčeniu uvedených v článku 136 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (28), ako sú prípady odsúdenia za podvod, korupciu alebo správanie týkajúce sa zločineckej organizácie. Malo by byť možné projekt spoločného záujmu vyradiť zo zoznamu Únie, ak jeho zaradenie do tohto zoznamu vychádzalo z nesprávnych informácií, ktoré boli určujúcim faktorom na toto zaradenie, alebo ak projekt nie je v súlade s právom Únie. V prípade projektu spoločného záujmu, ktorý sa nachádza v členských štátoch využívajúcich výnimku podľa tohto nariadenia, by tieto členské štáty mali pri podpore akýchkoľvek žiadostí o financovanie podľa nariadenia (EÚ) 2021/1153 pre takéto projekty zabezpečiť, aby z týchto projektov nemali priamy ani nepriamy prospech osoby alebo subjekty, ktoré sa nachádzajú v jednej zo situácií vyžadujúcich si vylúčenie, ako sa uvádza v článku 136 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(61)

Projekty spoločného záujmu by nemali byť oprávnené na finančnú pomoc Únie, ak sa realizátori projektov, prevádzkovatelia alebo investori nachádzajú v jednej zo situácií vedúcich k vylúčeniu uvedených v článku 136 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (28), ako sú prípady odsúdenia za podvod, korupciu alebo správanie týkajúce sa zločineckej organizácie. Malo by byť možné projekt spoločného záujmu vyradiť zo zoznamu Únie, ak jeho zaradenie do tohto zoznamu vychádzalo z nesprávnych informácií, ktoré boli určujúcim faktorom na toto zaradenie, alebo ak projekt nie je v súlade s právom Únie. V prípade projektu spoločného záujmu, ktorý sa nachádza v členských štátoch využívajúcich výnimku podľa tohto nariadenia, by tieto členské štáty mali pri podpore akýchkoľvek žiadostí o financovanie podľa nariadenia (EÚ) 2021/1153 pre takéto projekty zabezpečiť, aby z týchto projektov nemali priamy ani nepriamy prospech osoby alebo subjekty, ktoré sa nachádzajú v jednej zo situácií vyžadujúcich si vylúčenie, ako sa uvádza v článku 136 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046.

| (62) | S cieľom zabezpečiť včasný rozvoj projektov základnej energetickej infraštruktúry pre Úniu by piaty zoznam projektov spoločného záujmu Únie mal zostať v platnosti dovtedy, kým nenadobudne účinnosť prvý zoznam projektov spoločného záujmu Únie a projektov vo vzájomnom záujme zostavený podľa tohto nariadenia. Okrem toho na to, aby sa umožnilo vypracovanie, monitorovanie a financovanie projektov spoločného záujmu uvedených v piatom zozname Únie, mali by zostať v platnosti aj určité ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 347/2013 a mali by mať účinky až do nadobudnutia účinnosti prvého zoznamu projektov spoločného záujmu Únie a projektov vo vzájomnom záujme zostaveného podľa tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(62)

S cieľom zabezpečiť včasný rozvoj projektov základnej energetickej infraštruktúry pre Úniu by piaty zoznam projektov spoločného záujmu Únie mal zostať v platnosti dovtedy, kým nenadobudne účinnosť prvý zoznam projektov spoločného záujmu Únie a projektov vo vzájomnom záujme zostavený podľa tohto nariadenia. Okrem toho na to, aby sa umožnilo vypracovanie, monitorovanie a financovanie projektov spoločného záujmu uvedených v piatom zozname Únie, mali by zostať v platnosti aj určité ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 347/2013 a mali by mať účinky až do nadobudnutia účinnosti prvého zoznamu projektov spoločného záujmu Únie a projektov vo vzájomnom záujme zostaveného podľa tohto nariadenia.

| (63) | Nariadenie (EÚ) č. 347/2013 by sa preto malo zrušiť. |
| --- | --- |

(63)

Nariadenie (EÚ) č. 347/2013 by sa preto malo zrušiť.

| (64) | S cieľom zabezpečiť, aby sa zoznam Únie obmedzil na projekty, ktoré najviac prispievajú k realizácii strategických prioritných koridorov a oblastí energetickej infraštruktúry stanovených v prílohe k tomuto nariadeniu, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ s cieľom zmeniť prílohy k tomuto nariadeniu, aby sa zostavil a preskúmal zoznam Únie pri súčasnom rešpektovaní práva členských štátov schvaľovať projekty na zozname Únie týkajúce sa ich území. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (29). Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. Ak to Európsky parlament a Rada považujú za potrebné, môžu vyslať expertov na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov, na ktoré sú pozvaní experti z členských štátov.
  Diskusie v regionálnych skupinách majú zásadný význam pre Komisiu pri prijímaní delegovaných aktov, ktorými sa zostavujú zoznamy Únie. Preto je vhodné, aby boli Európsky parlament a Rada v čo najväčšej možnej miere a v súlade s rámcom tohto nariadenia informovaní o zasadnutiach regionálnych skupín a aby mohli vyslať expertov na zasadnutia regionálnych skupín v súlade s Medziinštitucionálnou dohodou z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Vzhľadom na potrebu zabezpečiť dosiahnutie cieľov tohto nariadenia by celkový počet projektov na zozname Únie vzhľadom na doterajší počet projektov na zoznamoch Únie mal zostať zvládnuteľný, a preto by nemal výrazne presiahnuť hodnotu 220. |
| --- | --- |

(64)

S cieľom zabezpečiť, aby sa zoznam Únie obmedzil na projekty, ktoré najviac prispievajú k realizácii strategických prioritných koridorov a oblastí energetickej infraštruktúry stanovených v prílohe k tomuto nariadeniu, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ s cieľom zmeniť prílohy k tomuto nariadeniu, aby sa zostavil a preskúmal zoznam Únie pri súčasnom rešpektovaní práva členských štátov schvaľovať projekty na zozname Únie týkajúce sa ich území. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (29). Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. Ak to Európsky parlament a Rada považujú za potrebné, môžu vyslať expertov na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov, na ktoré sú pozvaní experti z členských štátov.

Diskusie v regionálnych skupinách majú zásadný význam pre Komisiu pri prijímaní delegovaných aktov, ktorými sa zostavujú zoznamy Únie. Preto je vhodné, aby boli Európsky parlament a Rada v čo najväčšej možnej miere a v súlade s rámcom tohto nariadenia informovaní o zasadnutiach regionálnych skupín a aby mohli vyslať expertov na zasadnutia regionálnych skupín v súlade s Medziinštitucionálnou dohodou z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Vzhľadom na potrebu zabezpečiť dosiahnutie cieľov tohto nariadenia by celkový počet projektov na zozname Únie vzhľadom na doterajší počet projektov na zoznamoch Únie mal zostať zvládnuteľný, a preto by nemal výrazne presiahnuť hodnotu 220.

| (65) | Keďže ciele tohto nariadenia, a to rozvoj a interoperabilita transeurópskych energetických sietí a napojenie na takéto siete, ktoré prispievajú k zabezpečeniu zmiernenia zmeny klímy, najmä k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľa dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050, a k zabezpečeniu prepojení, energetickej bezpečnosti, integrácie trhu a sústavy, hospodárskej súťaže, ktoré sú prínosom pre všetky členské štáty, a dostupných cien energie, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov navrhovanej činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, |
| --- | --- |

(65)

Keďže ciele tohto nariadenia, a to rozvoj a interoperabilita transeurópskych energetických sietí a napojenie na takéto siete, ktoré prispievajú k zabezpečeniu zmiernenia zmeny klímy, najmä k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľa dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050, a k zabezpečeniu prepojení, energetickej bezpečnosti, integrácie trhu a sústavy, hospodárskej súťaže, ktoré sú prínosom pre všetky členské štáty, a dostupných cien energie, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov navrhovanej činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

Všeobecné ustanovenia

Článok 1

Predmet úpravy, ciele a rozsah pôsobnosti

1.   Týmto nariadením sa stanovujú usmernenia pre včasný rozvoj a interoperabilitu prioritných koridorov a oblastí transeurópskej energetickej infraštruktúry (ďalej len „prioritné koridory a oblasti energetickej infraštruktúry“) stanovených v prílohe I, ktoré prispievajú k zabezpečeniu zmiernenia zmeny klímy, najmä dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľa dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050, a k zabezpečeniu prepojení, energetickej bezpečnosti, integrácie trhu a systému, a hospodárskej súťaže, ktoré sú prínosom pre všetky členské štáty, ako aj dostupných cien energie.

2.   Toto nariadenie najmä:

| a) | stanovuje identifikáciu projektov na zozname projektov spoločného záujmu Únie a projektov vo vzájomnom záujme zostaveného podľa článku 3 (ďalej len „zoznam Únie“); |
| --- | --- |

a)

stanovuje identifikáciu projektov na zozname projektov spoločného záujmu Únie a projektov vo vzájomnom záujme zostaveného podľa článku 3 (ďalej len „zoznam Únie“);

| b) | uľahčuje včasnú realizáciu projektov na zozname Únie zefektívnením, užšou koordináciou a urýchlením postupov vydávania povolení a posilnením transparentnosti a účasti verejnosti; |
| --- | --- |

b)

uľahčuje včasnú realizáciu projektov na zozname Únie zefektívnením, užšou koordináciou a urýchlením postupov vydávania povolení a posilnením transparentnosti a účasti verejnosti;

| c) | poskytuje pravidlá pre cezhraničné rozdelenie nákladov a stimuly pre projekty na zozname Únie súvisiace s rizikom; |
| --- | --- |

c)

poskytuje pravidlá pre cezhraničné rozdelenie nákladov a stimuly pre projekty na zozname Únie súvisiace s rizikom;

| d) | určuje podmienky oprávnenosti projektov na zozname Únie na finančnú pomoc Únie. |
| --- | --- |

d)

určuje podmienky oprávnenosti projektov na zozname Únie na finančnú pomoc Únie.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa okrem vymedzení pojmov uvedených v nariadeniach (ES) č. 715/2009, (EÚ) 2018/1999, (EÚ) 2019/942 a (EÚ) 2019/943 a v smerniciach 2009/73/ES, (EÚ) 2018/2001 (30) a (EÚ) 2019/944 uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

30

| 1. | „energetická infraštruktúra“ je akékoľvek fyzické vybavenie alebo zariadenie patriace do kategórií energetickej infraštruktúry, ktoré sa nachádza v Únii alebo spája Úniu s jednou alebo viacerými tretími krajinami; |
| --- | --- |

1.

„energetická infraštruktúra“ je akékoľvek fyzické vybavenie alebo zariadenie patriace do kategórií energetickej infraštruktúry, ktoré sa nachádza v Únii alebo spája Úniu s jednou alebo viacerými tretími krajinami;

| 2. | „úzke miesto energetickej infraštruktúry“ je obmedzenie fyzických tokov v energetickom systéme pre nedostatočnú prenosovú/prepravnú kapacitu, ktoré okrem iného zahŕňa aj chýbajúcu infraštruktúru; |
| --- | --- |

2.

„úzke miesto energetickej infraštruktúry“ je obmedzenie fyzických tokov v energetickom systéme pre nedostatočnú prenosovú/prepravnú kapacitu, ktoré okrem iného zahŕňa aj chýbajúcu infraštruktúru;

| 3. | „komplexné rozhodnutie“ je rozhodnutie alebo súbor rozhodnutí prijatých orgánom alebo orgánmi členského štátu, okrem súdov alebo tribunálov, ktoré určujú, či realizátor projektu je alebo nie je oprávnený budovať energetickú infraštruktúru na realizáciu projektu spoločného záujmu alebo projektu vo vzájomnom záujme tým, že bude mať možnosť začať alebo obstarať a začať potrebné stavebné práce (ďalej len „fáza pripravenosti na stavbu“) bez toho, aby bolo dotknuté akékoľvek rozhodnutie prijaté v rámci správneho odvolacieho konania; |
| --- | --- |

3.

„komplexné rozhodnutie“ je rozhodnutie alebo súbor rozhodnutí prijatých orgánom alebo orgánmi členského štátu, okrem súdov alebo tribunálov, ktoré určujú, či realizátor projektu je alebo nie je oprávnený budovať energetickú infraštruktúru na realizáciu projektu spoločného záujmu alebo projektu vo vzájomnom záujme tým, že bude mať možnosť začať alebo obstarať a začať potrebné stavebné práce (ďalej len „fáza pripravenosti na stavbu“) bez toho, aby bolo dotknuté akékoľvek rozhodnutie prijaté v rámci správneho odvolacieho konania;

| 4. | „projekt“ je jedno alebo viacero vedení, plynovodov, prevádzok, vybavení alebo zariadení patriacich do kategórií energetickej infraštruktúry stanovených v prílohe II; |
| --- | --- |

4.

„projekt“ je jedno alebo viacero vedení, plynovodov, prevádzok, vybavení alebo zariadení patriacich do kategórií energetickej infraštruktúry stanovených v prílohe II;

| 5. | „projekt spoločného záujmu“ je projekt, ktorý je potrebný na realizáciu prioritných koridorov a oblastí energetickej infraštruktúry stanovených v prílohe I a ktorý je na zozname Únie; |
| --- | --- |

5.

„projekt spoločného záujmu“ je projekt, ktorý je potrebný na realizáciu prioritných koridorov a oblastí energetickej infraštruktúry stanovených v prílohe I a ktorý je na zozname Únie;

| 6. | „projekt vo vzájomnom záujme“ je projekt podporovaný Úniou v spolupráci s tretími krajinami na základe podporných listov od vlád priamo dotknutých krajín alebo iných nezáväzných dohôd, ktorý patrí do jednej z kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v bode 1 písm. a) alebo f), bode 3 písm. a) alebo bode 5 písm. a) alebo c) prílohy II, ktorý prispieva k plneniu cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľa klimatickej neutrality do roku 2050 a ktorý je na zozname Únie; |
| --- | --- |

6.

„projekt vo vzájomnom záujme“ je projekt podporovaný Úniou v spolupráci s tretími krajinami na základe podporných listov od vlád priamo dotknutých krajín alebo iných nezáväzných dohôd, ktorý patrí do jednej z kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v bode 1 písm. a) alebo f), bode 3 písm. a) alebo bode 5 písm. a) alebo c) prílohy II, ktorý prispieva k plneniu cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľa klimatickej neutrality do roku 2050 a ktorý je na zozname Únie;

| 7. | „konkurenčné projekty“ sú projekty, ktoré úplne alebo čiastočne riešia rovnakú identifikovanú medzeru v infraštruktúre alebo potrebu regionálnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

7.

„konkurenčné projekty“ sú projekty, ktoré úplne alebo čiastočne riešia rovnakú identifikovanú medzeru v infraštruktúre alebo potrebu regionálnej infraštruktúry;

| 8. | „realizátor projektu“ je jedna z týchto možností:






  a) | prevádzkovateľ prenosovej sústavy (ďalej len „PPS“), prevádzkovateľ distribučnej sústavy (ďalej len „PDS“) alebo iný prevádzkovateľ alebo investor, ktorý rozvíja projekt na zozname Únie; |
| --- | --- | --- |

8.

„realizátor projektu“ je jedna z týchto možností:

a)

prevádzkovateľ prenosovej sústavy (ďalej len „PPS“), prevádzkovateľ distribučnej sústavy (ďalej len „PDS“) alebo iný prevádzkovateľ alebo investor, ktorý rozvíja projekt na zozname Únie;

| b) | ak je viac než jeden takýto PPS, PDS, iný prevádzkovateľ alebo investor alebo akákoľvek ich skupina, subjekt s právnou subjektivitou podľa uplatniteľného vnútroštátneho práva, ktorý bol určený zmluvnou úpravou medzi nimi a je spôsobilý prevziať právne záväzky a finančnú zodpovednosť v mene zmluvných strán zmluvnej úpravy; |
| --- | --- |

b)

ak je viac než jeden takýto PPS, PDS, iný prevádzkovateľ alebo investor alebo akákoľvek ich skupina, subjekt s právnou subjektivitou podľa uplatniteľného vnútroštátneho práva, ktorý bol určený zmluvnou úpravou medzi nimi a je spôsobilý prevziať právne záväzky a finančnú zodpovednosť v mene zmluvných strán zmluvnej úpravy;

| 9. | „inteligentná elektrizačná sústava“ je elektrická sieť, a to aj na ostrovoch, ktoré nie sú prepojené alebo sú nedostatočne prepojené s transeurópskymi energetickými sieťami, ktorá umožňuje nákladovo efektívnu integráciu a aktívne riadenie správania a konania všetkých používateľov, ktorí sú k nej pripojení, vrátane výrobcov, spotrebiteľov a výrobcov-spotrebiteľov, s cieľom zabezpečiť ekonomicky efektívnu a udržateľnú elektrizačnú sústavu s nízkymi stratami a vysokou úrovňou integrácie obnoviteľných zdrojov energie, bezpečnosť dodávok a bezpečnosť, v rámci ktorej prevádzkovateľ siete môže digitálne monitorovať činnosť používateľov, ktorí sú k nej pripojení, a informačné a komunikačné technológie na komunikáciu so súvisiacimi prevádzkovateľmi rozvodných sietí, výrobcami elektrickej energie, zariadeniami na uskladňovanie energie, a spotrebiteľmi alebo výrobcami-spotrebiteľmi s cieľom udržateľne, nákladovo efektívne a bezpečne prenášať a distribuovať elektrinu; |
| --- | --- |

9.

„inteligentná elektrizačná sústava“ je elektrická sieť, a to aj na ostrovoch, ktoré nie sú prepojené alebo sú nedostatočne prepojené s transeurópskymi energetickými sieťami, ktorá umožňuje nákladovo efektívnu integráciu a aktívne riadenie správania a konania všetkých používateľov, ktorí sú k nej pripojení, vrátane výrobcov, spotrebiteľov a výrobcov-spotrebiteľov, s cieľom zabezpečiť ekonomicky efektívnu a udržateľnú elektrizačnú sústavu s nízkymi stratami a vysokou úrovňou integrácie obnoviteľných zdrojov energie, bezpečnosť dodávok a bezpečnosť, v rámci ktorej prevádzkovateľ siete môže digitálne monitorovať činnosť používateľov, ktorí sú k nej pripojení, a informačné a komunikačné technológie na komunikáciu so súvisiacimi prevádzkovateľmi rozvodných sietí, výrobcami elektrickej energie, zariadeniami na uskladňovanie energie, a spotrebiteľmi alebo výrobcami-spotrebiteľmi s cieľom udržateľne, nákladovo efektívne a bezpečne prenášať a distribuovať elektrinu;

| 10. | „inteligentná plynárenská sieť“ je plynárenská sieť, ktorá využíva inovatívne a digitálne riešenia na účely nákladovo efektívneho začlenenia rôznych nízkouhlíkových a najmä obnoviteľných zdrojov plynu v súlade s potrebami spotrebiteľov a požiadavkami na kvalitu plynu s cieľom znížiť uhlíkovú stopu súvisiacej spotreby plynu, umožniť väčší podiel obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov a vytvoriť prepojenia s inými nosičmi energie a sektormi vrátane súvisiacich fyzických modernizácií, ak sú nevyhnutné pre fungovanie vybavenia a zariadení na integráciu nízkouhlíkových plynov a najmä plynov z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

10.

„inteligentná plynárenská sieť“ je plynárenská sieť, ktorá využíva inovatívne a digitálne riešenia na účely nákladovo efektívneho začlenenia rôznych nízkouhlíkových a najmä obnoviteľných zdrojov plynu v súlade s potrebami spotrebiteľov a požiadavkami na kvalitu plynu s cieľom znížiť uhlíkovú stopu súvisiacej spotreby plynu, umožniť väčší podiel obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov a vytvoriť prepojenia s inými nosičmi energie a sektormi vrátane súvisiacich fyzických modernizácií, ak sú nevyhnutné pre fungovanie vybavenia a zariadení na integráciu nízkouhlíkových plynov a najmä plynov z obnoviteľných zdrojov;

| 11. | „dotknutý orgán“ je orgán, ktoré je podľa vnútroštátneho práva príslušný vydávať rôzne povolenia a oprávnenia týkajúce sa plánovania, projektovania a výstavby nehnuteľného majetku vrátane energetickej infraštruktúry; |
| --- | --- |

11.

„dotknutý orgán“ je orgán, ktoré je podľa vnútroštátneho práva príslušný vydávať rôzne povolenia a oprávnenia týkajúce sa plánovania, projektovania a výstavby nehnuteľného majetku vrátane energetickej infraštruktúry;

| 12. | „národný regulačný orgán“ je vnútroštátny regulačný orgán určený v súlade s článkom 39 ods. 1 smernice 2009/73/ES alebo regulačný orgán na národnej úrovni určený v súlade s článkom 57 smernice (EÚ) 2019/944; |
| --- | --- |

12.

„národný regulačný orgán“ je vnútroštátny regulačný orgán určený v súlade s článkom 39 ods. 1 smernice 2009/73/ES alebo regulačný orgán na národnej úrovni určený v súlade s článkom 57 smernice (EÚ) 2019/944;

| 13. | „príslušný národný regulačný orgán“ je národný regulačný orgán v členských štátoch, v ktorých sa projekty uskutočňujú, a v členských štátoch, ktorým projekt prináša významný pozitívny vplyv; |
| --- | --- |

13.

„príslušný národný regulačný orgán“ je národný regulačný orgán v členských štátoch, v ktorých sa projekty uskutočňujú, a v členských štátoch, ktorým projekt prináša významný pozitívny vplyv;

| 14. | „práce“ sú nákup, dodávka a nasadenie komponentov, systémov a služieb vrátane softvéru, realizácia vývojových prác, prác na zmene účelu, a stavebných a montážnych prác spojených s projektom, preberanie zariadení a začatie projektu; |
| --- | --- |

14.

„práce“ sú nákup, dodávka a nasadenie komponentov, systémov a služieb vrátane softvéru, realizácia vývojových prác, prác na zmene účelu, a stavebných a montážnych prác spojených s projektom, preberanie zariadení a začatie projektu;

| 15. | „štúdie“ sú činnosti potrebné na prípravu realizácie projektu, ako sú prípravné štúdie, štúdie uskutočniteľnosti, hodnotiace, skúšobné a validačné štúdie vrátane softvéru a všetky ostatné podporné technické opatrenia vrátane predbežných činností zameraných na vymedzenie a vývoj projektu a rozhodnutie o jeho financovaní, akými sú prieskum v teréne a príprava finančného balíka; |
| --- | --- |

15.

„štúdie“ sú činnosti potrebné na prípravu realizácie projektu, ako sú prípravné štúdie, štúdie uskutočniteľnosti, hodnotiace, skúšobné a validačné štúdie vrátane softvéru a všetky ostatné podporné technické opatrenia vrátane predbežných činností zameraných na vymedzenie a vývoj projektu a rozhodnutie o jeho financovaní, akými sú prieskum v teréne a príprava finančného balíka;

| 16. | „uvedenie do prevádzky“ je proces uvedenia projektu do prevádzky po jeho vybudovaní; |
| --- | --- |

16.

„uvedenie do prevádzky“ je proces uvedenia projektu do prevádzky po jeho vybudovaní;

| 17. | „aktíva určené pre vodík“ je infraštruktúra pripravená na prijímanie čistého vodíka bez ďalších úprav vrátane potrubných sietí alebo zásobníkov, ktoré sú novovybudované, plynárenské aktíva so zmeneným účelom alebo obe; |
| --- | --- |

17.

„aktíva určené pre vodík“ je infraštruktúra pripravená na prijímanie čistého vodíka bez ďalších úprav vrátane potrubných sietí alebo zásobníkov, ktoré sú novovybudované, plynárenské aktíva so zmeneným účelom alebo obe;

| 18. | „zmena účelu“ je technická modernizácia alebo úprava existujúcej infraštruktúry zemného plynu s cieľom zabezpečiť, aby bola určená na účely používania čistého vodíka; |
| --- | --- |

18.

„zmena účelu“ je technická modernizácia alebo úprava existujúcej infraštruktúry zemného plynu s cieľom zabezpečiť, aby bola určená na účely používania čistého vodíka;

| 19. | „adaptácia na zmenu klímy“ je proces, ktorým sa dosahuje odolnosť proti potenciálnym nepriaznivým vplyvom zmeny klímy na energetickú infraštruktúru prostredníctvom posúdenia zraniteľnosti voči zmene klímy a rizika, a to aj prostredníctvom príslušných adaptačných opatrení. |
| --- | --- |

19.

„adaptácia na zmenu klímy“ je proces, ktorým sa dosahuje odolnosť proti potenciálnym nepriaznivým vplyvom zmeny klímy na energetickú infraštruktúru prostredníctvom posúdenia zraniteľnosti voči zmene klímy a rizika, a to aj prostredníctvom príslušných adaptačných opatrení.

KAPITOLA II

Projekty spoločného záujmu a projekty vo vzájomnom záujme

Článok 3

Zoznam projektov spoločného záujmu a projektov vo vzájomnom záujme Únie

1.   Regionálne skupiny (ďalej len „skupiny“) sa zriaďujú v súlade s postupom uvedeným v oddiele 1 prílohy III. Členstvo každej skupiny vychádza z každého prioritného koridoru a oblasti a z ich príslušného geografického pokrytia, ako sa uvádza v prílohe I. Rozhodovacia právomoc v skupinách sa vyhradzuje iba členským štátom a Komisii (ďalej len „rozhodovací orgán“) a je založená na konsenze.

2.   Každá skupina prijme vlastný rokovací poriadok s prihliadnutím na ustanovenia uvedené v prílohe III.

3.   Rozhodovací orgán každej skupiny prijme regionálny zoznam projektov vypracovaný v súlade s postupom stanoveným v oddiele 2 prílohy III, príspevkom každého projektu k realizácii prioritných koridorov a oblastí energetickej infraštruktúry stanovených v prílohe I a plnením ich kritérií stanovených v článku 4.

Keď skupina vypracúva svoj regionálny zoznam:

| a) | každý jednotlivý návrh projektu si vyžaduje schválenie členských štátov, na ktorých územie sa projekt vzťahuje; ak členský štát svoj súhlas neudelí, predloží dotknutej skupine opodstatnené dôvody; |
| --- | --- |

a)

každý jednotlivý návrh projektu si vyžaduje schválenie členských štátov, na ktorých územie sa projekt vzťahuje; ak členský štát svoj súhlas neudelí, predloží dotknutej skupine opodstatnené dôvody;

| b) | zohľadní odporúčanie Komisie s cieľom mať zvládnuteľný celkový počet projektov na zozname Únie. |
| --- | --- |

b)

zohľadní odporúčanie Komisie s cieľom mať zvládnuteľný celkový počet projektov na zozname Únie.

4.   Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 20 tohto nariadenia prijať delegované akty s cieľom zostaviť zoznam Únie s výhradou druhého odseku článku 172 ZFEÚ.

Pri výkone svojich právomocí Komisia zabezpečuje, aby sa zoznam Únie vypracúval každé dva roky na základe regionálnych zoznamov prijatých rozhodovacími orgánmi skupín zriadenými podľa oddielu 1 bodu 1 prílohy III v rámci postupu stanoveného v odseku 3 tohto článku.

Komisia prijme delegovaný akt, ktorým sa zostaví prvý zoznam Únie podľa tohto nariadenia, do 30. novembra 2023.

Ak delegovaný akt prijatý Komisiou podľa tohto odseku nemôže nadobudnúť účinnosť z dôvodu námietky vznesenej Európskym parlamentom alebo Radou podľa článku 20 ods. 6, Komisia bezodkladne zvolá skupiny s cieľom vypracovať nové regionálne zoznamy, pričom zohľadní dôvody námietky. Komisia čo najskôr prijme nový delegovaný akt, ktorým sa zostaví zoznam Únie.

5.   Pri zostavovaní zoznamu Únie kombináciou regionálnych zoznamov uvedených v odseku 3 Komisia pri náležitom zohľadnení rokovaní skupín:

| a) | zabezpečuje, aby doň boli zaradené iba projekty, ktoré spĺňajú kritériá uvedené v článku 4; |
| --- | --- |

a)

zabezpečuje, aby doň boli zaradené iba projekty, ktoré spĺňajú kritériá uvedené v článku 4;

| b) | zabezpečuje medziregionálny súlad, berúc do úvahy stanovisko agentúry, ako sa uvádza v oddiele 2 bode 14 prílohy III; |
| --- | --- |

b)

zabezpečuje medziregionálny súlad, berúc do úvahy stanovisko agentúry, ako sa uvádza v oddiele 2 bode 14 prílohy III;

| c) | zohľadňuje stanoviská členských štátov uvedené v oddiele 2 bode 10 prílohy III; |
| --- | --- |

c)

zohľadňuje stanoviská členských štátov uvedené v oddiele 2 bode 10 prílohy III;

| d) | usiluje sa o zaručenie zvládnuteľného celkového počtu projektov na zozname Únie. |
| --- | --- |

d)

usiluje sa o zaručenie zvládnuteľného celkového počtu projektov na zozname Únie.

6.   Projekty spoločného záujmu, ktoré patria do kategórií energetickej infraštruktúry stanovených v bode 1 písm. a), b), c), d) a f) prílohy II k tomuto nariadeniu sa stávajú neoddeliteľnou súčasťou príslušných regionálnych investičných plánov podľa článku 34 nariadenia (EÚ) 2019/943 a príslušných národných desaťročných plánov rozvoja siete podľa článku 51 smernice (EÚ) 2019/944 a prípadne iných národných plánov infraštruktúry. Uvedeným projektom spoločného záujmu sa poskytne čo najvyššia priorita v každom z týchto plánov. Tento odsek sa nevzťahuje na konkurenčné projekty, projekty, ktoré nedosiahli dostatočný stupeň pripravenosti na to, aby poskytli analýzu nákladov a prínosov konkrétneho projektu, ako sa uvádza oddiele 2 bode 1 písm. d) prílohy III, ani na projekty vo vzájomnom záujme.

7.   Projekty spoločného záujmu, ktoré patria do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v bode 1 písm. a), b), c), d) a f) prílohy II a ktoré sú konkurenčnými projektmi alebo projektmi, ktoré nedosiahli dostatočný stupeň pripravenosti na to, aby poskytli analýzu nákladov a prínosov špecifickú pre daný projekt, ako sa uvádza v oddiele 2 bode 1 písm. d) prílohy III, sa môžu zahrnúť do príslušných regionálnych investičných plánov, národných desaťročných plánov rozvoja siete a prípadne iných národných plánov infraštruktúry ako zvažované projekty.

Článok 4

Kritériá posudzovania projektov skupinami

1.   Projekt spoločného záujmu musí spĺňať tieto všeobecné kritériá:

| a) | projekt je potrebný pre aspoň jeden z prioritných koridorov a oblastí energetickej infraštruktúry stanovených v prílohe I; |
| --- | --- |

a)

projekt je potrebný pre aspoň jeden z prioritných koridorov a oblastí energetickej infraštruktúry stanovených v prílohe I;

| b) | potenciálne celkové prínosy projektu hodnotené v súlade s príslušnými osobitnými kritériami uvedenými v odseku 3 prevyšujú jeho náklady, a to aj z dlhodobejšieho hľadiska; |
| --- | --- |

b)

potenciálne celkové prínosy projektu hodnotené v súlade s príslušnými osobitnými kritériami uvedenými v odseku 3 prevyšujú jeho náklady, a to aj z dlhodobejšieho hľadiska;

| c) | projekt spĺňa niektoré z týchto kritérií:






  i) | zahŕňa najmenej dva členské štáty tým, že priamo alebo nepriamo, cez prepojenie s treťou krajinou, prekračuje hranice dvoch alebo viacerých členských štátov; |
| --- | --- | --- |

c)

projekt spĺňa niektoré z týchto kritérií:

i)

zahŕňa najmenej dva členské štáty tým, že priamo alebo nepriamo, cez prepojenie s treťou krajinou, prekračuje hranice dvoch alebo viacerých členských štátov;

| ii) | nachádza sa na území jedného členského štátu, buď vo vnútrozemí alebo na mori vrátane ostrovov, a má významný cezhraničný vplyv ako sa stanovuje v bode 1 prílohy IV. |
| --- | --- |

ii)

nachádza sa na území jedného členského štátu, buď vo vnútrozemí alebo na mori vrátane ostrovov, a má významný cezhraničný vplyv ako sa stanovuje v bode 1 prílohy IV.

2.   Projekt vo vzájomnom záujme musí spĺňať tieto všeobecné kritériá:

| a) | projekt významne prispieva k cieľom uvedeným v článku 1 ods. 1 a cieľom tretej krajiny, najmä tým, že nebráni tretej krajine postupne vyraďovať výrobné zariadenia na fosílne palivá na svoju domácu spotrebu, a k udržateľnosti, vrátane začlenením energie z obnoviteľných zdrojov do sústavy a prenosom a distribúciou energie z obnoviteľných zdrojov do hlavných spotrebiteľských centier a úložísk; |
| --- | --- |

a)

projekt významne prispieva k cieľom uvedeným v článku 1 ods. 1 a cieľom tretej krajiny, najmä tým, že nebráni tretej krajine postupne vyraďovať výrobné zariadenia na fosílne palivá na svoju domácu spotrebu, a k udržateľnosti, vrátane začlenením energie z obnoviteľných zdrojov do sústavy a prenosom a distribúciou energie z obnoviteľných zdrojov do hlavných spotrebiteľských centier a úložísk;

| b) | potenciálne celkové prínosy projektu na úrovni Únie hodnotené v súlade s príslušnými osobitnými kritériami uvedenými v odseku 3 prevyšujú jeho náklady v rámci Únie, a to aj z dlhodobejšieho hľadiska; |
| --- | --- |

b)

potenciálne celkové prínosy projektu na úrovni Únie hodnotené v súlade s príslušnými osobitnými kritériami uvedenými v odseku 3 prevyšujú jeho náklady v rámci Únie, a to aj z dlhodobejšieho hľadiska;

| c) | projekt sa nachádza na území aspoň jedného členského štátu a aspoň jednej tretej krajiny a má významný cezhraničný vplyv ako sa vymedzuje v bode 2 prílohy IV; |
| --- | --- |

c)

projekt sa nachádza na území aspoň jedného členského štátu a aspoň jednej tretej krajiny a má významný cezhraničný vplyv ako sa vymedzuje v bode 2 prílohy IV;

| d) | pokiaľ ide o časť, ktorá sa nachádza na území členského štátu, projekt je v súlade so smernicami 2009/73/ES a (EÚ) 2019/944, ak patrí do kategórií infraštruktúry uvedenej v bodoch 1 a 3 prílohy II k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

d)

pokiaľ ide o časť, ktorá sa nachádza na území členského štátu, projekt je v súlade so smernicami 2009/73/ES a (EÚ) 2019/944, ak patrí do kategórií infraštruktúry uvedenej v bodoch 1 a 3 prílohy II k tomuto nariadeniu;

| e) | existuje vysoká úroveň konvergencie politického rámca dotknutej tretej krajiny alebo krajín a mechanizmy presadzovania práva na podporu cieľov politiky Únie sú preukázané najmä tým, že zabezpečujú:






  i) | dobre fungujúci vnútorný trh s energiou; |
| --- | --- | --- |

e)

existuje vysoká úroveň konvergencie politického rámca dotknutej tretej krajiny alebo krajín a mechanizmy presadzovania práva na podporu cieľov politiky Únie sú preukázané najmä tým, že zabezpečujú:

i)

dobre fungujúci vnútorný trh s energiou;

| ii) | bezpečnosť dodávok energie na základe okrem iného rôznych zdrojov, spolupráce a solidarity; |
| --- | --- |

ii)

bezpečnosť dodávok energie na základe okrem iného rôznych zdrojov, spolupráce a solidarity;

| iii) | energetický systém vrátane výroby, prenosu a distribúcie, ktorý prispieva k cieľu klimatickej neutrality v súlade s Parížskou dohodou a cieľmi Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľom klimatickej neutrality do roku 2050, ktorý najmä zabraňuje úniku uhlíka |
| --- | --- |

iii)

energetický systém vrátane výroby, prenosu a distribúcie, ktorý prispieva k cieľu klimatickej neutrality v súlade s Parížskou dohodou a cieľmi Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľom klimatickej neutrality do roku 2050, ktorý najmä zabraňuje úniku uhlíka

| f) | dotknutá tretia krajina alebo dotknuté tretie krajiny podporujú prioritný štatút projektu, ako sa uvádza v článku 7, a zaväzujú sa dodržiavať podobný harmonogram urýchleného vykonávania a iné politické a regulačné podporné opatrenia, ktoré sa uplatňujú na projekty spoločného záujmu v Únii. |
| --- | --- |

f)

dotknutá tretia krajina alebo dotknuté tretie krajiny podporujú prioritný štatút projektu, ako sa uvádza v článku 7, a zaväzujú sa dodržiavať podobný harmonogram urýchleného vykonávania a iné politické a regulačné podporné opatrenia, ktoré sa uplatňujú na projekty spoločného záujmu v Únii.

Pokiaľ ide o projekty na ukladanie oxidu uhličitého patriace do kategórie energetickej infraštruktúry uvedenej v bode 5 písm. c) prílohy II, projekt musí byť potrebný na umožnenie cezhraničnej prepravy a ukladania oxidu uhličitého a tretia krajina, v ktorej sa projekt nachádza, musí mať primeraný právny rámec založený na preukázaných účinných mechanizmoch presadzovania s cieľom zabezpečiť, aby sa na projekt uplatňovali normy a záruky, čím sa zabráni akémukoľvek úniku oxidu uhličitého, a pokiaľ ide o klímu, ľudské zdravie a ekosystémy, pokiaľ ide o bezpečnosť a účinnosť trvalého ukladania oxidu uhličitého, ktoré sú aspoň na rovnakej úrovni ako tie, ktoré sú stanovené v práve Únie.

3.   Na projekty spoločného záujmu patriace do špecifických kategórií energetickej infraštruktúry sa vzťahujú tieto osobitné kritériá:

| a) | v prípade projektov prenosu, distribúcie a uskladňovania elektriny patriacich do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v bode 1 písm. a), b), c), d) a f) prílohy II projekt výrazne prispieva k udržateľnosti začlenením energie z obnoviteľných zdrojov do sústavy a prenosom alebo distribúciou vyrobenej energie z obnoviteľných zdrojov do hlavných spotrebiteľských centier a úložísk a k obmedzeniu energie v uplatniteľnom prípade a prispieva aspoň k jednému z týchto osobitných kritérií:






  i) | integrácia trhu, a to aj odstránením energetickej izolácie aspoň jedného členského štátu a obmedzením úzkych miest energetickej infraštruktúry; interoperabilita a flexibilita systému; |
| --- | --- | --- |

a)

v prípade projektov prenosu, distribúcie a uskladňovania elektriny patriacich do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v bode 1 písm. a), b), c), d) a f) prílohy II projekt výrazne prispieva k udržateľnosti začlenením energie z obnoviteľných zdrojov do sústavy a prenosom alebo distribúciou vyrobenej energie z obnoviteľných zdrojov do hlavných spotrebiteľských centier a úložísk a k obmedzeniu energie v uplatniteľnom prípade a prispieva aspoň k jednému z týchto osobitných kritérií:

i)

integrácia trhu, a to aj odstránením energetickej izolácie aspoň jedného členského štátu a obmedzením úzkych miest energetickej infraštruktúry; interoperabilita a flexibilita systému;

| ii) | bezpečnosť dodávok, a to aj prostredníctvom interoperability, systémovej flexibility, kybernetickej bezpečnosti, vhodných prepojení a bezpečnej a spoľahlivej prevádzky systému; |
| --- | --- |

ii)

bezpečnosť dodávok, a to aj prostredníctvom interoperability, systémovej flexibility, kybernetickej bezpečnosti, vhodných prepojení a bezpečnej a spoľahlivej prevádzky systému;

| b) | v prípade projektov inteligentných elektrizačných sústav patriacich do kategórie energetickej infraštruktúry uvedenej v bode 1 písm. e) prílohy II projekt výrazne prispieva k udržateľnosti začlenením energie z obnoviteľných zdrojov do sústavy a prispieva aspoň k dvom z týchto osobitných kritérií:






  i) | bezpečnosť dodávok, a to aj prostredníctvom efektívnosti a interoperability prenosu a distribúcie elektrickej energie pri každodennej prevádzke siete, zabránenie preťaženiu a integrácia a zapojenie užívateľov siete; |
| --- | --- | --- |

b)

v prípade projektov inteligentných elektrizačných sústav patriacich do kategórie energetickej infraštruktúry uvedenej v bode 1 písm. e) prílohy II projekt výrazne prispieva k udržateľnosti začlenením energie z obnoviteľných zdrojov do sústavy a prispieva aspoň k dvom z týchto osobitných kritérií:

i)

bezpečnosť dodávok, a to aj prostredníctvom efektívnosti a interoperability prenosu a distribúcie elektrickej energie pri každodennej prevádzke siete, zabránenie preťaženiu a integrácia a zapojenie užívateľov siete;

| ii) | integrácia trhu, a to aj prostredníctvom efektívnej prevádzky sústavy a využívania spojovacích vedení; |
| --- | --- |

ii)

integrácia trhu, a to aj prostredníctvom efektívnej prevádzky sústavy a využívania spojovacích vedení;

| iii) | bezpečnosť sietí, flexibilita a kvalita dodávok, a to aj prostredníctvom väčšieho využívania inovácií v oblasti regulácie, flexibilných trhov, kybernetickej bezpečnosti, monitorovania, kontroly systému a korekcie chýb; |
| --- | --- |

iii)

bezpečnosť sietí, flexibilita a kvalita dodávok, a to aj prostredníctvom väčšieho využívania inovácií v oblasti regulácie, flexibilných trhov, kybernetickej bezpečnosti, monitorovania, kontroly systému a korekcie chýb;

| iv) | inteligentná sektorová integrácia, a to buď v energetickom systéme prepájaním rôznych nosičov energie a odvetví energetiky, alebo v širšom zmysle podporou synergií a koordinácie medzi sektormi energetiky, dopravy a telekomunikácií; |
| --- | --- |

iv)

inteligentná sektorová integrácia, a to buď v energetickom systéme prepájaním rôznych nosičov energie a odvetví energetiky, alebo v širšom zmysle podporou synergií a koordinácie medzi sektormi energetiky, dopravy a telekomunikácií;

| c) | v prípade projektov na prepravu a uskladňovanie oxidu uhličitého patriacich do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v bode 5 prílohy II projekt významne prispieva k udržateľnosti znižovaním emisií oxidu uhličitého v prepojených priemyselných zariadeniach a prispieva ku všetkým z týchto osobitných kritérií:






  i) | zabraňovanie emisií oxidu uhličitého a zároveň zachovanie bezpečnosti dodávok; |
| --- | --- | --- |

c)

v prípade projektov na prepravu a uskladňovanie oxidu uhličitého patriacich do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v bode 5 prílohy II projekt významne prispieva k udržateľnosti znižovaním emisií oxidu uhličitého v prepojených priemyselných zariadeniach a prispieva ku všetkým z týchto osobitných kritérií:

i)

zabraňovanie emisií oxidu uhličitého a zároveň zachovanie bezpečnosti dodávok;

| ii) | zvýšenie odolnosti a bezpečnosti dopravy a uskladňovania oxidu uhličitého; |
| --- | --- |

ii)

zvýšenie odolnosti a bezpečnosti dopravy a uskladňovania oxidu uhličitého;

| iii) | efektívne využívanie zdrojov umožnením spojenia viacerých zdrojov oxidu uhličitého a skladovacích miest prostredníctvom spoločnej infraštruktúry a minimalizáciou environmentálnej záťaže a rizík; |
| --- | --- |

iii)

efektívne využívanie zdrojov umožnením spojenia viacerých zdrojov oxidu uhličitého a skladovacích miest prostredníctvom spoločnej infraštruktúry a minimalizáciou environmentálnej záťaže a rizík;

| d) | v prípade projektov vodíka patriacich do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v bode 3 prílohy II projekt výrazne prispieva k udržateľnosti, a to aj znížením emisií skleníkových plynov, zvýšením zavádzania vodíka z obnoviteľných zdrojov alebo nízkouhlíkového vodíka, s dôrazom na vodík z obnoviteľných zdrojov najmä v rámci spôsobov konečného použitia, napríklad v odvetviach, ktoré je ťažké dekarbonizovať, a v ktorých nie sú realizovateľné energeticky účinnejšie riešenia, a podporou variabilnej výroby energie z obnoviteľných zdrojov tým, že ponúkne riešenia v oblasti flexibility, skladovania, alebo oboch, a projekt výrazne prispieva aspoň k jednému z týchto osobitných kritérií:






  i) | integrácia trhu, a to aj prepojením existujúcich alebo vznikajúcich vodíkových sietí členských štátov alebo inakším prispievaním k vzniku únijnej siete na prepravu a skladovanie vodíka a zabezpečovaním interoperability prepojených systémov; |
| --- | --- | --- |

d)

v prípade projektov vodíka patriacich do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v bode 3 prílohy II projekt výrazne prispieva k udržateľnosti, a to aj znížením emisií skleníkových plynov, zvýšením zavádzania vodíka z obnoviteľných zdrojov alebo nízkouhlíkového vodíka, s dôrazom na vodík z obnoviteľných zdrojov najmä v rámci spôsobov konečného použitia, napríklad v odvetviach, ktoré je ťažké dekarbonizovať, a v ktorých nie sú realizovateľné energeticky účinnejšie riešenia, a podporou variabilnej výroby energie z obnoviteľných zdrojov tým, že ponúkne riešenia v oblasti flexibility, skladovania, alebo oboch, a projekt výrazne prispieva aspoň k jednému z týchto osobitných kritérií:

i)

integrácia trhu, a to aj prepojením existujúcich alebo vznikajúcich vodíkových sietí členských štátov alebo inakším prispievaním k vzniku únijnej siete na prepravu a skladovanie vodíka a zabezpečovaním interoperability prepojených systémov;

| ii) | bezpečnosť dodávok a flexibilita, a to aj prostredníctvom vhodných prepojení a uľahčením bezpečnej a spoľahlivej prevádzky systému; |
| --- | --- |

ii)

bezpečnosť dodávok a flexibilita, a to aj prostredníctvom vhodných prepojení a uľahčením bezpečnej a spoľahlivej prevádzky systému;

| iii) | hospodárska súťaž, a to aj umožnením prístupu k viacerým zdrojom dodávok a užívateľom siete na transparentnom a nediskriminačnom základe; |
| --- | --- |

iii)

hospodárska súťaž, a to aj umožnením prístupu k viacerým zdrojom dodávok a užívateľom siete na transparentnom a nediskriminačnom základe;

| e) | v prípade elektrolyzérov patriacich do kategórie energetickej infraštruktúry uvedenej bode 4 prílohy II projekt výrazne prispieva ku všetkým z týchto osobitných kritérií:






  i) | udržateľnosť, a to aj znížením emisií skleníkových plynov a zvýšením zavádzania vodíka z obnoviteľných zdrojov alebo nízkouhlíkového vodíka, najmä z obnoviteľných zdrojov, ako aj syntetických palív tohto pôvodu; |
| --- | --- | --- |

e)

v prípade elektrolyzérov patriacich do kategórie energetickej infraštruktúry uvedenej bode 4 prílohy II projekt výrazne prispieva ku všetkým z týchto osobitných kritérií:

i)

udržateľnosť, a to aj znížením emisií skleníkových plynov a zvýšením zavádzania vodíka z obnoviteľných zdrojov alebo nízkouhlíkového vodíka, najmä z obnoviteľných zdrojov, ako aj syntetických palív tohto pôvodu;

| ii) | bezpečnosť dodávok, a to aj prispievaním k bezpečnej, efektívnej a spoľahlivej prevádzke sústavy alebo poskytovaním riešení v oblasti uskladňovania, flexibility alebo oboch, ako je reakcia na strane spotreby a regulačné služby; |
| --- | --- |

ii)

bezpečnosť dodávok, a to aj prispievaním k bezpečnej, efektívnej a spoľahlivej prevádzke sústavy alebo poskytovaním riešení v oblasti uskladňovania, flexibility alebo oboch, ako je reakcia na strane spotreby a regulačné služby;

| iii) | umožnenie služieb v oblasti flexibility, ako napríklad reakcia na strane spotreby a skladovanie, uľahčením inteligentnej integrácie odvetvia energetiky tvorbou prepojení s ostatnými nosičmi energie a odvetviami; |
| --- | --- |

iii)

umožnenie služieb v oblasti flexibility, ako napríklad reakcia na strane spotreby a skladovanie, uľahčením inteligentnej integrácie odvetvia energetiky tvorbou prepojení s ostatnými nosičmi energie a odvetviami;

| f) | v prípade projektov inteligentných plynárenských sietí patriacich do kategórie energetickej infraštruktúry uvedenej v bode 2 prílohy II projekt výrazne prispieva k udržateľnosti zabezpečením začlenenia rôznych nízkouhlíkových plynov, a najmä plynov z obnoviteľných zdrojov, a to aj keď pochádzajú z miestnych zdrojov, ako je biometán, alebo vodíka z obnoviteľných zdrojov do plynárenských prepravných, distribučných alebo zásobníkových sietí s cieľom znížiť emisie skleníkových plynov a uvedený projekt výrazne prispieva aspoň k jednému z týchto osobitných kritérií:






  i) | bezpečnosť siete a kvalita dodávok zlepšením efektívnosti a interoperability plynárenských prepravných, distribučných alebo zásobníkových sietí v každodennej prevádzke siete, okrem iného riešením výziev vyplývajúcich z vtláčania plynov rôznej kvality; |
| --- | --- | --- |

f)

v prípade projektov inteligentných plynárenských sietí patriacich do kategórie energetickej infraštruktúry uvedenej v bode 2 prílohy II projekt výrazne prispieva k udržateľnosti zabezpečením začlenenia rôznych nízkouhlíkových plynov, a najmä plynov z obnoviteľných zdrojov, a to aj keď pochádzajú z miestnych zdrojov, ako je biometán, alebo vodíka z obnoviteľných zdrojov do plynárenských prepravných, distribučných alebo zásobníkových sietí s cieľom znížiť emisie skleníkových plynov a uvedený projekt výrazne prispieva aspoň k jednému z týchto osobitných kritérií:

i)

bezpečnosť siete a kvalita dodávok zlepšením efektívnosti a interoperability plynárenských prepravných, distribučných alebo zásobníkových sietí v každodennej prevádzke siete, okrem iného riešením výziev vyplývajúcich z vtláčania plynov rôznej kvality;

| ii) | fungovanie trhu a služby pre zákazníkov; |
| --- | --- |

ii)

fungovanie trhu a služby pre zákazníkov;

| iii) | uľahčovanie inteligentnej integrácie odvetvia energetiky vytváraním prepojení s inými nosičmi energie a odvetviami a umožnením reakcie na strane spotreby. |
| --- | --- |

iii)

uľahčovanie inteligentnej integrácie odvetvia energetiky vytváraním prepojení s inými nosičmi energie a odvetviami a umožnením reakcie na strane spotreby.

4.   V prípade projektov patriacich do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v prílohe II sa kritériá stanovené v odseku 3 tohto článku posudzujú v súlade s ukazovateľmi uvedenými v bodoch 3 až 8 prílohy IV.

5.   S cieľom uľahčiť posudzovanie všetkých projektov, ktoré by mohli byť spôsobilé ako projekty spoločného záujmu a ktoré by sa mohli zaradiť do regionálneho zoznamu, každá skupina transparentne a objektívne posúdi príspevok každého projektu k realizácii rovnakého prioritného koridoru energetickej infraštruktúry či oblasti. Každá skupina určí svoju metódu posúdenia na základe súhrnného príspevku ku kritériám uvedeným v odseku 3. Výsledkom uvedeného posúdenia je poradie projektov na interné účely skupiny. Regionálny zoznam ani zoznam Únie neobsahujú poradie, pričom toto poradie sa nevyužíva ani na žiadny následný účel okrem prípadu opísaného v oddiele 2 bode 16 prílohy III.

Aby sa zabezpečil konzistentný prístup k posudzovaniu medzi skupinami, pri posudzovaní projektov každá skupina náležite zohľadňuje:

| a) | naliehavosť a príspevok každého navrhovaného projektu s cieľom splniť ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050, integráciu trhu, hospodársku súťaž, udržateľnosť a bezpečnosti dodávok; |
| --- | --- |

a)

naliehavosť a príspevok každého navrhovaného projektu s cieľom splniť ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050, integráciu trhu, hospodársku súťaž, udržateľnosť a bezpečnosti dodávok;

| b) | komplementárnosť každého navrhovaného projektu s inými navrhovanými projektmi vrátane konkurenčných alebo potenciálne konkurenčných projektov; |
| --- | --- |

b)

komplementárnosť každého navrhovaného projektu s inými navrhovanými projektmi vrátane konkurenčných alebo potenciálne konkurenčných projektov;

| c) | možné synergie s prioritnými koridormi a tematickými oblasťami identifikovanými v rámci transeurópskych dopravných a telekomunikačných sietí; |
| --- | --- |

c)

možné synergie s prioritnými koridormi a tematickými oblasťami identifikovanými v rámci transeurópskych dopravných a telekomunikačných sietí;

| d) | v prípade navrhovaných projektov, ktoré sú v čase posudzovania projektmi na zozname Únie, pokrok v ich realizácii a ich súlad s povinnosťami týkajúcimi sa podávania správ a transparentnosti. |
| --- | --- |

d)

v prípade navrhovaných projektov, ktoré sú v čase posudzovania projektmi na zozname Únie, pokrok v ich realizácii a ich súlad s povinnosťami týkajúcimi sa podávania správ a transparentnosti.

Pokiaľ ide o projekty inteligentných elektrizačných sústav a inteligentných plynárenských sietí patriacich do kategórií energetickej infraštruktúry uvedenej v bode 1 písm. e) a v bode 2 prílohy II, zostaví sa poradie tých projektov, ktoré sa týkajú tých istých dvoch členských štátov, a náležite sa zohľadní aj počet používateľov dotknutých projektom, ročná spotreba energie a podiel výroby zo zdrojov, ktorých nasadzovanie nemožno riadiť, v oblasti pokrytej týmito používateľmi.

Článok 5

Realizácia a monitorovanie projektov na zozname Únie

1.   Realizátori projektov vypracujú plán realizácie projektov zo zoznamu Únie vrátane harmonogramu, pokiaľ ide o:

| a) | štúdie uskutočniteľnosti a projektové štúdie, a to aj pokiaľ ide o adaptáciu na zmenu klímy a súlad s právnymi predpismi v oblasti životného prostredia a so zásadou „výrazne nenarušiť“; |
| --- | --- |

a)

štúdie uskutočniteľnosti a projektové štúdie, a to aj pokiaľ ide o adaptáciu na zmenu klímy a súlad s právnymi predpismi v oblasti životného prostredia a so zásadou „výrazne nenarušiť“;

| b) | schválenie národným regulačným orgánom alebo iným dotknutým orgánom; |
| --- | --- |

b)

schválenie národným regulačným orgánom alebo iným dotknutým orgánom;

| c) | výstavbu a uvedenie do prevádzky; |
| --- | --- |

c)

výstavbu a uvedenie do prevádzky;

| d) | postup vydávania povolení uvedený v článku 10 ods. 6 písm. b). |
| --- | --- |

d)

postup vydávania povolení uvedený v článku 10 ods. 6 písm. b).

2.   PPS, PDS a iní prevádzkovatelia spolupracujú s cieľom uľahčiť vývoj projektov na zozname Únie vo svojej oblasti.

3.   Agentúra a príslušné skupiny sledujú pokrok dosiahnutý v realizácii projektov na zozname Únie a podľa potreby vydávajú odporúčania na zjednodušenie ich realizácie. Skupiny môžu požadovať ďalšie informácie v súlade s odsekmi 4, 5 a 6, zvolávať porady s príslušnými stranami a vyzývať Komisiu, aby overovala informácie poskytované v teréne.

4.   Do 31. decembra každého roka nasledujúceho po roku, keď bol projekt zaradený do zoznamu Únie, realizátori projektov predložia príslušnému vnútroštátnemu orgánu uvedenému v článku 8 ods. 1 výročnú správu za každý projekt patriaci do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v prílohe II.

Uvedená správa musí zahŕňať tieto podrobné údaje:

| a) | pokrok dosiahnutý pri rozvoji, výstavbe a uvádzaní projektu do prevádzky, najmä pokiaľ ide o postup vydávania povolení a postup konzultácie, ako aj súlad s právnymi predpismi v oblasti životného prostredia vrátane zásady, aby projekt „výrazne nenarušoval“ životné prostredie, a prijaté opatrenia adaptácie na zmenu klímy; |
| --- | --- |

a)

pokrok dosiahnutý pri rozvoji, výstavbe a uvádzaní projektu do prevádzky, najmä pokiaľ ide o postup vydávania povolení a postup konzultácie, ako aj súlad s právnymi predpismi v oblasti životného prostredia vrátane zásady, aby projekt „výrazne nenarušoval“ životné prostredie, a prijaté opatrenia adaptácie na zmenu klímy;

| b) | prípadné oneskorenia v porovnaní s realizačným plánom, dôvody týchto oneskorení a iné ťažkosti, ktoré sa vyskytli; |
| --- | --- |

b)

prípadné oneskorenia v porovnaní s realizačným plánom, dôvody týchto oneskorení a iné ťažkosti, ktoré sa vyskytli;

| c) | prípadný revidovaný plán zameraný na odstránenie oneskorení. |
| --- | --- |

c)

prípadný revidovaný plán zameraný na odstránenie oneskorení.

5.   Príslušné orgány uvedené v článku 8 ods. 1 predložia do 28. februára každého roka po roku, v ktorom je realizátor projektu povinný predložiť správu podľa odseku 4 tohto článku, agentúre a relevantnej skupine správu uvedenú v odseku 4 tohto článku doplnenú o informácie o pokroku a prípadne o oneskoreniach pri realizácii projektov na zozname Únie nachádzajúcich sa na ich príslušnom území, pokiaľ ide o postupy vydávania povolení, a o dôvodoch týchto oneskorení. Pripomienky príslušných orgánov k správe sa zreteľne vyznačia a vypracujú bez toho, aby sa zmenil text, ktorý uviedli realizátori projektov.

6.   Agentúra do 30. apríla každého roka, keď by sa mal prijať nový zoznam Únie, predloží skupinám konsolidovanú správu o projektoch na zozname Únie, ktoré sú v kompetencii národných regulačných orgánov, pričom vyhodnotí dosiahnutý pokrok a očakávané zmeny nákladov na projekt a v prípade potreby vypracuje odporúčania, ako odstrániť oneskorenia a ťažkosti, ktoré sa vyskytli. V tejto konsolidovanej správe sa v súlade s článkom 11 písm. b) nariadenia (EÚ) 2019/942 vyhodnotí aj konzistentné vykonávanie plánov rozvoja siete pre celú Úniu vzhľadom na prioritné koridory a oblasti energetickej infraštruktúry stanovené v prílohe I.

V riadne odôvodnených prípadoch môže agentúra požiadať o dodatočné informácie potrebné na plnenie svojich úloh stanovených v tomto odseku.

7.   Keď sa uvedenie projektu na zozname Únie do prevádzky oneskorí v porovnaní s realizačným plánom z iných ako prevažujúcich dôvodov mimo kontroly realizátora projektu, uplatňujú sa tieto opatrenia:

| a) | pokiaľ sú podľa príslušných vnútroštátnych právnych predpisov uplatniteľné opatrenia uvedené v článku 22 ods. 7 písm. a), b) alebo c) smernice 2009/73/ES a článku 51 ods. 7 písm. a), b) alebo c) smernice (EÚ) 2019/944, národné regulačné orgány zabezpečia realizáciu investície; |
| --- | --- |

a)

pokiaľ sú podľa príslušných vnútroštátnych právnych predpisov uplatniteľné opatrenia uvedené v článku 22 ods. 7 písm. a), b) alebo c) smernice 2009/73/ES a článku 51 ods. 7 písm. a), b) alebo c) smernice (EÚ) 2019/944, národné regulačné orgány zabezpečia realizáciu investície;

| b) | ak opatrenia národných regulačných orgánov podľa písmena a) nie sú uplatniteľné, realizátor projektu si do 24 mesiacov od dátumu uvedenia do prevádzky stanovenom v pláne realizácie zvolí tretiu stranu na financovanie alebo vybudovanie celého projektu alebo jeho časti; |
| --- | --- |

b)

ak opatrenia národných regulačných orgánov podľa písmena a) nie sú uplatniteľné, realizátor projektu si do 24 mesiacov od dátumu uvedenia do prevádzky stanovenom v pláne realizácie zvolí tretiu stranu na financovanie alebo vybudovanie celého projektu alebo jeho časti;

| c) | ak sa nezvolí tretia strana v súlade s písmenom b), členský štát alebo, ak tak určí členský štát, národný regulačný orgán môže do dvoch mesiacov od uplynutia lehoty uvedenej v písmene b) určiť tretiu stranu na financovanie alebo vybudovanie projektu, ktorú realizátor projektu akceptuje; |
| --- | --- |

c)

ak sa nezvolí tretia strana v súlade s písmenom b), členský štát alebo, ak tak určí členský štát, národný regulačný orgán môže do dvoch mesiacov od uplynutia lehoty uvedenej v písmene b) určiť tretiu stranu na financovanie alebo vybudovanie projektu, ktorú realizátor projektu akceptuje;

| d) | keď oneskorenie uvedenia projektu do prevádzky prekročí 26 mesiacov v porovnaní s realizačným plánom, Komisia môže na základe dohody a za plnej spolupráce s dotknutými členskými štátmi uverejniť výzvu na predkladanie návrhov otvorenú pre každú tretiu stranu, ktorá je schopná sa stať realizátorom projektu, na vybudovanie projektu v súlade s dohodnutým harmonogramom; |
| --- | --- |

d)

keď oneskorenie uvedenia projektu do prevádzky prekročí 26 mesiacov v porovnaní s realizačným plánom, Komisia môže na základe dohody a za plnej spolupráce s dotknutými členskými štátmi uverejniť výzvu na predkladanie návrhov otvorenú pre každú tretiu stranu, ktorá je schopná sa stať realizátorom projektu, na vybudovanie projektu v súlade s dohodnutým harmonogramom;

| e) | ak sa uplatňujú opatrenia uvedené v písmene c) alebo d), prevádzkovateľ sústavy/siete, v oblasti ktorého sa investícia nachádza, poskytne vykonávajúcim prevádzkovateľom alebo investorom, alebo tretej strane všetky informácie potrebné na realizáciu investície, pripojí nové aktíva do prenosovej sústavy/prepravnej siete, prípadne distribučnej sústavy/siete, a všeobecne vynaloží maximálne úsilie na to, aby napomohol realizáciu investície a bezpečnú, spoľahlivú a účinnú prevádzku a údržbu projektu na zozname Únie. |
| --- | --- |

e)

ak sa uplatňujú opatrenia uvedené v písmene c) alebo d), prevádzkovateľ sústavy/siete, v oblasti ktorého sa investícia nachádza, poskytne vykonávajúcim prevádzkovateľom alebo investorom, alebo tretej strane všetky informácie potrebné na realizáciu investície, pripojí nové aktíva do prenosovej sústavy/prepravnej siete, prípadne distribučnej sústavy/siete, a všeobecne vynaloží maximálne úsilie na to, aby napomohol realizáciu investície a bezpečnú, spoľahlivú a účinnú prevádzku a údržbu projektu na zozname Únie.

8.   Projekt na zozname Únie môže byť vyradený zo zoznamu Únie v súlade s postupom stanoveným v článku 3 ods. 4, ak jeho zaradenie do tohto zoznamu vychádzalo z nesprávnych informácií, ktoré boli určujúcim faktorom na zaradenie, alebo ak projekt nie je v súlade s právom Únie.

9.   Projekty, ktoré už nie sú na zozname Únie, strácajú všetky práva a povinnosti súvisiace so štatútom projektu spoločného záujmu alebo projektu vzájomného záujmu vyplývajúce z tohto nariadenia.

Projekt, ktorý už nie je na zozname Únie, v súvislosti s ktorým však príslušný orgán prijal žiadosť na preskúmanie, si zachováva práva a povinnosti stanovené v kapitole III okrem prípadu, keď bol projekt vyradený zo zoznamu Únie z dôvodov stanovených v odseku 8 tohto článku.

10.   Týmto článkom nie je dotknutá žiadna finančná pomoc Únie poskytnutá na akýkoľvek projekt na zozname Únie pred jeho vyradením zo zoznamu Únie.

Článok 6

Európski koordinátori

1.   Ak projekt spoločného záujmu naráža na výrazné ťažkosti pri realizácii, Komisia môže po dohode s dotknutými členskými štátmi vymenovať európskeho koordinátora na obdobie maximálne jedného roka, ktoré sa môže dvakrát predĺžiť.

2.   Európsky koordinátor:

| a) | podporuje projekty, pre ktoré bol určený za európskeho koordinátora, a cezhraničný dialóg medzi realizátormi projektu a všetkými dotknutými zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

a)

podporuje projekty, pre ktoré bol určený za európskeho koordinátora, a cezhraničný dialóg medzi realizátormi projektu a všetkými dotknutými zainteresovanými stranami;

| b) | podľa potreby pomáha všetkým stranám pri konzultáciách s dotknutými zainteresovanými stranami, diskusiách o alternatívnych trasách, ak je to vhodné, a pri získavaní potrebných povolení pre projekty; |
| --- | --- |

b)

podľa potreby pomáha všetkým stranám pri konzultáciách s dotknutými zainteresovanými stranami, diskusiách o alternatívnych trasách, ak je to vhodné, a pri získavaní potrebných povolení pre projekty;

| c) | ak je to vhodné radí realizátorom projektu v otázkach financovania projektu; |
| --- | --- |

c)

ak je to vhodné radí realizátorom projektu v otázkach financovania projektu;

| d) | zabezpečuje, aby dotknuté členské štáty poskytovali vhodnú podporu a strategické usmerňovanie pri príprave a realizácii projektov; |
| --- | --- |

d)

zabezpečuje, aby dotknuté členské štáty poskytovali vhodnú podporu a strategické usmerňovanie pri príprave a realizácii projektov;

| e) | každý rok a podľa potreby po skončení svojho mandátu predkladá Komisii správu o pokroku projektov a o akýchkoľvek ťažkostiach a prekážkach, ktoré pravdepodobne výrazne oddialia dátum uvedenia projektov do prevádzky. |
| --- | --- |

e)

každý rok a podľa potreby po skončení svojho mandátu predkladá Komisii správu o pokroku projektov a o akýchkoľvek ťažkostiach a prekážkach, ktoré pravdepodobne výrazne oddialia dátum uvedenia projektov do prevádzky.

Komisia odovzdá správu európskeho koordinátora uvedenú v písmene e) Európskemu parlamentu a dotknutým skupinám.

3.   Európsky koordinátor sa vyberá v rámci verejného, nediskriminačného a transparentného postupu na základe skúseností kandidáta vzhľadom na konkrétne úlohy, ktoré sú mu uložené v súvislosti s dotknutými projektmi.

4.   V rozhodnutí o vymenovaní európskeho koordinátora sa ustanoví mandát s uvedením jeho dĺžky trvania, konkrétne úlohy s príslušnými lehotami a metodika, ktorú treba dodržiavať. Koordinačné úsilie je úmerné zložitosti a odhadovaným nákladom na projekty.

5.   Príslušné členské štáty plne spolupracujú s európskym koordinátorom pri plnení úloh uvedených v odsekoch 2 a 4.

KAPITOLA III

Vydávanie povolení a účasť verejnosti

Článok 7

Prioritný štatút projektov na zozname Únie

1.   Prijatím zoznamu Únie sa na účely každého rozhodnutia vydaného v rámci postupu vydávania povolenia stanoví potreba projektov na zozname Únie z hľadiska energetickej politiky a klímy bez ohľadu na presné miesto, smerovanie či technológiu projektu.

Tento odsek sa nevzťahuje na konkurenčné projekty alebo na projekty, ktoré nedosiahli dostatočný stupeň pripravenosti na to, aby poskytli analýzu nákladov a prínosov konkrétneho projektu, ako sa uvádza v oddiele 2 bode 1 písm. d) prílohy III.

2.   S cieľom zabezpečiť efektívne administratívne spracovanie žiadostí týkajúcich sa projektov na zozname Únie realizátori projektov a všetky dotknuté orgány zabezpečia, aby sa uvedené žiadosti vybavovali čo najrýchlejšie v súlade s právom Únie a vnútroštátnym právom.

3.   Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti ustanovené v práve Únie, sa projektom na zozname Únie priznáva štatút čo najvyššieho vnútroštátneho významu, ak takýto štatút vo vnútroštátnom práve jestvuje, a primerane sa s nimi zaobchádza v postupoch vydávania povolení, a ak to vnútroštátne právo stanovuje, pri územnom plánovaní vrátane postupov súvisiacich s posudzovaním vplyvu na životné prostredie, spôsobom, akým sa takéto zaobchádzanie stanovuje vo vnútroštátnom práve platnom pre zodpovedajúci typ energetickej infraštruktúry.

4.   Všetky postupy urovnávania sporov, súdne spory, odvolania a opravné prostriedky týkajúce sa projektov na zozname Únie pred akýmikoľvek vnútroštátnymi súdmi, tribunálmi, osobitnými súdmi vrátane mediácie alebo rozhodcovského konania, ak existujú vo vnútroštátnom práve, sa považujú za naliehavé, ak vnútroštátne právo ustanovuje postupy pre takéto naliehavé prípady, a v rozsahu, v ktorom takéto postupy ustanovujú.

5.   Členské štáty s náležitým prihliadnutím na existujúce usmernenia vydané Komisiou týkajúce sa zefektívnenia postupov posudzovania vplyvu projektov na zozname Únie na životné prostredie posúdia, ktoré legislatívne a nelegislatívne opatrenia sú potrebné na zefektívnenie postupov posudzovania vplyvu na životné prostredie a na zabezpečenie ich jednotného uplatňovania, a informujú Komisiu o výsledku uvedeného posudzovania.

6.   Členské štáty do 24. marca 2023 prijmú nelegislatívne opatrenia, ktoré určili podľa odseku 5.

7.   Členské štáty do 24. júna 2023 prijmú legislatívne opatrenia, ktoré určili podľa odseku 5. Uvedenými legislatívnymi opatreniami nie sú dotknuté povinnosti ustanovené v práve Únie.

8.   Pokiaľ ide o vplyvy na životné prostredie uvedené v článku 6 ods. 4 smernice 92/43/EHS a článku 4 ods. 7 smernice 2000/60/ES, projekty na zozname Únie sa považujú za projekty vo verejnom záujme z hľadiska energetickej politiky a môžu sa považovať za projekty nadradeného verejného záujmu za predpokladu, že sú splnené všetky podmienky uvedené v týchto smerniciach.

Ak sa vyžaduje stanovisko Komisie v súlade so smernicou 92/43/EHS, Komisia a príslušný vnútroštátny orgán uvedený v článku 9 tohto nariadenia zabezpečia, aby sa rozhodnutie týkajúce sa projektu nadradeného verejného záujmu prijalo v lehotách stanovených v článku 10 ods. 1 a 2 tohto nariadenia.

Tento odsek sa nevzťahuje na konkurenčné projekty alebo na projekty, ktoré nedosiahli dostatočný stupeň pripravenosti na to, aby poskytli analýzu nákladov a prínosov konkrétneho projektu, ako sa uvádza v oddiele 2 bode 1 písm. d) prílohy III.

Článok 8

Organizácia postupu udeľovania povolenia

1.   Každý členský štát do 23. júna 2022 podľa potreby aktualizuje určenie jedného príslušného vnútroštátneho orgánu, ktorý bude zodpovedný za uľahčovanie a koordináciu postupu vydávania povolení pre projekty na zozname Únie.

2.   Povinnosti príslušného vnútroštátneho orgánu uvedeného v odseku 1 alebo s nimi súvisiace úlohy možno delegovať na iný orgán alebo ich iný orgán môže vykonávať pri každom projekte na zozname Únie alebo pri konkrétnej kategórii projektov na zozname Únie za predpokladu, že:

| a) | príslušný vnútroštátny orgán informuje Komisiu o uvedenom delegovaní a informácie o tom zverejní buď príslušný vnútroštátny orgán, alebo realizátor projektu na webovom sídle uvedenom v článku 9 ods. 7; |
| --- | --- |

a)

príslušný vnútroštátny orgán informuje Komisiu o uvedenom delegovaní a informácie o tom zverejní buď príslušný vnútroštátny orgán, alebo realizátor projektu na webovom sídle uvedenom v článku 9 ods. 7;

| b) | za projekt na zozname Únie zodpovedá iba jeden orgán, ktorý je jediným kontaktným miestom pre realizátora projektu v postupe vedúcom ku komplexnému rozhodnutiu pre daný projekt na zozname Únie a ktorý koordinuje predkladanie všetkých relevantných dokumentov a informácií. |
| --- | --- |

b)

za projekt na zozname Únie zodpovedá iba jeden orgán, ktorý je jediným kontaktným miestom pre realizátora projektu v postupe vedúcom ku komplexnému rozhodnutiu pre daný projekt na zozname Únie a ktorý koordinuje predkladanie všetkých relevantných dokumentov a informácií.

Príslušný vnútroštátny orgán si môže ponechať zodpovednosť za stanovenie lehôt bez toho, aby boli dotknuté lehoty stanovené v článku 10 ods. 1 a 2.

3.   Bez toho, aby boli dotknuté príslušné požiadavky podľa práva Únie a medzinárodného práva a, pokiaľ to nie je v rozpore s nimi, vnútroštátneho práva, príslušný vnútroštátny orgán uľahčuje vydávanie komplexného rozhodnutia. Komplexné rozhodnutie sa vydáva v lehotách stanovených v článku 10 ods. 1 a 2 a v súlade s jednou z týchto schém:

| a) | integrovaná schéma:
  komplexné rozhodnutie vydáva príslušný vnútroštátny orgán a je jediným právne záväzným rozhodnutím vyplývajúcim zo zákonného povoľovacieho konania. Ak sa projekt týka iných orgánov, tieto orgány môžu poskytnúť svoje stanovisko v súlade s vnútroštátnym právom ako vstupné informácie pre konanie, ktoré príslušný vnútroštátny orgán vezme do úvahy; |
| --- | --- |

a)

integrovaná schéma:

komplexné rozhodnutie vydáva príslušný vnútroštátny orgán a je jediným právne záväzným rozhodnutím vyplývajúcim zo zákonného povoľovacieho konania. Ak sa projekt týka iných orgánov, tieto orgány môžu poskytnúť svoje stanovisko v súlade s vnútroštátnym právom ako vstupné informácie pre konanie, ktoré príslušný vnútroštátny orgán vezme do úvahy;

| b) | koordinovaná schéma:
  komplexné rozhodnutie zahŕňa viaceré jednotlivé právne záväzné rozhodnutia vydané viacerými dotknutými orgánmi, ktoré koordinuje príslušný vnútroštátny orgán. Príslušný vnútroštátny orgán môže vytvoriť pracovnú skupinu, v ktorej sú zastúpené všetky dotknuté orgány, na vypracovanie podrobného harmonogramu pre postup vydávania povolení v súlade s článkom 10 ods. 6 písm. b) a na monitorovanie a koordináciu jeho uplatňovania. Príslušný vnútroštátny orgán po konzultácii s ďalšími dotknutými orgánmi, podľa potreby v súlade s vnútroštátnym právom a bez toho, aby boli dotknuté lehoty stanovené v článku 10 ods. 1 a 2, stanoví pre každý jednotlivý prípad primeranú lehotu na vydanie individuálnych rozhodnutí. Príslušný vnútroštátny orgán môže prijať jednotlivé rozhodnutie v mene iného dotknutého vnútroštátneho orgánu, keď tento orgán neprijal rozhodnutie v lehote a keď oneskorenie nemožno primerane odôvodniť; alebo keď to stanovuje vnútroštátne právo, a v rozsahu, ktorý je zlučiteľný s právom Únie, príslušný vnútroštátny orgán môže usúdiť, že iný dotknutý vnútroštátny orgán buď schválil alebo zamietol projekt, keď tento orgán neprijal rozhodnutie v lehote. Ak sa tak stanovuje vo vnútroštátnom práve, príslušný vnútroštátny orgán môže ignorovať individuálne rozhodnutie iného dotknutého vnútroštátneho orgánu, ak sa domnieva, že rozhodnutie nie je dostatočne zdôvodnené, pokiaľ ide o predložené dôkazy, z ktorých dotknutý vnútroštátny orgán vychádza; príslušný vnútroštátny orgán pritom zabezpečí dodržiavanie príslušných požiadaviek podľa práva Únie a medzinárodného práva a svoje rozhodnutie zdôvodní; |
| --- | --- |

b)

koordinovaná schéma:

komplexné rozhodnutie zahŕňa viaceré jednotlivé právne záväzné rozhodnutia vydané viacerými dotknutými orgánmi, ktoré koordinuje príslušný vnútroštátny orgán. Príslušný vnútroštátny orgán môže vytvoriť pracovnú skupinu, v ktorej sú zastúpené všetky dotknuté orgány, na vypracovanie podrobného harmonogramu pre postup vydávania povolení v súlade s článkom 10 ods. 6 písm. b) a na monitorovanie a koordináciu jeho uplatňovania. Príslušný vnútroštátny orgán po konzultácii s ďalšími dotknutými orgánmi, podľa potreby v súlade s vnútroštátnym právom a bez toho, aby boli dotknuté lehoty stanovené v článku 10 ods. 1 a 2, stanoví pre každý jednotlivý prípad primeranú lehotu na vydanie individuálnych rozhodnutí. Príslušný vnútroštátny orgán môže prijať jednotlivé rozhodnutie v mene iného dotknutého vnútroštátneho orgánu, keď tento orgán neprijal rozhodnutie v lehote a keď oneskorenie nemožno primerane odôvodniť; alebo keď to stanovuje vnútroštátne právo, a v rozsahu, ktorý je zlučiteľný s právom Únie, príslušný vnútroštátny orgán môže usúdiť, že iný dotknutý vnútroštátny orgán buď schválil alebo zamietol projekt, keď tento orgán neprijal rozhodnutie v lehote. Ak sa tak stanovuje vo vnútroštátnom práve, príslušný vnútroštátny orgán môže ignorovať individuálne rozhodnutie iného dotknutého vnútroštátneho orgánu, ak sa domnieva, že rozhodnutie nie je dostatočne zdôvodnené, pokiaľ ide o predložené dôkazy, z ktorých dotknutý vnútroštátny orgán vychádza; príslušný vnútroštátny orgán pritom zabezpečí dodržiavanie príslušných požiadaviek podľa práva Únie a medzinárodného práva a svoje rozhodnutie zdôvodní;

| c) | schéma založená na spolupráci:
  príslušný vnútroštátny orgán koordinuje prijatie komplexného rozhodnutia. Príslušný vnútroštátny orgán po konzultáciách s ďalšími dotknutými orgánmi, podľa potreby v súlade s vnútroštátnym právom a bez toho, aby boli dotknuté lehoty stanovené v článku 10 ods. 1 a 2, stanoví pre každý jednotlivý prípad primeranú lehotu na vydanie individuálnych rozhodnutí. Monitoruje, či dotknuté orgány dodržiavajú určené lehoty. |
| --- | --- |

c)

schéma založená na spolupráci:

príslušný vnútroštátny orgán koordinuje prijatie komplexného rozhodnutia. Príslušný vnútroštátny orgán po konzultáciách s ďalšími dotknutými orgánmi, podľa potreby v súlade s vnútroštátnym právom a bez toho, aby boli dotknuté lehoty stanovené v článku 10 ods. 1 a 2, stanoví pre každý jednotlivý prípad primeranú lehotu na vydanie individuálnych rozhodnutí. Monitoruje, či dotknuté orgány dodržiavajú určené lehoty.

Členské štáty uplatňujú schémy spôsobom, ktorý podľa vnútroštátneho práva prispieva k čo najúčinnejšiemu a včasnému vydávaniu komplexného rozhodnutia.

Právomoc dotknutých orgánov by sa môže buď začleniť do právomoci príslušného vnútroštátneho orgánu určeného v súlade s odsekom 1, alebo si dotknuté orgány môžu do určitej miery zachovať svoju nezávislú právomoc v súlade s príslušnou schémou vydávania povolení, ktorú si zvolil členský štát v súlade s týmto odsekom, s cieľom uľahčiť vydanie komplexného rozhodnutia a zodpovedajúcim spôsobom spolupracovať s príslušným vnútroštátnym orgánom.

Ak dotknutý orgán neočakáva, že vydá individuálne rozhodnutie v stanovenej lehote, uvedený orgán o tom bezodkladne informuje príslušný vnútroštátny orgán, pričom uvedie dôvody oneskorenia. Príslušný vnútroštátny orgán následne stanoví ďalšiu lehotu, v rámci ktorej sa vydá uvedené individuálne rozhodnutie, a to v súlade s celkovými lehotami stanovenými v článku 10 ods. 1 a 2.

Členské štáty si vyberú spomedzi troch schém uvedených v písmenách a), b) a c) prvého pododseku s cieľom uľahčiť a koordinovať ich postupy a uplatnia schému, ktorá je pre nich z hľadiska vnútroštátnych špecifík pri ich postupoch plánovania a vydávania povolení najefektívnejšia. Keď si členský štát vyberie schému založenú na spolupráci, informuje Komisiu o dôvodoch tejto voľby.

4.   Členské štáty môžu na projekty na zozname Únie na pevnine a na mori uplatňovať schémy uvedené v odseku 3.

5.   Keď si projekt na zozname Únie vyžaduje, aby boli rozhodnutia prijaté v dvoch alebo vo viacerých členských štátoch, relevantné príslušné vnútroštátne orgány urobia všetky potrebné kroky pre efektívnu a účinnú vzájomnú spoluprácu a komunikáciu vrátane krokov uvedených v článku 10 ods. 6 Členské štáty sa usilujú o zabezpečenie spoločných postupov, najmä pokiaľ ide o posúdenie vplyvu na životné prostredie.

6.   Relevantné príslušné vnútroštátne orgány členských štátov zapojených do projektu na zozname Únie patriaceho do jedného z prioritných koridorov pre sústavy na mori uvedených v oddiele 2 prílohy I spoločne určia medzi sebou jedinečné kontaktné miesto pre realizátorov projektov pre každý projekt, ktoré bude zodpovedné za uľahčenie výmeny informácií medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi o postupe vydávania povolení pre projekt s cieľom uľahčiť uvedený postup, ako aj vydávanie rozhodnutí relevantnými príslušnými vnútroštátnymi orgánmi. Jedinečné kontaktné miesta môžu slúžiť ako archív, v ktorom sa zhromažďujú existujúce dokumenty týkajúce sa projektov.

Článok 9

Transparentnosť a účasť verejnosti

1.   Do 24. októbra 2023 členský štát alebo príslušný vnútroštátny orgán, prípadne v spolupráci s ostatnými dotknutými orgánmi, uverejní aktualizovanú príručku postupov pre vydávanie povolení vzťahujúcu sa na projekty na zozname Únie, ktorá obsahuje aspoň informácie uvedené v bode 1 prílohy VI. Príručka nie je právne záväzná, odvoláva sa však na príslušné právne ustanovenia alebo ich cituje. Príslušné vnútroštátne orgány v relevantných prípadoch spolupracujú a nachádzajú synergie s orgánmi susedných krajín v záujme výmeny osvedčených postupov a uľahčenia postupu pre vydávanie povolení, najmä pre vývoj manuálu postupov.

2.   Bez toho, aby boli dotknuté právne predpisy v oblasti životného prostredia a akékoľvek požiadavky na základe Aarhuského dohovoru a Dohovoru z Espoo a príslušné právo Únie, všetky strany zapojené do postupu vydávania povolení dodržujú zásady účasti verejnosti stanovené v bode 3 prílohy VI.

3.   V orientačnej lehote troch mesiacov od začatia postupu vydávania povolení podľa článku 10 ods. 3 realizátor projektu vypracuje a príslušnému vnútroštátnemu orgánu predloží koncepciu účasti verejnosti v nadväznosti na postup upravený v príručke uvedenej v odseku 1 tohto článku a v súlade s usmerneniami uvedenými v prílohe VI. Príslušný vnútroštátny orgán buď požiada o úpravy alebo schváli koncepciu účasti verejnosti do troch mesiacov od prijatia koncepcie, pričom zváži každú formu účasti verejnosti a konzultácií s verejnosťou, ktoré sa uskutočnia pred začatím postupu vydávania povolenia, v takom rozsahu, v akom táto účasť verejnosti a konzultácie spĺňajú požiadavky tohto článku.

Ak má realizátor projektu v úmysle vykonať podstatné zmeny v schválenej koncepcii verejnej účasti, informuje o tom príslušný vnútroštátny orgán. V takom prípade môže príslušný vnútroštátny orgán požadovať úpravy.

4.   Ak sa tak na základe vnútroštátneho práva ešte nevyžaduje na rovnakej alebo vyššej úrovni, realizátor projektu alebo príslušný vnútroštátny orgán, ak je to stanovené vnútroštátnym právom, uskutoční najmenej jednu verejnú konzultáciu predtým, ako realizátor projektu predloží konečnú a úplnú žiadosť príslušnému vnútroštátnemu orgánu podľa článku 10 ods. 7 Uvedenou verejnou konzultáciou nie je dotknutá žiadna verejná konzultácia, ktorá sa má uskutočniť po predložení žiadosti o povolenie podľa článku 6 ods. 2 smernice 2011/92/EÚ. V rámci verejnej konzultácie sa zabezpečuje informovanosť zainteresovaných strán uvedených v bode 3 písm. a) prílohy VI o danom projekte v počiatočnom štádiu a pomôže sa určiť najvhodnejšia poloha, trasa alebo technológia, a to aj, ak je to relevantné, vzhľadom na vhodné aspekty adaptácie na zmenu klímy v súvislosti s projektom, všetky dôsledky relevantné podľa práva Únie a vnútroštátneho práva, a príslušné otázky, ktoré bude potrebné v rámci žiadosti riešiť. Verejná konzultácia musí spĺňať minimálne požiadavky stanovené v bode 5 prílohy VI. Bez toho, aby boli dotknuté procesné pravidlá a pravidlá transparentnosti členských štátov, realizátor projektu uverejní na webovom sídle uvedenom v odseku 7 tohto článku správu, v ktorej vysvetlí, ako sa zohľadnili názory vyjadrené vo verejných konzultáciách, a to tak, že preukáže zmeny vykonané v súvislosti s polohou, trasou a návrhom projektu alebo uvedie dôvody, prečo sa tieto názory nezohľadnili.

Realizátor projektu pred predložením žiadosti vypracuje správu, v ktorej zhrnie výsledky činností týkajúcich sa účasti verejnosti vrátane činností, ktoré sa uskutočnili pred začatím postupu vydania povolenia.

Realizátor projektu predloží príslušnému vnútroštátnemu orgánu správy uvedené v prvom a druhom pododseku spolu so žiadosťou. V komplexnom rozhodnutí sa náležite prihliadne na výsledky týchto správ.

5.   V prípade cezhraničných projektov s účasťou dvoch alebo viacerých členských štátov sa verejné konzultácie vykonané podľa odseku 4 uskutočnia v každom dotknutom členskom štáte najneskôr do dvoch mesiacov odo dňa začatia prvej verejnej konzultácie.

6.   Pri projektoch, ktoré pravdepodobne budú mať značný cezhraničný vplyv v jednom alebo vo viacerých susedných členských štátoch, na ktoré sa vzťahuje článok 7 smernice 2011/92/EÚ a Dohovor z Espoo, sa príslušným vnútroštátnym orgánom dotknutých susedných členských štátov sprístupnia relevantné informácie. Príslušné vnútroštátne orgány dotknutých susedných členských štátov uvedú, prípadne v rámci oznamovacieho postupu, či sa oni, alebo niektorý iný dotknutý orgán chcú zúčastniť na príslušných postupoch verejných konzultácií.

7.   Realizátor projektu zriadi a pravidelne aktualizuje osobitné projektové webové sídlo s relevantnými informáciami o projekte spoločného záujmu, ktoré je prepojené na webové sídlo Komisie a platformu transparentnosti uvedenú v článku 23 a ktoré spĺňa požiadavky uvedené v bode 6 prílohy VI. Dôvernosť citlivých obchodných informácií musí byť zachovaná.

Realizátori projektov uverejnia relevantné informácie aj prostredníctvom iných vhodných informačných prostriedkov otvorených verejnosti.

Článok 10

Dĺžka trvania a vykonávanie postupu vydávania povolení

1.   Postup vydávania povolení sa skladá z dvoch konaní:

| a) | konanie pred podaním žiadosti, ktoré sa vzťahuje na obdobie medzi začiatkom postupu vydávania povolení a doručením predložených dokumentov žiadosti príslušnému vnútroštátnemu orgánu, sa uskutoční v orientačnej lehote 24 mesiacov, a |
| --- | --- |

a)

konanie pred podaním žiadosti, ktoré sa vzťahuje na obdobie medzi začiatkom postupu vydávania povolení a doručením predložených dokumentov žiadosti príslušnému vnútroštátnemu orgánu, sa uskutoční v orientačnej lehote 24 mesiacov, a

| b) | zákonné povoľovacie konanie, ktoré sa vzťahuje na obdobie od dátumu prevzatia predloženej žiadosti do prijatia komplexného rozhodnutia, ktoré neprekročí 18 mesiacov. |
| --- | --- |

b)

zákonné povoľovacie konanie, ktoré sa vzťahuje na obdobie od dátumu prevzatia predloženej žiadosti do prijatia komplexného rozhodnutia, ktoré neprekročí 18 mesiacov.

Pokiaľ ide o písmeno b) prvého pododseku, členské štáty môžu v prípade potreby stanoviť zákonné povoľovacie konanie, ktoré je kratšie ako 18 mesiacov.

2.   Príslušný vnútroštátny orgán zabezpečí, aby celková dĺžka trvania oboch konaní uvedených v odseku 1 neprekročila 42 mesiacov.

Ak sa však príslušný vnútroštátny orgán domnieva, že jedno alebo obe tieto konania nebudú dokončené v lehotách stanovených v odseku 1, môže pred ich uplynutím od prípadu k prípadu rozhodnúť o predĺžení jednej alebo oboch týchto lehôt. Príslušný vnútroštátny orgán nesmie, s výnimkou mimoriadnych okolností, predĺžiť kombinované trvanie týchto dvoch konaní spolu o viac ako deväť mesiacov.

Ak príslušný vnútroštátny orgán predĺži lehoty, informuje dotknutú skupinu a predloží jej opatrenia, ktoré sa prijali alebo sa majú prijať na ukončenie postupu vydávania povolení, s čo najmenším oneskorením. Skupina môže požiadať, aby príslušný vnútroštátny orgán pravidelne podával správu o pokroku dosiahnutom v tomto ohľade a dôvody prípadných oneskorení.

3.   Na účely stanovenia začatia postupu vydávania povolení realizátori projektov oznámia projekt príslušnému vnútroštátnemu orgánu každého dotknutého členského štátu v písomnej podobe spolu s dostatočne podrobným opisom projektu.

Príslušný vnútroštátny orgán do troch mesiacov od doručenia oznámenia uzná oznámenie v písomnej podobe alebo, ak projekt nepovažuje za dostatočne pripravený na začatie postupu vydávania povolení, písomne ho zamietne, a to aj v mene ostatných dotknutých orgánov. V prípade zamietnutia príslušný vnútroštátny orgán uvedie dôvody svojho rozhodnutia, a to aj v mene ostatných dotknutých orgánov. Dátum podpisu uznania oznámenia príslušným vnútroštátnym orgánom predstavuje dátum začatia postupu vydávania povolení. Ak sú dotknuté dva alebo viaceré členské štáty, dátum prijatia posledného oznámenia príslušným dotknutým vnútroštátnym orgánom predstavuje dátum začatia postupu vydávania povolení.

Príslušné vnútroštátne orgány zabezpečia urýchlený postup vydávania povolení v súlade s touto kapitolou pre každú kategóriu projektov spoločného záujmu. Na tento účel príslušné vnútroštátne orgány prispôsobia svoje požiadavky na začatie postupu vydávania povolení a na prijatie predloženej žiadosti, aby boli vhodné na projekty, ktoré si z dôvodu svojej povahy, rozsahu alebo neexistencie požiadavky na posúdenie vplyvu na životné prostredie podľa vnútroštátneho práva môžu vyžadovať menej povolení a schválení na dosiahnutie fázy pripravenosti na stavbu. Členské štáty môžu rozhodnúť, že konanie pred podaním žiadosti uvedené v odsekoch 1 a 6 tohto článku sa v prípade projektov uvedených v tomto pododseku nevyžaduje.

4.   Príslušné vnútroštátne orgány zohľadnia v postupe vydávania povolení všetky platné štúdie a povolenia alebo oprávnenia vydané pre daný projekt na zozname Únie pred tým, ako projekt vstúpil do postupu vydávania povolení v súlade s týmto článkom, a nevyžadujú si duplicitné štúdie a povolenia alebo oprávnenia.

5.   V členských štátoch, v ktorých určenie trasy alebo polohy vykonané výhradne na osobitný účel plánovaného projektu vrátane plánovania osobitných koridorov pre infraštruktúry sústav/sietí nemôže byť zahrnuté do postupu, ktorý vedie ku komplexnému rozhodnutiu, sa príslušné rozhodnutie prijme v osobitnej lehote šiestich mesiacov, ktorá začína plynúť od dátumu predloženia konečnej a úplnej dokumentácie žiadosti realizátorom.

Za okolností opísaných v prvom pododseku tohto odseku sa predĺženie uvedené v odseku 2 druhom pododseku skráti na šesť mesiacov, s výnimkou mimoriadnych okolností, vrátane postupu uvedeného v tomto odseku.

6.   Konanie pred podaním žiadosti zahŕňa tieto kroky:

| a) | hneď ako je to možné a najneskôr do 6 mesiacov od oznámenia podľa prvého pododseku odseku 3 príslušný vnútroštátny orgán na základe kontrolného zoznamu uvedeného v bode 1 písm. e) prílohy VI a v úzkej spolupráci s inými dotknutými orgánmi a prípadne na základe návrhu realizátora projektu určí rozsah správ a dokumentácie a úroveň podrobnosti informácií, ktoré má predložiť realizátor projektu ako súčasť žiadosti o komplexné rozhodnutie; |
| --- | --- |

a)

hneď ako je to možné a najneskôr do 6 mesiacov od oznámenia podľa prvého pododseku odseku 3 príslušný vnútroštátny orgán na základe kontrolného zoznamu uvedeného v bode 1 písm. e) prílohy VI a v úzkej spolupráci s inými dotknutými orgánmi a prípadne na základe návrhu realizátora projektu určí rozsah správ a dokumentácie a úroveň podrobnosti informácií, ktoré má predložiť realizátor projektu ako súčasť žiadosti o komplexné rozhodnutie;

| b) | príslušný vnútroštátny orgán v úzkej spolupráci s realizátorom projektu a inými dotknutými orgánmi a s prihliadnutím na výsledky činností vykonávaných podľa písmena a) tohto odseku vypracuje podrobný harmonogram postupu vydávania povolení v súlade s usmerneniami stanovenými v bode 2 prílohy VI; |
| --- | --- |

b)

príslušný vnútroštátny orgán v úzkej spolupráci s realizátorom projektu a inými dotknutými orgánmi a s prihliadnutím na výsledky činností vykonávaných podľa písmena a) tohto odseku vypracuje podrobný harmonogram postupu vydávania povolení v súlade s usmerneniami stanovenými v bode 2 prílohy VI;

| c) | po prijatí návrhu žiadosti príslušný vnútroštátny orgán v prípade potreby vo vlastnom mene alebo v mene iných dotknutých orgánov požiada realizátora projektu, aby predložil chýbajúce informácie týkajúce sa požadovaných prvkov uvedených v písmene a). |
| --- | --- |

c)

po prijatí návrhu žiadosti príslušný vnútroštátny orgán v prípade potreby vo vlastnom mene alebo v mene iných dotknutých orgánov požiada realizátora projektu, aby predložil chýbajúce informácie týkajúce sa požadovaných prvkov uvedených v písmene a).

Konanie pred podaním žiadosti zahŕňa podľa potreby vypracovanie všetkých environmentálnych správ realizátormi projektov vrátane dokumentácie o adaptácii na zmenu klímy.

Príslušný orgán do troch mesiacov od predloženia chýbajúcich informácií uvedených v písm. c) prvého pododseku prijme na posúdenie žiadosť v písomnej forme alebo na digitálnych platformách, pričom začne zákonné povoľovacie konanie uvedené v odseku 1 písm. b). O dodatočné informácie možno požiadať, ale len ak je to odôvodnené novými okolnosťami.

7.   Realizátor projektu zabezpečí, aby žiadosť bola úplná a vyhovujúca, a vyžiada si k nej stanovisko príslušného vnútroštátneho orgánu čo najskôr počas postupu vydávania povolení. Realizátor projektu v plnej miere spolupracuje s príslušným vnútroštátnym orgánom s cieľom splniť lehoty stanovené v tomto nariadení.

8.   Členské štáty sa usilujú zabezpečiť, aby žiadne zmeny vnútroštátneho práva neviedli k predĺženiu akéhokoľvek postupu vydávania povolení, ktorý sa začal pred nadobudnutím účinnosti týchto zmien. S cieľom zachovať urýchlený postup vydávania povolení pre projekty na zozname Únie príslušné vnútroštátne orgány primerane upravia harmonogram stanovený v súlade s týmto odsekom 6 písm. b) tohto článku, aby sa v čo najväčšej možnej miere zabezpečilo, že sa neprekročia lehoty postupu vydávania povolení stanovené v tomto článku.

9.   Lehotami stanovenými v tomto článku nie sú dotknuté povinnosti vyplývajúce z práva Únie a medzinárodného práva a nie sú nimi dotknuté ani správne odvolacie konania a opravné prostriedky pred súdom alebo tribunálom.

Lehotami stanovenými v tomto článku pre ktorýkoľvek z postupov vydávania povolení nie sú dotknuté žiadne kratšie lehoty stanovené členskými štátmi.

KAPITOLA IV

Medziodvetvové plánovanie infraštruktúry

Článok 11

Analýza nákladov a prínosov na úrovni energetického systému

1.   ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn vypracujú konzistentný návrh odvetvových metodík vrátane energetickej siete a trhového modelu uvedených v odseku 10 tohto článku na účely harmonizovanej analýzy nákladov a prínosov v celom energetickom systéme na úrovni Únie pri projektoch na zozname Únie patriacich do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v bode 1 písm. a), b), d) a f) a bode 3 prílohy II.

Metodiky uvedené v prvom pododseku tohto odseku sa vypracujú v súlade so zásadami stanovenými v prílohe V, vychádzajú zo spoločných predpokladov umožňujúcich porovnávanie projektov a sú v súlade s cieľmi Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľom klimatickej neutrality do roku 2050, ako aj s pravidlami a ukazovateľmi vymedzenými v prílohe IV.

Metodiky uvedené v prvom pododseku tohto odseku sa použijú na vypracovanie každého nasledujúceho desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu vyvinutého ENTSO pre elektrinu podľa článku 30 nariadenia (EÚ) 2019/943 alebo ENTSO pre plyn podľa článku 8 nariadenia (ES) č. 715/2009.

Do 24. apríla 2023 ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn po zhromaždení údajov od príslušných zainteresovaných strán počas konzultačného postupu uvedeného v odseku 2 uverejnia a predložia členským štátom, Komisii a agentúre svoje príslušné konzistentné návrhy odvetvových metodík.

2.   Pred predložením svojich príslušných návrhov metodík členským štátom, Komisii a agentúre v súlade s odsekom 1, ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn uverejnia predbežný návrh metodík a uskutočnia rozsiahly konzultačný postup a požiadajú o odporúčania členské štáty a prinajmenšom organizácie zastupujúce všetky príslušné zainteresované strany vrátane subjektu prevádzkovateľov distribučných sústav/sietí v Únii zriadeného podľa článku 52 nariadenia (EÚ) 2019/943 (ďalej len „subjekt PDS EÚ“), združení zapojených do trhov s elektrinou, plynom a vodíkom, zainteresovaných strán v oblasti vykurovania a chladenia, zachytávania a ukladania oxidu uhličitého a zachytávania a využívania oxidu uhličitého, nezávislých agregátorov, regulátorov odberu, organizácií zapojených do riešení energetickej efektívnosti, združení spotrebiteľov energie, zástupcov občianskej spoločnosti a, ak sa to považuje za vhodné, národné regulačné orgány a iné vnútroštátne orgány.

Do troch mesiacov od uverejnenia predbežného návrhu metodík podľa prvého pododseku môže každá zainteresovaná strana uvedená v danom pododseku predložiť odporúčanie.

Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy zriadená podľa článku 10a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 (31) môže z vlastnej iniciatívy predložiť k návrhu metodík stanovisko.

V prípade potreby členské štáty a zainteresované strany uvedené v prvom pododseku predložia a zverejnia svoje odporúčania a Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy predloží a zverejní svoje stanovisko agentúre a prípadne ENTSO pre elektrinu alebo ENTSO pre plyn.

Konzultačný postup musí byť otvorený, včasný a transparentný. ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn pripravia a zverejnia správu o konzultačnom postupe.

ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn uvedenú dôvody, ak nezohľadnili alebo len čiastočne zohľadnili odporúčania členských štátov alebo zainteresovaných strán, ako aj vnútroštátnych orgánov, alebo stanovisko Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy.

3.   Agentúra do troch mesiacov od doručenia návrhu metodík spolu s údajmi získanými v rámci konzultačného postupu a so správou o konzultácii, poskytne svoje stanovisko ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn. Agentúra oznámi svoje stanovisko ENTSO pre elektrinu, ENTSO pre plyn, členským štátom a Komisii a zverejní ho na webovom sídle agentúry.

4.   Členské štáty môžu do troch mesiacov od doručenia návrhu metodík zaslať svoje stanoviská ENTSO pre elektrinu, ENTSO pre plyn a Komisii. S cieľom uľahčiť konzultácie môže Komisia organizovať osobitné zasadnutia skupín, na ktorých sa prediskutujú návrhy metodík.

5.   Do troch mesiacov od doručenia stanovísk agentúry a členských štátov podľa odsekov 3 a 4 ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn zmenia svoje príslušné metodiky, aby sa v plnej miere zohľadnili stanoviská agentúry a členských štátov, a predložia ich spolu so stanoviskom agentúry Komisii na schválenie. Komisia vydá svoje rozhodnutie do troch mesiacov od predloženia svojich príslušných metodík zo strany ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn.

6.   ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn do dvoch týždňov od schválenia Komisiou v súlade s odsekom 5 zverejnia svoje príslušné metodiky na svojich webových sídlach. Príslušné vstupné údaje a iné relevantné údaje o sieti, tokoch zaťaženia a trhu zverejnia v dostatočne presnej forme s výhradou obmedzení podľa vnútroštátneho práva a príslušných dohôd o zachovaní dôvernosti. Komisia a agentúra zabezpečia dôverné zaobchádzanie s údajmi, ktoré získali alebo ktoré získala akákoľvek iná strana, ktorá v ich mene vykonáva analytické práce na základe týchto údajov.

7.   Metodiky sa pravidelne aktualizujú a zdokonaľujú na základe postupu opísaného v odsekoch 1 až 6. Predovšetkým sa menia po predložení modelu energetickej siete a trhu s energiou uvedeného v odseku 10. Agentúra môže z vlastnej iniciatívy alebo na základe riadne odôvodnených žiadostí národných regulačných orgánov alebo zainteresovaných strán a po oficiálnych konzultáciách s organizáciami zastupujúcimi všetky príslušné zainteresované strany uvedené v odseku 2 prvom pododseku a Komisiu o také aktualizácie a zdokonalenia požiadať, pričom uvedie dôvody a harmonogram. Agentúra zverejní žiadosti národných regulačných orgánov alebo zainteresovaných strán a všetky príslušné dokumenty, ktoré nie sú citlivé z obchodného hľadiska, ktoré viedli k žiadosti agentúry o aktualizáciu alebo zdokonalenie.

8.   V prípade projektov patriacich do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v bode 1 písm. c) a e) a v bodoch 2, 4 a 5 prílohy II Komisia zabezpečí vypracovanie metodík harmonizovanej analýzy v celom energetickom systéme na úrovni Únie. Uvedené metodiky musia byť z hľadiska prínosov a nákladov zlučiteľné s metodikami, ktoré vypracovali ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn. Agentúra s podporou národných regulačných orgánov presadzuje súlad uvedených metodík s metodikami, ktoré vypracovali ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn. Metodiky sa vypracujú transparentným spôsobom vrátane rozsiahlych konzultácií s členskými štátmi a všetkými príslušnými zainteresovanými stranami.

9.   Agentúra každé tri roky stanoví a zverejní súbor ukazovateľov a zodpovedajúce referenčné hodnoty na porovnanie jednotkových investičných nákladov za porovnateľné projekty v kategóriách energetickej infraštruktúry zahrnutých v prílohe II. Realizátori projektov poskytnú požadované údaje národným regulačným orgánom a agentúre.

Agentúra zverejní prvé ukazovatele pre kategórie infraštruktúry stanovené v bodoch 1, 2 a 3 prílohy II do 24. apríla 2023 v rozsahu, v akom sú tieto údaje k dispozícii na výpočet spoľahlivých ukazovateľov a referenčných hodnôt. Uvedené referenčné hodnoty môžu ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn použiť na analýzy nákladov a prínosov vykonané na účely nasledujúcich desaťročných plánov rozvoja siete pre celú Úniu.

Agentúra uverejní prvé ukazovatele pre kategórie energetickej infraštruktúry stanovené v bodoch 4 a 5 prílohy II do 24. apríla 2025.

10.   Do 24. júna 2025 v nadväznosti na rozsiahly postup konzultácií so zainteresovanými stranami uvedenými v odseku 2 prvom pododseku ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn spoločne predložia Komisii a agentúre konzistentný a postupne integrovaný model, ktorý zabezpečí konzistentnosť medzi odvetvovými metodikami založenými na spoločných predpokladoch vrátane infraštruktúry na prenos elektriny, prepravu plynu a vodíka, ako aj zásobníkov, skvapalneného zemného plynu a elektrolyzérov, ktorý zahŕňa prioritné koridory a oblasti energetickej infraštruktúry stanovené v prílohe I a je vypracovaný v súlade so zásadami stanovenými v prílohe V.

11.   Model uvedený v odseku 10 zahŕňa prinajmenšom relevantné prepojenia jednotlivých odvetví vo všetkých fázach plánovania infraštruktúry, konkrétne scenáre, technológie a priestorové rozlíšenie, určenie infraštruktúrnych nedostatkov, najmä pokiaľ ide o cezhraničné kapacity, a posudzovanie projektov.

12.   Po tom, ako Komisia v súlade s postupom stanoveným v odsekoch 1 až 5 schváli model uvedený v odseku 10, sa tento model začlení do metodík uvedených v odseku 1, ktoré sa zodpovedajúcim spôsobom zmenia.

13.   Najmenej každých päť rokov, počnúc jeho schválením v súlade s odsekom 10, a v prípade potreby aj častejšie, sa model a konzistentné odvetvové metodiky nákladov a prínosov aktualizujú v súlade s postupom uvedeným v odseku 7.

Článok 12

Scenáre pre desaťročné plány rozvoja siete

1.   Do 24. januára 2023 agentúra po uskutočnení rozsiahleho konzultačného postupu za účasti Komisie, členských štátov, ENTSO pre elektrinu, ENTSO pre plyn, subjektu PDS EÚ a prinajmenšom organizácií zastupujúcich združenia zapojené do trhov s elektrinou, plynom a vodíkom, zainteresované strany v oblasti vykurovania a chladenia, zachytávania a ukladania oxidu uhličitého a zachytávania a využívania oxidu uhličitého, nezávislých agregátorov, regulátorov odberu, organizácií zapojených do riešení energetickej efektívnosti, združení spotrebiteľov energie a zástupcov občianskej spoločnosti zverejní rámcové usmernenia pre spoločné scenáre, ktoré majú vypracovať ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn. Uvedené usmernenia sa podľa potreby pravidelne aktualizujú.

V usmerneniach sa stanovia kritériá transparentného, nediskriminačného a dôkladného vypracovania scenárov s prihliadnutím na najlepšie postupy v oblasti posudzovania infraštruktúr a plánovania rozvoja siete. Cieľom usmernení je aj zabezpečiť, aby základné scenáre ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn boli plne v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti a s cieľmi Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľom klimatickej neutrality do roku 2050, pričom sa v nich zohľadnia najnovšie dostupné scenáre Komisie, ako aj prípadne národné energetické a klimatické plány.

Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy môže z vlastnej iniciatívy poskytnúť informácie o tom, ako zabezpečiť súlad scenárov s cieľmi Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľom klimatickej neutrality do roku 2050. Agentúra náležite zohľadní tieto informácie v rámcových usmerneniach uvedených v prvom pododseku.

Agentúra uvedie dôvody, ak nezohľadní alebo len čiastočne zohľadní odporúčania členských štátov, zainteresovaných strán a Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy.

2.   Pri vypracúvaní spoločných scenárov, ktoré sa majú použiť pre desaťročné plány rozvoja siete pre celú Úniu, sa ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn riadia rámcovými usmerneniami agentúry.

Spoločné scenáre zahŕňajú aj dlhodobú perspektívu do roku 2050 a prípadne priebežné kroky.

3.   ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn vyzvú organizácie zastupujúce všetky príslušné zainteresované strany vrátane subjektu PDS EÚ, združení zapojených do trhov s elektrinou, plynom a vodíkom, zainteresovaných strán v oblasti vykurovania a chladenia, zachytávania a ukladania oxidu uhličitého a zachytávania a využívania oxidu uhličitého, nezávislých agregátorov, regulátorov odberu, organizácií zapojených do riešení energetickej efektívnosti, združení spotrebiteľov energie, zástupcov občianskej spoločnosti, aby sa zúčastnili na procese vypracúvania scenárov, najmä pokiaľ ide o kľúčové prvky, ako sú predpoklady a spôsob, akým sú zohľadnené v údajoch scenárov.

4.   ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn zverejnia a predložia návrh správy o spoločných scenároch agentúre, členským štátom a Komisii, aby k nim zaujali stanovisko.

Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy môže z vlastnej iniciatívy poskytnúť stanovisko k správe o spoločných scenároch.

5.   Agentúra do troch mesiacov od doručenia návrhu správy o spoločných scenároch spolu s informáciami získanými v rámci konzultačného postupu a so správou o tom, ako boli zohľadnené, poskytne ENTSO pre elektrinu, ENTSO pre plyn, členským štátom a Komisii svoje stanovisko k súladu scenárov s rámcovými usmerneniami uvedenými v odseku 1 prvom pododseku vrátane odporúčaných zmien.

V rovnakej lehote môže Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy z vlastnej iniciatívy poskytnúť stanovisko k súladu scenárov s cieľmi Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľom klimatickej neutrality do roku 2050.

6.   Do troch mesiacov od doručenia stanoviska uvedeného v odseku 5 Komisia, s prihliadnutím na stanoviská agentúry a členských štátov, schváli návrh správy o spoločných scenároch alebo požiada ENTSO pre elektrinu alebo ENTSO pre plyn, aby ju zmenili.

ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn uvedú dôvody vysvetľujúce, ako sa vyriešila akákoľvek žiadosť Komisie o zmeny.

V prípade, že Komisia neschváli správu o spoločných scenároch, poskytne ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn odôvodnené stanovisko.

7.   ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn do dvoch týždňov od schválenia správy o spoločných scenároch v súlade s odsekom 6 ju zverejnia na svojich webových sídlach. Príslušné vstupné a výstupné údaje takisto zverejnia v dostatočne zrozumiteľnej a presnej forme, na účely reprodukcie výsledkov tretími stranami, pričom náležite zohľadnia vnútroštátne právo a príslušné dohody o zachovaní dôvernosti a citlivé informácie.

Článok 13

Určenie nedostatkov v infraštruktúre

1.   ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn do šiestich mesiacov od schválenia správy o spoločných scenároch podľa článku 12 ods. 6 a potom každé dva roky zverejnia správy o nedostatkoch v infraštruktúre vypracovaný v rámci desaťročných plánov rozvoja siete pre celú Úniu.

ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn pri posudzovaní nedostatkov v infraštruktúre založia svoju analýzu na scenároch stanovených podľa článku 12, zavedú zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti a prednostne zvážia všetky relevantné alternatívy novej infraštruktúry. Pri posudzovaní riešení, ktorých súčasťou je nová infraštruktúra, sa v rámci posudzovania nedostatkov v infraštruktúre zohľadnia všetky príslušné náklady vrátane posilnenia sietí/sústav.

Posúdenie nedostatkov v infraštruktúre sa zameriava najmä na tie nedostatky v infraštruktúre, ktoré môžu ovplyvniť plnenie cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľa dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050.

ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn pred zverejnením svojich príslušných správ uskutočnia rozsiahly konzultačný postup, do ktorého sa zapoja všetky príslušné zainteresované strany vrátane subjektu PDS EÚ, združení zapojených do trhov s elektrinou, plynom a vodíkom, zainteresovaných strán v oblasti vykurovania a chladenia, zachytávania a uskladňovania oxidu uhličitého a zachytávania a využívania oxidu uhličitého, nezávislých agregátorov, regulátorov odberu, organizácií zapojených do riešení energetickej efektívnosti a združení spotrebiteľov energie, zástupcov občianskej spoločnosti, agentúry a všetkých zástupcov členských štátov, ktoré sú súčasťou príslušných prioritných koridorov uvedených v prílohe I.

2.   ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn predložia návrhy svojich správ o nedostatkoch v infraštruktúre agentúre, Komisii a členským štátom, aby k nim zaujali stanovisko.

3.   Agentúra do troch mesiacov od doručenia správy o nedostatkoch v infraštruktúre spolu s informáciami získanými v rámci konzultačného postupu a so správou o tom, ako boli zohľadnené, poskytne svoje stanovisko ENTSO pre elektrinu alebo ENTSO pre plyn, Komisii a členským štátom a sprístupní ho verejnosti.

4.   Do troch mesiacov od doručenia stanoviska agentúry uvedeného v odseku 3 Komisia s prihliadnutím na stanovisko agentúry a s využitím informácií, ktoré poskytli členské štáty, vypracuje a predloží ENTSO pre elektrinu alebo ENTSO pre plyn svoje stanovisko.

5.   ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn upravia svoje správy o nedostatkoch v infraštruktúre s náležitým prihliadnutím na stanovisko agentúry a v súlade so stanoviskami Komisie a členských štátov a sprístupnia tieto správy verejnosti.

KAPITOLA V

Sústavy na mori pre integráciu energie z obnoviteľných zdrojov

Článok 14

Plánovanie sústav na mori

1.   Do 24. januára 2023 sa členské štáty s podporou Komisie v rámci svojich osobitných prioritných koridorov pre sústavy na mori uvedených v oddiele 2 prílohy I a s prihliadnutím na osobitosti a vývoj v každom regióne uzatvoria nezáväznú dohodu o spolupráci, pokiaľ ide o ciele týkajúce sa výroby energie z obnoviteľných zdrojov na mori, ktorá sa má nasadiť v každej morskej oblasti do roku 2050, s priebežnými krokmi v rokoch 2030 a 2040, v súlade s ich národnými energetickými a klimatickými plánmi a potenciál každej morskej oblasti z hľadiska energie z obnoviteľných zdrojov na mori.

Uvedená nezáväzná dohoda sa vypracuje písomne za každú morskú oblasť spojenú s územím členských štátov, a nie je ňou dotknuté právo členských štátov rozvíjať projekty vo svojich pobrežných vodách a vo výhradnej hospodárskej zóne. Komisia poskytne usmernenia pre prácu v skupinách.

2.   Do 24. januára 2024 a potom ako súčasť každého desaťročného plánu rozvoja siete ENTSO pre elektrinu za účasti príslušných PPS, národných regulačných orgánov, členských štátov a Komisie a v súlade s nezáväznou dohodou uvedenou v odseku 1 tohto článku vypracuje a zverejní samostatnú správu, ktorá je súčasťou desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu, strategických plánov na vysokej úrovni týkajúcich sa rozvoja integrovanej siete za každú morskú oblasť, v súlade s prioritnými koridormi pre sústavy na mori uvedenými v prílohe I, pričom zohľadní ochranu životného prostredia a iné spôsoby využívania mora.

ENTSO pre elektrinu pri vypracúvaní strategických plánov na vysokej úrovni týkajúcich sa rozvoja integrovanej siete na mori v rámci harmonogramu stanoveného v odseku 1 zváži nezáväzné dohody uvedené v odseku 1 na vypracovanie scenárov desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu.

Strategické plány na vysokej úrovni týkajúce sa rozvoja integrovanej siete na mori poskytujú výhľad na vysokej úrovni, pokiaľ ide o potenciál výrobných kapacít na mori a z toho vyplývajúce potreby týkajúce sa sústavy na mori vrátane potenciálnych potrieb v oblasti spojovacích vedení, hybridných projektov, radiálnych prepojení, posilnenia a vodíkovej infraštruktúry.

3.   Strategické plány na vysokej úrovni týkajúce sa rozvoja integrovanej siete na mori musia byť v súlade s regionálnymi investičnými plánmi uverejnenými podľa článku 34 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2019/943 a musia byť začlenené do desaťročných plánov rozvoja siete pre celú Úniu s cieľom zabezpečiť súdržný rozvoj plánovania sústav na pevnine a na mori a potrebné posilnenie.

4.   Do 24. decembra 2024 a potom každé dva roky členské štáty aktualizujú svoje nezáväzné dohody uvedené v odseku 1 tohto článku, a to aj so zreteľom na výsledky uplatňovania zdieľania nákladov a prínosov a rozdelenia nákladov na prioritné koridory pre sústavy na mori, akonáhle sú uvedené výsledky k dispozícii.

5.   Po každej aktualizácii nezáväzných dohôd v súlade s odsekom 4 ENTSO pre elektrinu aktualizuje pre každú morskú oblasť strategický plán na vysokej úrovni týkajúci sa rozvoja integrovanej siete na mori v rámci nasledujúceho desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu podľa odseku 2.

Článok 15

Rozdelenie cezhraničných nákladov na sústavy na mori pre energiu z obnoviteľných zdrojov

1.   Do 24. júna 2024 Komisia za účasti členských štátov, príslušných PPS, agentúry a národných regulačných orgánov vypracuje usmernenia pre osobitnú analýzu nákladov a prínosov a rozdelenia nákladov pri zavádzaní plánov rozvoja integrovanej siete na mori pre morské oblasti uvedených v článku 14 ods. 2, v súlade s nezáväznými dohodami uvedenými v článku 14 ods. 1 Tieto usmernenia musia byť v súlade s článkom 16 ods. 1 Komisia v prípade potreby aktualizuje svoje usmernenia s prihliadnutím na výsledky ich vykonávania.

2.   Do 24. júna 2025 ENTSO pre elektrinu za účasti príslušných PPS, agentúry, národných regulačných orgánov a Komisie predloží výsledky uplatňovania nákladov a prínosov a rozdelenia nákladov na prioritné koridory pre sústavy na mori.

KAPITOLA VI

Regulačný rámec

Článok 16

Umožnenie investícií s cezhraničným vplyvom

1.   Efektívne vynaložené investičné náklady (okrem nákladov na údržbu) týkajúce sa projektu spoločného záujmu, ktorý patrí do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v bode 1 písm. a), b), c), d) a f) prílohy II a projektov spoločného záujmu, ktoré patria do kategórie energetickej infraštruktúry uvedene v bode 3 prílohy II, ak patria do právomoci národných regulačných orgánov v každom dotknutom členskom štáte, znášajú príslušní PPS alebo realizátori projektov prenosovej/prepravnej infraštruktúry členských štátov, pre ktoré má projekt čistý pozitívny vplyv, a pokiaľ ich nekryjú poplatky za preťaženie alebo iné poplatky, zaplatia ich užívatelia siete v poplatkoch za prístup do siete v uvedených členských štátoch.

2.   Ustanovenia tohto článku sa uplatňujú na projekt spoločného záujmu patriaci do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v bode 1 písm. a), b), c), d), f) a bode 3 prílohy II, ak aspoň jeden realizátor projektu požiada príslušné vnútroštátne orgány, aby sa uplatňovali na náklady na projekt.

Na projekty patriace do kategórie energetickej infraštruktúry uvedenej v bode 1 písm. e) a bode 2 prílohy II sa môžu vzťahovať ustanovenia tohto článku, ak aspoň jeden realizátor projektu požiada príslušné vnútroštátne orgány o jeho uplatňovanie.

Ak má projekt niekoľko realizátorov projektu, príslušné národné regulačné orgány bezodkladne požiadajú všetkých realizátorov projektu, aby spoločne predložili investičnú žiadosť v súlade s odsekom 4.

3.   V prípade projektu spoločného záujmu, na ktorý sa uplatňuje odsek 1, realizátori projektu pravidelne informujú všetky príslušné národné regulačné orgány o pokroku v uvedenom projekte a o určení nákladov a vplyvu, ktoré s ním súvisia, a to najmenej raz ročne a až do uvedenia projektu do prevádzky.

4.   Hneď ako takýto projekt spoločného záujmu dosiahne dostatočnú pripravenosť a odhadovaný začiatok fázy výstavby je v nasledujúcich 36 mesiacoch, realizátori projektu po konzultácii s PPS z členských štátov, ktoré z neho získajú výrazný čistý pozitívny vplyv, predložia investičnú žiadosť. Uvedená investičná žiadosť obsahuje žiadosť o cezhraničné rozdelenie nákladov a predloží sa všetkým dotknutým príslušným národným regulačným orgánom spolu so všetkými týmito prvkami:

| a) | aktualizovaná analýza nákladov a prínosov konkrétneho projektu v súlade s metodikou vypracovanou podľa článku 11 a s prihliadnutím na prínosy za hranicami členských štátov, na území ktorých sa projekt nachádza, pričom sa zvážia prinajmenšom spoločné scenáre pre plánovanie rozvoja siete uvedené v článku 12. Ak sa použijú ďalšie scenáre, musia byť v súlade s cieľmi Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľom klimatickej neutrality do roku 2050 a musia prejsť rovnakou úrovňou konzultácie a kontroly ako postup stanovený v článku 12. Agentúra je zodpovedná za posúdenie všetkých ďalších scenárov a zabezpečenie ich súladu s týmto odsekom; |
| --- | --- |

a)

aktualizovaná analýza nákladov a prínosov konkrétneho projektu v súlade s metodikou vypracovanou podľa článku 11 a s prihliadnutím na prínosy za hranicami členských štátov, na území ktorých sa projekt nachádza, pričom sa zvážia prinajmenšom spoločné scenáre pre plánovanie rozvoja siete uvedené v článku 12. Ak sa použijú ďalšie scenáre, musia byť v súlade s cieľmi Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľom klimatickej neutrality do roku 2050 a musia prejsť rovnakou úrovňou konzultácie a kontroly ako postup stanovený v článku 12. Agentúra je zodpovedná za posúdenie všetkých ďalších scenárov a zabezpečenie ich súladu s týmto odsekom;

| b) | podnikateľský plán hodnotiaci finančnú životaschopnosť projektu vrátane zvoleného financovania a v prípade projektu spoločného záujmu patriaceho do kategórie uvedenej v bode 3 prílohy II vrátane výsledkov testovania trhu; |
| --- | --- |

b)

podnikateľský plán hodnotiaci finančnú životaschopnosť projektu vrátane zvoleného financovania a v prípade projektu spoločného záujmu patriaceho do kategórie uvedenej v bode 3 prílohy II vrátane výsledkov testovania trhu;

| c) | odôvodnený návrh na cezhraničné rozdelenie nákladov, ak sa na tom realizátori projektu dohodnú. |
| --- | --- |

c)

odôvodnený návrh na cezhraničné rozdelenie nákladov, ak sa na tom realizátori projektu dohodnú.

Ak projekt realizuje viacero realizátorov projektu, predložia investičnú žiadosť spoločne.

Príslušné národné regulačné orgány po prijatí bezodkladne zašlú agentúre kópiu každej investičnej žiadosti na informačné účely.

Príslušné národné regulačné orgány a agentúra zachovávajú dôvernosť citlivých obchodných informácií.

5.   Do šiestich mesiacov odo dňa, keď bola poslednému z príslušných národných regulačných orgánov doručená investičná žiadosť, uvedené orgány po konzultácii s dotknutými realizátormi projektov prijmú spoločné koordinované rozhodnutia o rozdelení efektívne vynaložených investičných nákladov, ktoré má znášať každý prevádzkovateľ sústavy v súvislosti s projektom, ako aj o ich začlenení do poplatkov, alebo o zamietnutí investičnej žiadosti ako celku alebo jej časti, ak sa v spoločnej analýze príslušných národných regulačných orgánov dospeje k záveru, že projekt alebo jeho časť neposkytuje významný čistý prínos v žiadnom členskom štáte príslušných národných regulačných orgánov. Príslušné národné regulačné orgány zahrnú do poplatkov príslušné efektívne vynaložené investičné náklady, ako sa vymedzuje v odporúčaní uvedenom v odseku 11, v súlade s rozdelením investičných nákladov, ktoré má znášať každý prevádzkovateľ sústavy v súvislosti s projektom. Pokiaľ ide o projekty nachádzajúce sa na území ich členského štátu, príslušné národné regulačné orgány následne v prípade potreby posúdia, či by v dôsledku zahrnutia investičných nákladov do poplatkov mohli vzniknúť akékoľvek problémy s cenovou dostupnosťou.

Pri rozdeľovaní nákladov príslušné národné regulačné orgány zohľadnia skutočné alebo odhadované:

| a) | poplatky za preťaženie alebo iné poplatky; |
| --- | --- |

a)

poplatky za preťaženie alebo iné poplatky;

| b) | príjmy pochádzajúce z kompenzačného mechanizmu medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav zriadeného podľa článku 49 nariadenia (EÚ) 2019/943. |
| --- | --- |

b)

príjmy pochádzajúce z kompenzačného mechanizmu medzi prevádzkovateľmi prenosových sústav zriadeného podľa článku 49 nariadenia (EÚ) 2019/943.

Pri cezhraničnom rozdelení nákladov sa zohľadňujú hospodárske, sociálne a environmentálne náklady a prínosy projektov v dotknutých členských štátoch a potreba zabezpečiť stabilný rámec financovania pre rozvoj projektov spoločného záujmu a zároveň minimalizovať potrebu finančnej podpory.

Pri cezhraničnom rozdeľovaní nákladov sa príslušné národné regulačné orgány po konzultácii s dotknutými PPS snažia o vzájomnú dohodu založenú najmä na informáciách uvedených v odseku 4 prvom pododseku písm. a) a b) tohto článku. V ich posúdení sa zvážia všetky relevantné scenáre uvedené v článku 12 a ďalšie scenáre pre plánovanie rozvoja siete, čo umožní dôkladnú analýzu prínosu projektu spoločného záujmu k energetickej politike Únie v oblasti dekarbonizácie, integrácie trhu, hospodárskej súťaže, udržateľnosti a bezpečnosti dodávok. Ak sa použijú ďalšie scenáre, musia byť v súlade s cieľmi Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľom klimatickej neutrality do roku 2050 a musia prejsť rovnakou úrovňou konzultácie a kontroly ako postup stanovený v článku 12.

Ak projekt spoločného záujmu zmierňuje negatívne externality, ako sú kruhové toky, a uvedený projekt spoločného záujmu sa v členskom štáte realizuje pri zdroji negatívnej externality, takéto zmiernenie sa nepovažuje za cezhraničný prínos, a preto netvorí základ rozdelenia nákladov medzi PPS členských štátov postihnutých uvedenými negatívnymi externalitami.

6.   Príslušné národné regulačné orgány na základe cezhraničného rozdelenia nákladov uvedeného v odseku 5 tohto článku, pri stanovovaní alebo schvaľovaní poplatkov v súlade s článkom 41 ods. 1 písm. a) smernice 2009/73/ES a článkom 59 ods. 1 písm. a) smernice (EÚ) 2019/944 zohľadňujú skutočné náklady, ktoré vynaložil PPS alebo iný realizátor projektu v dôsledku investícií, pokiaľ tieto náklady zodpovedajú nákladom efektívneho a štrukturálne porovnateľného prevádzkovateľa.

Príslušné národné regulačné orgány bezodkladne oznámia rozhodnutie o rozdelení nákladov agentúre spolu so všetkými informáciami, ktoré sa tohto rozhodnutia týkajú. V rozhodnutí o rozdelení nákladov sa uvedú najmä podrobné dôvody rozdelenia nákladov medzi členské štáty vrátane týchto prvkov:

| a) | hodnotenie zisteného vplyvu na každý z dotknutých členských štátov vrátane vplyvov týkajúcich sa sieťových poplatkov; |
| --- | --- |

a)

hodnotenie zisteného vplyvu na každý z dotknutých členských štátov vrátane vplyvov týkajúcich sa sieťových poplatkov;

| b) | hodnotenie podnikateľského plánu uvedeného v odseku 4 prvom pododseku písm. b); |
| --- | --- |

b)

hodnotenie podnikateľského plánu uvedeného v odseku 4 prvom pododseku písm. b);

| c) | regionálne alebo celoúniové pozitívne externality, ako je bezpečnosť dodávok, flexibilita systému, solidarita alebo inovácie, ktoré by projekt vytvoril; |
| --- | --- |

c)

regionálne alebo celoúniové pozitívne externality, ako je bezpečnosť dodávok, flexibilita systému, solidarita alebo inovácie, ktoré by projekt vytvoril;

| d) | výsledok konzultácie s dotknutými realizátormi projektov. |
| --- | --- |

d)

výsledok konzultácie s dotknutými realizátormi projektov.

Rozhodnutie o rozdelení nákladov sa zverejní.

7.   Ak príslušné národné regulačné orgány nedosiahnu dohodu o investičnej žiadosti do šiestich mesiacov odo dňa, keď bola poslednému z príslušných národných regulačných orgánov doručená žiadosť, ihneď o tom informujú agentúru.

V takom prípade alebo na spoločnú žiadosť príslušných národných regulačných orgánov agentúra do troch mesiacov odo dňa, keď jej bola investičná žiadosť postúpená, prijme rozhodnutie o investičnej žiadosti vrátane cezhraničného rozdelenia nákladov uvedených v odseku 5.

Agentúra sa pred prijatím takéhoto rozhodnutia poradí s príslušnými národnými regulačnými orgánmi a realizátormi projektu. Trojmesačná lehota uvedená v druhom pododseku sa môže predĺžiť o ďalšie dva mesiace, ak agentúra žiada o doplňujúce informácie. Uvedená dodatočná lehota začína plynúť dňom nasledujúcim po doručení úplných informácií.

Posúdenie agentúry zohľadní všetky relevantné scenáre stanovené podľa článku 12 a iné scenáre plánovania rozvoja siete, čo umožní dôkladnú analýzu prínosu projektu spoločného záujmu k cieľom energetickej politiky Únie v oblasti dekarbonizácie, integrácie trhu, hospodárskej súťaže, udržateľnosti a bezpečnosti dodávok. Ak sa použijú ďalšie scenáre, musia byť v súlade s cieľmi Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľom klimatickej neutrality do roku 2050 a musia prejsť rovnakou úrovňou konzultácie a kontroly ako postup stanovený v článku 12.

Agentúra vo svojom rozhodnutí o investičnej žiadosti vrátane cezhraničného rozdelenia nákladov ponechá určenie spôsobu, akým sa investičné náklady zahrnú do poplatkov v súlade s určeným cezhraničným rozdelením nákladov, na príslušné vnútroštátne orgány v okamihu vykonania uvedeného rozhodnutia v súlade s vnútroštátnym právom.

Rozhodnutie o investičnej žiadosti vrátane cezhraničného rozdelenia nákladov sa zverejní. Uplatňuje sa článok 25 ods. 3 a články 28 a 29 nariadenia (EÚ) 2019/942.

8.   Agentúra bezodkladne zašle Komisii kópiu všetkých rozhodnutí o rozdelení nákladov spolu so všetkými relevantnými informáciami týkajúcimi sa každého rozhodnutia. Uvedené informácie sa môžu predložiť v súhrnnej podobe. Komisia zachováva dôvernosť citlivých obchodných informácií.

9.   Rozhodnutiami o rozdelení nákladov nie je dotknuté právo PPS uplatňovať poplatky za prístup do siete a právo národných regulačných orgánov schvaľovať ich v súlade s článkom 13 nariadenia (ES) č. 715/2009, článkom 18 ods. 1 a článkom 18 ods. 3 až 6 nariadenia (EÚ) 2019/943, článkom 32 smernice 2009/73/ES a článkom 6 smernice (EÚ) 2019/944.

10.   Tento článok sa neuplatňuje na projekty spoločného záujmu, na ktoré sa vzťahuje oslobodenie od:

| a) | článkov 32, 33, 34 a od článku 41 ods. 6, 8 a 10 smernice 2009/73/ES podľa článku 36 uvedenej smernice; |
| --- | --- |

a)

článkov 32, 33, 34 a od článku 41 ods. 6, 8 a 10 smernice 2009/73/ES podľa článku 36 uvedenej smernice;

| b) | článku 19 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) 2019/943 alebo článku 6, článku 59 ods. 7 a článku 60 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/944 podľa článku 63 nariadenia (EÚ) 2019/943; |
| --- | --- |

b)

článku 19 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) 2019/943 alebo článku 6, článku 59 ods. 7 a článku 60 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/944 podľa článku 63 nariadenia (EÚ) 2019/943;

| c) | pravidiel oddelenia alebo prístupu tretích strán podľa článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 (32) alebo článku 64 nariadenia (EÚ) 2019/943 a článku 66 smernice (EÚ) 2019/944. |
| --- | --- |

c)

pravidiel oddelenia alebo prístupu tretích strán podľa článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 (32) alebo článku 64 nariadenia (EÚ) 2019/943 a článku 66 smernice (EÚ) 2019/944.

11.   Do 24. júna 2023 agentúra prijme odporúčanie o určení osvedčených postupov pri spracúvaní investičných žiadostí, pokiaľ ide o projekty spoločného záujmu. Uvedené odporúčanie sa pravidelne aktualizuje, ak je to potrebné, najmä s cieľom zabezpečiť súlad so zásadami týkajúcimi sa cezhraničného rozdelenia nákladov na sústavy na mori pre energiu z obnoviteľných zdrojov, ako sa uvádza v článku 15 ods. 1 Pri prijímaní alebo zmene odporúčania agentúra uskutočňuje rozsiahly konzultačný postup, do ktorého sú zapojené všetky príslušné zainteresované strany.

12.   Tento článok sa primerane uplatňuje na všetky projekty vo vzájomnom záujme.

Článok 17

Regulačné stimuly

1.   Ak realizátor projektu znáša väčšie riziká pri rozvoji, výstavbe, prevádzke alebo údržbe projektu spoločného záujmu patriaceho do právomoci národných regulačných orgánov v porovnaní s rizikami obvykle spôsobenými porovnateľným projektom infraštruktúry, členské štáty a národné regulačné orgány môžu udeliť pre uvedený projekt vhodné stimuly v súlade s článkom 13 nariadenia (ES) č. 715/2009, článkom 18 ods. 1 a článkom 18 ods. 3 až 6 nariadenia (EÚ) 2019/943, článkom 41 ods. 8 smernice 2009/73/ES a článkom 58 písm. f) smernice (EÚ) 2019/944.

Prvý pododsek sa neuplatňuje, ak sa na projekt spoločného záujmu vzťahuje oslobodenie:

| a) | od článkov 32, 33, 34 a od článku 41 ods. 6, 8 a 10 smernice 2009/73/ES podľa článku 36 uvedenej smernice; |
| --- | --- |

a)

od článkov 32, 33, 34 a od článku 41 ods. 6, 8 a 10 smernice 2009/73/ES podľa článku 36 uvedenej smernice;

| b) | od článku 19 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) 2019/943 alebo od článku 6, článku 59 ods. 7 a článku 60 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/944 podľa článku 63 nariadenia (EÚ) 2019/943; |
| --- | --- |

b)

od článku 19 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) 2019/943 alebo od článku 6, článku 59 ods. 7 a článku 60 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/944 podľa článku 63 nariadenia (EÚ) 2019/943;

| c) | podľa článku 36 smernice 2009/73/ES; |
| --- | --- |

c)

podľa článku 36 smernice 2009/73/ES;

| d) | podľa článku 17 nariadenia (ES) č. 714/2009. |
| --- | --- |

d)

podľa článku 17 nariadenia (ES) č. 714/2009.

2.   Národné regulačné orgány v prípade rozhodnutia o udelení stimulov uvedených v odseku 1 tohto článku zohľadnia výsledky analýzy nákladov a prínosov v súlade s metodikou vypracovanou podľa článku 11, a najmä pozitívne externality projektu pre región alebo celú Úniu. Národné regulačné orgány pri porovnávaní s alternatívou s menším rizikom ďalej analyzujú špecifické riziká znášané realizátormi projektov, prijaté zmierňovacie opatrenia a dôvody rizikového profilu so zreteľom na čistý pozitívny vplyv projektu. Medzi oprávnené riziká patria najmä riziká spojené s novými prenosovými technológiami tak na pevnine, ako aj na mori, riziká spojené s nedostatočnou návratnosťou nákladov a riziká vývoja.

3.   Pri rozhodnutí o udelení stimulov sa zohľadní špecifický charakter znášaného rizika a môžu sa ním udeliť stimuly, ktoré okrem iného zahŕňajú jedno alebo viaceré z týchto opatrení:

| a) | pravidlá pre anticipačné investície; |
| --- | --- |

a)

pravidlá pre anticipačné investície;

| b) | pravidlá uznávania efektívne vynaložených nákladov pred uvedením projektu do prevádzky; |
| --- | --- |

b)

pravidlá uznávania efektívne vynaložených nákladov pred uvedením projektu do prevádzky;

| c) | pravidlá zabezpečenia ďalšej návratnosti kapitálu investovaného do projektu; |
| --- | --- |

c)

pravidlá zabezpečenia ďalšej návratnosti kapitálu investovaného do projektu;

| d) | iné opatrenia, ktoré sa považujú za potrebné a vhodné. |
| --- | --- |

d)

iné opatrenia, ktoré sa považujú za potrebné a vhodné.

4.   Do 24. januára 2023 každý národný regulačný orgán predloží agentúre svoju metodiku a kritériá používané na hodnotenie investícií do projektov energetickej infraštruktúry a vyšších rizík, ktoré uvedené projekty so sebou prinášajú, aktualizované vzhľadom na najnovší legislatívny, politický, technologický a trhový vývoj. V takejto metodike a kritériách musia byť výslovne riešené aj osobitné riziká, ktoré vznikajú v súvislosti so sústavami na mori pre energiu z obnoviteľných zdrojov uvedenými v bode 1 písm. f) prílohy II a projektmi, ktoré síce majú nízke kapitálové výdavky, ale sú s nimi spojené značné prevádzkové výdavky.

5.   Do 24. júna 2023 agentúra, s náležitým zohľadnením získaných informácií podľa odseku 4 tohto článku, uľahčí výmenu osvedčených postupov a vydá odporúčania v súlade s článkom 6 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2019/942, pokiaľ ide o:

| a) | stimuly uvedené v odseku 1 na základe referenčného porovnania najlepších postupov uskutočneného národnými regulačnými orgánmi; |
| --- | --- |

a)

stimuly uvedené v odseku 1 na základe referenčného porovnania najlepších postupov uskutočneného národnými regulačnými orgánmi;

| b) | spoločnú metodiku hodnotenia vyšších rizík spojených s investíciami do projektov energetickej infraštruktúry. |
| --- | --- |

b)

spoločnú metodiku hodnotenia vyšších rizík spojených s investíciami do projektov energetickej infraštruktúry.

6.   Do 24. septembra 2023 každý národný regulačný orgán zverejní svoju metodiku a kritériá používané na hodnotenie investícií do projektov energetickej infraštruktúry a na hodnotenie vyšších rizík, ktoré sú s nimi spojené.

7.   Ak opatrenia uvedené v odsekoch 5 a 6 nie sú dostatočné na zabezpečenie včasnej realizácie projektov spoločného záujmu, Komisia môže vydať usmernenia týkajúce sa stimulov stanovených v tomto článku.

KAPITOLA VII

Financovanie

Článok 18

Oprávnenosť projektov na finančnú pomoc Únie podľa nariadenia (EÚ) 2021/1153

1.   Projekty spoločného záujmu patriace do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v článku 24 a v prílohe II sú oprávnené na finančnú pomoc Únie vo forme grantov na štúdie a finančných nástrojov.

2.   Projekty spoločného záujmu patriace do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v článku 24 a v bode 1 písm. a), b), c), d) a f) prílohy II a v bode 3 prílohy II sú takisto oprávnené na finančnú pomoc Únie vo forme grantov na práce, ak spĺňajú všetky z týchto kritérií:

| a) | analýza nákladov a prínosov pre konkrétny projekt vypracovaná podľa článku 16 ods. 4 písm. a) preukáže významné pozitívne externality, ako je bezpečnosť dodávok, flexibilita systému, solidarita alebo inovácia; |
| --- | --- |

a)

analýza nákladov a prínosov pre konkrétny projekt vypracovaná podľa článku 16 ods. 4 písm. a) preukáže významné pozitívne externality, ako je bezpečnosť dodávok, flexibilita systému, solidarita alebo inovácia;

| b) | k projektu bolo prijaté rozhodnutie o cezhraničnom rozdelení nákladov podľa článku 16 alebo v prípade projektov spoločného záujmu patriacich do kategórie energetickej infraštruktúry uvedenej v bode 3 prílohy II, ktoré nepatria do právomoci národných regulačných orgánov a ktoré preto nezískali rozhodnutie o cezhraničnom rozdelení nákladov, sa projekt zameriava na poskytovanie cezhraničných služieb, prináša technologickú inováciu a zaručuje bezpečnosť prevádzky cezhraničnej sústavy; |
| --- | --- |

b)

k projektu bolo prijaté rozhodnutie o cezhraničnom rozdelení nákladov podľa článku 16 alebo v prípade projektov spoločného záujmu patriacich do kategórie energetickej infraštruktúry uvedenej v bode 3 prílohy II, ktoré nepatria do právomoci národných regulačných orgánov a ktoré preto nezískali rozhodnutie o cezhraničnom rozdelení nákladov, sa projekt zameriava na poskytovanie cezhraničných služieb, prináša technologickú inováciu a zaručuje bezpečnosť prevádzky cezhraničnej sústavy;

| c) | projekt nemôže byť financovaný trhom alebo prostredníctvom regulačného rámca v súlade s podnikateľským plánom a inými posúdeniami, najmä tými, ktoré vykonávajú potenciálni investori, veritelia alebo národný regulačný orgán, pričom sa pri posudzovaní potreby finančnej pomoci Únie v súvislosti s projektom zohľadní každé rozhodnutie o stimuloch a dôvodoch uvedené v článku 17 ods. 2. |
| --- | --- |

c)

projekt nemôže byť financovaný trhom alebo prostredníctvom regulačného rámca v súlade s podnikateľským plánom a inými posúdeniami, najmä tými, ktoré vykonávajú potenciálni investori, veritelia alebo národný regulačný orgán, pričom sa pri posudzovaní potreby finančnej pomoci Únie v súvislosti s projektom zohľadní každé rozhodnutie o stimuloch a dôvodoch uvedené v článku 17 ods. 2.

3.   Projekty spoločného záujmu realizované v súlade s postupom uvedeným v článku 5 ods. 7 písm. d) sú takisto oprávnené na finančnú pomoc Únie vo forme grantov na práce, ak spĺňajú kritériá stanovené v odseku 2 tohto článku.

4.   Projekty spoločného záujmu patriace do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v bode 1 písm. e) a v bodoch 2 a 5 prílohy II sú tiež oprávnené na finančnú pomoc Únie vo forme grantov na práce, ak dotknutí realizátori projektov dokážu v hodnotení, ktoré vykoná príslušný vnútroštátny orgán alebo prípadne národný regulačný orgán, jednoznačne preukázať značné pozitívne externality projektu, ako je bezpečnosť dodávok, flexibilita systému, solidarita alebo inovácia, a poskytnúť jasný dôkaz o ich nedostatočnej životaschopnosti z obchodného hľadiska podľa vypracovanej analýzy nákladov a prínosov, podnikateľského plánu a posudkov, a to najmä potenciálnymi investormi alebo veriteľmi, prípadne národným regulačným orgánom.

5.   Tento článok sa primerane uplatňuje na všetky projekty vo vzájomnom záujme.

Projekty vo vzájomnom záujme sú oprávnené na finančnú pomoc Únie za podmienok stanovených v článku 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2021/1153. Pokiaľ ide o granty na práce, projekty vo vzájomnom záujme sú oprávnené na finančnú pomoc Únie za predpokladu, že spĺňajú kritériá stanovené v odseku 2 tohto článku a ak projekt prispieva k celkovým cieľom politiky Únie v oblasti energetiky a klímy.

Článok 19

Usmernenie pre kritériá na udeľovanie finančnej pomoci Únie

Osobitné kritériá stanovené v článku 4 ods. 3 tohto nariadenia a parametre stanovené v článku 4 ods. 5 tohto nariadenia sa uplatňujú na účely stanovenia kritérií na udeľovanie finančnej pomoci Únie v nariadení (EÚ) 2021/1153. Na projekty spoločného záujmu, na ktoré sa vzťahuje článok 24 tohto nariadenia, sa uplatňujú kritériá integrácie trhu, bezpečnosti dodávok, hospodárskej súťaže a udržateľnosti.

KAPITOLA VIII

Záverečné ustanovenia

Článok 20

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 3 ods. 4 sa Komisii udeľuje na obdobie siedmich rokov od 23. júna 2022. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto sedemročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 3 ods. 4 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s expertmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

5.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

6.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 3 ods. 4 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Článok 21

Podávanie správ a hodnotenie

Komisia do 30. júna 2027 zverejní správu o realizácii projektov na zozname Únie a predloží ju Európskemu parlamentu a Rade. V uvedenej správe poskytne hodnotenie:

| a) | pokroku dosiahnutého v plánovaní, rozvoji, výstavbe a uvádzaní do prevádzky projektov na zozname Únie a prípadne oneskorenia v realizácii a iných vzniknutých ťažkostí; |
| --- | --- |

a)

pokroku dosiahnutého v plánovaní, rozvoji, výstavbe a uvádzaní do prevádzky projektov na zozname Únie a prípadne oneskorenia v realizácii a iných vzniknutých ťažkostí;

| b) | finančných prostriedkov vyčlenených a vyplatených Úniou na projekty na zozname Únie v porovnaní s celkovou hodnotou financovaných projektov na zozname Únie; |
| --- | --- |

b)

finančných prostriedkov vyčlenených a vyplatených Úniou na projekty na zozname Únie v porovnaní s celkovou hodnotou financovaných projektov na zozname Únie;

| c) | pokroku dosiahnutého z hľadiska integrácie obnoviteľných zdrojov energie vrátane obnoviteľných zdrojov energie na mori a zníženia emisií skleníkových plynov prostredníctvom plánovania, rozvoja, výstavby a uvádzania do prevádzky projektov na zozname Únie; |
| --- | --- |

c)

pokroku dosiahnutého z hľadiska integrácie obnoviteľných zdrojov energie vrátane obnoviteľných zdrojov energie na mori a zníženia emisií skleníkových plynov prostredníctvom plánovania, rozvoja, výstavby a uvádzania do prevádzky projektov na zozname Únie;

| d) | pokiaľ ide o sektory elektriny a plynov z obnoviteľných alebo nízkouhlíkových zdrojov vrátane vodíka, vývoja úrovne prepojenosti členských štátov, zodpovedajúceho vývoja cien energie, ako aj počtu systémových zlyhaní siete, ich príčin a súvisiacich ekonomických nákladov; |
| --- | --- |

d)

pokiaľ ide o sektory elektriny a plynov z obnoviteľných alebo nízkouhlíkových zdrojov vrátane vodíka, vývoja úrovne prepojenosti členských štátov, zodpovedajúceho vývoja cien energie, ako aj počtu systémových zlyhaní siete, ich príčin a súvisiacich ekonomických nákladov;

| e) | postupu vydávania povolení a účasti verejnosti, najmä:






  i) | priemernej a maximálnej celkovej dĺžky trvania postupov vydávania povolení na projekty na zozname Únie vrátane trvania každého kroku konania pred podaním žiadosti v porovnaní s harmonogramom predpokladaným v pôvodných hlavných míľnikoch uvedených v článku 10 ods. 6; |
| --- | --- | --- |

e)

postupu vydávania povolení a účasti verejnosti, najmä:

i)

priemernej a maximálnej celkovej dĺžky trvania postupov vydávania povolení na projekty na zozname Únie vrátane trvania každého kroku konania pred podaním žiadosti v porovnaní s harmonogramom predpokladaným v pôvodných hlavných míľnikoch uvedených v článku 10 ods. 6;

| ii) | miery odporu proti projektom na zozname Únie, najmä počet písomných námietok podaných počas postupu verejných konzultácií a počet súdnych konaní; |
| --- | --- |

ii)

miery odporu proti projektom na zozname Únie, najmä počet písomných námietok podaných počas postupu verejných konzultácií a počet súdnych konaní;

| iii) | najlepších a inovačných postupov, pokiaľ ide o účasť zainteresovaných strán; |
| --- | --- |

iii)

najlepších a inovačných postupov, pokiaľ ide o účasť zainteresovaných strán;

| iv) | najlepších a inovačných postupov, pokiaľ ide o zmiernenie vplyvov na životné prostredie vrátane adaptácie na zmenu klímy počas postupov vydávania povolení a realizácie projektu; |
| --- | --- |

iv)

najlepších a inovačných postupov, pokiaľ ide o zmiernenie vplyvov na životné prostredie vrátane adaptácie na zmenu klímy počas postupov vydávania povolení a realizácie projektu;

| v) | účinnosti schém stanovených v článku 8 ods. 3 týkajúcich sa súladu s lehotami stanovenými v článku 10 ods. 1 a 2; |
| --- | --- |

v)

účinnosti schém stanovených v článku 8 ods. 3 týkajúcich sa súladu s lehotami stanovenými v článku 10 ods. 1 a 2;

| f) | regulačných aspektov, najmä:






  i) | počtu projektov spoločného záujmu, ku ktorým bolo vydané rozhodnutie o cezhraničnom rozdelení nákladov podľa článku 16; |
| --- | --- | --- |

f)

regulačných aspektov, najmä:

i)

počtu projektov spoločného záujmu, ku ktorým bolo vydané rozhodnutie o cezhraničnom rozdelení nákladov podľa článku 16;

| ii) | počtu a typu projektov spoločného záujmu, ktoré dostali konkrétne stimuly podľa článku 17; |
| --- | --- |

ii)

počtu a typu projektov spoločného záujmu, ktoré dostali konkrétne stimuly podľa článku 17;

| g) | účinnosti tohto nariadenia pri prispievaní k plneniu cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a k dosiahnutiu klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050. |
| --- | --- |

g)

účinnosti tohto nariadenia pri prispievaní k plneniu cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a k dosiahnutiu klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050.

Článok 22

Preskúmanie

Komisia do 30. júna 2027 vykoná preskúmanie tohto nariadenia na základe výsledkov podávania správ a hodnotenia podľa článku 21 tohto nariadenia, ako aj monitorovania, podávania správ a hodnotenia uskutočňovaných podľa článkov 22 a 23 nariadenia (EÚ) 2021/1153.

Článok 23

Informovanie a propagácia

Komisia zriadi a udržiava na internete platformu transparentnosti ľahko prístupnú širokej verejnosti. Platformu pravidelne aktualizuje informáciami zo správ uvedených v článku 5 ods. 4 a z webového sídla uvedeného v článku 9 ods. 7 Platforma musí obsahovať tieto informácie:

| a) | všeobecné, aktualizované informácie vrátane zemepisných informácií ku každému projektu na zozname Únie; |
| --- | --- |

a)

všeobecné, aktualizované informácie vrátane zemepisných informácií ku každému projektu na zozname Únie;

| b) | plán realizácie stanovený v článku 5 ods. 1 pre každý projekt na zozname Únie a predložený spôsobom, ktorý kedykoľvek umožňuje posúdiť pokrok v jeho realizácii; |
| --- | --- |

b)

plán realizácie stanovený v článku 5 ods. 1 pre každý projekt na zozname Únie a predložený spôsobom, ktorý kedykoľvek umožňuje posúdiť pokrok v jeho realizácii;

| c) | hlavné očakávané prínosy a príspevok k cieľom uvedeným v článku 1 ods. 1 a náklady na projekty s výnimkou akýchkoľvek citlivých obchodných informácií; |
| --- | --- |

c)

hlavné očakávané prínosy a príspevok k cieľom uvedeným v článku 1 ods. 1 a náklady na projekty s výnimkou akýchkoľvek citlivých obchodných informácií;

| d) | zoznam Únie; |
| --- | --- |

d)

zoznam Únie;

| e) | finančné prostriedky, ktoré Únia vyčlenila a vyplatila na každý projekt na zozname Únie; |
| --- | --- |

e)

finančné prostriedky, ktoré Únia vyčlenila a vyplatila na každý projekt na zozname Únie;

| f) | odkazy na vnútroštátnu príručku postupov uvedenú v článku 9; |
| --- | --- |

f)

odkazy na vnútroštátnu príručku postupov uvedenú v článku 9;

| g) | existujúce štúdie a plány morských oblastí pre každý prioritný koridor pre sústavy na mori bez toho, aby boli porušené práva duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

g)

existujúce štúdie a plány morských oblastí pre každý prioritný koridor pre sústavy na mori bez toho, aby boli porušené práva duševného vlastníctva.

Článok 24

Výnimka pre Cyprus a Maltu týkajúca sa prepojení

1.   V prípade Cypru a Malty, ktoré nie sú prepojené s transeurópskou plynárenskou sieťou, sa bez toho, aby bol dotknutý článok 32 ods. 2, uplatňuje výnimka z článku 3, článku 4 ods. 1 písm. a) a b), článku 4 ods. 5, článku 16 ods. 4 písm. a) a príloh I, II a III. Jedno prepojenie pre každý z týchto členských štátov si zachová svoj štatút projektu spoločného záujmu podľa tohto nariadenia so všetkými príslušnými právami a povinnosťami, ak toto prepojenie:

| a) | je v štádiu prípravy alebo plánovania 23. júna 2022; |
| --- | --- |

a)

je v štádiu prípravy alebo plánovania 23. júna 2022;

| b) | ak mu bol udelený štatút projektu spoločného záujmu podľa nariadenia (EÚ) č. 347/2013 a |
| --- | --- |

b)

ak mu bol udelený štatút projektu spoločného záujmu podľa nariadenia (EÚ) č. 347/2013 a

| c) | je potrebné na zabezpečenie trvalého prepojenia týchto členských štátov s transeurópskou plynárenskou sieťou. |
| --- | --- |

c)

je potrebné na zabezpečenie trvalého prepojenia týchto členských štátov s transeurópskou plynárenskou sieťou.

Uvedené projekty zabezpečia budúci prístup na nové trhy s energiou vrátane vodíka.

2.   Realizátori projektov poskytnú príslušným skupinám dostatočné dôkazy o tom, ako prepojenia uvedené v odseku 1 umožnia prístup na nové trhy s energiou vrátane vodíka v súlade s celkovými cieľmi politiky Únie v oblasti energetiky a klímy. Takéto dôkazy musia obsahovať posúdenie dopytu a ponuky, pokiaľ ide o vodík z obnoviteľných alebo nízkouhlíkových zdrojov, ako aj výpočet zníženia emisií skleníkových plynov, ktoré umožní daný projekt.

Komisia pravidelne overuje toto posúdenie a uvedený výpočet, ako aj včasnú realizáciu projektu.

3.   Okrem osobitných kritérií finančnej pomoci Únie stanovených v článku 19 sa prepojenia uvedené v odseku 1 tohto článku navrhnú s cieľom zabezpečiť prístup na budúce trhy s energiou vrátane vodíka, nesmú viesť k predĺženiu životnosti aktív zemného plynu a musia zabezpečiť cezhraničnú interoperabilitu susediacich sietí. Akákoľvek oprávnenosť na finančnú pomoc Únie podľa článku 18 sa skončí 31. decembra 2027.

4.   V každej žiadosti o finančnú pomoc Únie na práce sa jasne preukazuje cieľ premeniť aktívum na špecializované vodíkové aktívum do roku 2036, ak to trhové podmienky umožňujú, a to prostredníctvom plánu s presným harmonogramom.

5.   Výnimka stanovená v odseku 1 sa uplatňuje dovtedy, kým Cyprus alebo Malta nebudú priamo prepojené s transeurópskou plynárenskou sieťou alebo do 31. decembra 2029, podľa toho, čo nastane skôr.

Článok 25

Zmena nariadenia (ES) č. 715/2009

V článku 8 ods. 10 nariadenia (ES) č. 715/2009 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„10.   ENTSO pre plyn každé dva roky prijme a uverejní plán rozvoja siete pre celé Spoločenstvo uvedený v odseku 3 písm. b). Plán rozvoja siete pre celé Spoločenstvo obsahuje modelovanie integrovanej siete vrátane vodíkových sietí, vypracúvanie scenárov, európsky výhľad primeranosti dodávok a hodnotenie odolnosti siete.“

Článok 26

Zmeny nariadenia (EÚ) 2019/942

V článku 11 nariadenia (EÚ) 2019/942 sa písm. c) a písm. c) nahrádzajú takto:

| „c) | plní povinnosti stanovené v článku 5, článku 11 ods. 3, článku 11 ods. 6 až 9, v článkoch 12, 13 a 17 a v oddiele 2 bode 12 prílohy III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 (*1); |
| --- | --- |

„c)

plní povinnosti stanovené v článku 5, článku 11 ods. 3, článku 11 ods. 6 až 9, v článkoch 12, 13 a 17 a v oddiele 2 bode 12 prílohy III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 (*1);

*1

| d) | prijíma rozhodnutia o investičných žiadostiach vrátane cezhraničného rozdelenia nákladov podľa článku 16 ods. 7 nariadenia (EÚ) 2022/869. |
| --- | --- |

d)

prijíma rozhodnutia o investičných žiadostiach vrátane cezhraničného rozdelenia nákladov podľa článku 16 ods. 7 nariadenia (EÚ) 2022/869.

Článok 27

Zmeny nariadenia (EÚ) 2019/943

V článku 48 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2019/943 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„1.   Plán rozvoja sústavy pre celú Úniu uvedený v článku 30 ods. 1 písm. b) musí obsahovať modelovanie integrovanej sústavy vrátane vypracúvania scenárov a hodnotenie odolnosti sústavy. Relevantné vstupné parametre pre modelovanie, ako sú predpoklady týkajúce sa cien palív a uhlíka alebo inštalácie obnoviteľných zdrojov energie, musia byť plne v súlade s posudzovaním primeranosti zdrojov na európskej úrovni vypracovaným podľa článku 23.“

Článok 28

Zmena smernice 2009/73/ES

V článku 41 ods. 1 smernice 2009/73/ES sa dopĺňa toto písmeno:

| „v) | plní povinnosti stanovené v článku 3, článku 5 ods. 7 a v článkoch 14 až 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 (*2). |
| --- | --- |

„v)

plní povinnosti stanovené v článku 3, článku 5 ods. 7 a v článkoch 14 až 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 (*2).

*2

Článok 29

Zmena smernice (EÚ) 2019/944

V článku 59 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/944 sa vkladá toto písmeno:

| „a. a.) | plní povinnosti stanovené v článku 3, článku 5 ods. 7 a v článkoch 14 až 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 (*3). |
| --- | --- |

„a. a.)

plní povinnosti stanovené v článku 3, článku 5 ods. 7 a v článkoch 14 až 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 (*3).

*3

Článok 30

Prechodné ustanovenia

Toto nariadenie nemá vplyv na poskytovanie, pokračovanie ani úpravu finančnej pomoci udelenej Komisiou podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 (33).

33

Kapitola III sa nevzťahuje na projekty spoločného záujmu, ktoré boli zahrnuté do postupu vydávania povolení a v prípade ktorých realizátor projektu predložil žiadosť pred 16. novembrom 2013.

Článok 31

Prechodné obdobie

1.   Počas prechodného obdobia, ktoré sa skončí 31. decembra 2029, sa na prepravu alebo skladovanie vopred určenej zmesi vodíka so zemným plynom alebo biometánom môžu používať zariadenia určené pre vodík prerobené zo zariadení pre zemný plyn, ktoré patria do kategórie energetickej infraštruktúry stanovenej v bode 3 prílohy II.

2.   Počas prechodného obdobia uvedeného v odseku 1 realizátori projektov úzko spolupracujú pri navrhovaní a realizácii projektov s cieľom zabezpečiť interoperabilitu susediacich sústav/sietí.

3.   Realizátor projektu poskytne dostatočné dôkazy – a to aj prostredníctvom obchodných zmlúv – o tom, ako zariadenia uvedené v odseku 1 tohto článku prestanú byť do konca tohto prechodného obdobia zariadeniami pre zemný plyn a stanú sa z nich zariadenia určené pre vodík podľa bodu 3 prílohy II, a ako sa počas prechodného obdobia umožní zvýšené využívanie vodíka. Tieto dôkazy musia obsahovať posúdenie dopytu a ponuky, pokiaľ ide o vodík z obnoviteľných alebo nízkouhlíkových zdrojov, ako aj výpočet zníženia emisií skleníkových plynov, ktoré umožní daný projekt. V kontexte monitorovania pokroku dosiahnutého pri realizácii projektov spoločného záujmu agentúra overuje včasný prechod projektu na zariadenie určené pre vodík, ako sa uvádza v bode 3 prílohy II.

4.   Oprávnenosť projektov uvedených v odseku 1 tohto článku na finančnú pomoc Únie podľa článku 18 sa skončí 31. decembra 2027.

Článok 32

Zrušenie

1.   Nariadenie (EÚ) č. 347/2013 sa zrušuje od 23. júna 2022. Z tohto nariadenia nevyplývajú žiadne práva pre projekty uvedené v prílohách k nariadeniu (EÚ) č. 347/2013.

2.   Bez ohľadu na odsek 1 tohto článku zostávajú príloha VII k nariadeniu (EÚ) č. 347/2013 zmenená delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2022/564 (34), ktorá obsahuje piaty zoznam Únie projektov spoločného záujmu, ako aj články 2 až 10, články 12, 13 a 14, prílohy I až IV a príloha VI k nariadeniu (EÚ) č. 347/2013, v platnosti a majú účinky, pokiaľ ide o projekty spoločného záujmu zaradené do piateho zoznamu Únie, a to až do nadobudnutia účinnosti prvého zoznamu Únie projektov spoločného záujmu a projektov vzájomného záujmu zostaveného podľa tohto nariadenia.

3.   Bez ohľadu na odsek 2 tohto článku projekty, ktoré boli zahrnuté do piateho zoznamu Únie projektov spoločného záujmu vypracovaného podľa nariadenia (EÚ) č. 347/2013 a v prípade ktorých príslušný orgán prijal na preskúmanie spis so žiadosťou, uplatňujú svoje práva a povinnosti vyplývajúce z kapitoly III tohto nariadenia počas obdobia štyroch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Článok 33

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 30. mája 2022

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predseda

B. LE MAIRE

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 51.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 440, 29.10.2021, s. 105.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 5. apríla 2022 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 16. mája 2022.

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

4

(5)  
  Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 zo 17. apríla 2013 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES a menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (Ú. v. EÚ L 115, 25.4.2013, s. 39).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení Nástroja na prepájanie Európy, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 129).

7

(8)  
  Ú. v. EÚ C 371, 15.9.2021, s. 68.

8

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55/ES (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 94).

9

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 z 5. júna 2019 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a o zmene smernice 2012/27/EÚ (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125).

10

(11)  Smernica Rady 2008/114/ES z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu (Ú. v. EÚ L 345, 23.12.2008, s. 75).

11

(12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).

12

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého a o zmene a doplnení smernice Rady 85/337/EHS, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES a nariadenia (ES) č. 1013/2006 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114).

13

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 z 13. júla 2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1775/2005 (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 36).

14

(15)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/943 z 5. júna 2019 o vnútornom trhu s elektrinou (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 54).

15

(16)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

16

(17)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).

17

(18)  Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7).

18

(19)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES z 27. júna 2001 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie (Ú. v. ES L 197, 21.7.2001, s. 30).

19

(20)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ z 13. decembra 2011 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (Ú. v. EÚ L 26, 28.1.2012, s. 1).

20

(21)  
  Ú. v. EÚ L 124, 17.5.2005, s. 4.

21

(22)  
  Ú. v. ES C 104, 24.4.1992, s. 7.

22

(23)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/89/EÚ z 23. júla 2014, ktorou sa ustanovuje rámec pre námorné priestorové plánovanie (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 135).

23

(24)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1153 zo 7. júla 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj na prepájanie Európy a zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) č. 283/2014 (Ú. v. EÚ L 249, 14.7.2021, s. 38).

24

(25)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1294 z 15. septembra 2020 o mechanizme Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 303, 17.9.2020, s. 1).

25

(26)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

26

(27)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/942 z 5. júna 2019, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 22).

27

(28)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

28

(29)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

29

(30)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

30

(31)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 z 23. apríla 2009 o Európskej environmentálnej agentúre a Európskej environmentálnej informačnej a monitorovacej sieti (Ú. v. EÚ L 126, 21.5.2009, s. 13).

31

(32)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 z 13. júla 2009 o podmienkach prístupu do sústavy pre cezhraničné výmeny elektriny, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1228/2003 (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 15).

32

(33)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení Nástroja na prepájanie Európy, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 129).

33

(34)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2022/564 z 19. novembra 2021, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013, pokiaľ ide o zoznam projektov spoločného záujmu pre Úniu (Ú. v. EÚ L 109, 8.4.2022, s. 14).

34

---

PRÍLOHA I

PRIORITNÉ KORIDORY A OBLASTI ENERGETICKEJ INFRAŠTRUKTÚRY

(podľa článku 1 ods. 1)

Toto nariadenie sa vzťahuje na nasledujúce prioritné koridory a oblasti transeurópskej energetickej infraštruktúry:

1.   PRIORITNÉ KORIDORY PRE ELEKTRINU

| 1. | Severojužné elektrické prepojovacie vedenia v západnej Európe (NSI West Electricity): prepojovacie vedenia medzi členskými štátmi regiónu a s oblasťou Stredozemia vrátane Pyrenejského polostrova, najmä s cieľom integrovať elektrinu z obnoviteľných zdrojov energie, posilniť vnútroštátne infraštruktúry elektrizačných sústav, aby sa podporila integrácia trhu v regióne a ukončila izolácia Írska a aby sa zabezpečilo potrebné predĺženie na pevnine sústav na mori pre energiu z obnoviteľných zdrojov, a posilnenie vnútroštátnej sústavy potrebné na zabezpečenie primeranej a spoľahlivej prenosovej sústavy a na dodávanie elektriny vyrobenej na mori vnútrozemským členským štátom.
  Dotknuté členské štáty: Belgicko, Dánsko, Nemecko, Írsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Luxembursko, Malta, Holandsko, Rakúsko a Portugalsko; |
| --- | --- |

1.

Dotknuté členské štáty: Belgicko, Dánsko, Nemecko, Írsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Luxembursko, Malta, Holandsko, Rakúsko a Portugalsko;

| 2. | Severojužné elektrické prepojovacie vedenia v stredovýchodnej a juhovýchodnej Európe (NSI East Electricity): prepojovacie vedenia a vnútroštátne vedenia v smere sever – juh a východ – západ, aby sa dokončil vnútorný trh, začlenila výroba elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, ukončila izolácia Cypru a aby sa zabezpečilo potrebné predĺženie na pevnine sústav na mori pre energiu z obnoviteľných zdrojov, a posilnenie vnútroštátnej sústavy potrebné na zabezpečenie primeranej a spoľahlivej prenosovej sústavy a na dodávanie elektriny vyrobenej na mori vnútrozemským členským štátom.
  Dotknuté členské štáty: Bulharsko, Česko, Nemecko, Chorvátsko, Grécko, Cyprus, Taliansko, Maďarsko, Rakúsko, Poľsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko. |
| --- | --- |

2.

Dotknuté členské štáty: Bulharsko, Česko, Nemecko, Chorvátsko, Grécko, Cyprus, Taliansko, Maďarsko, Rakúsko, Poľsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko.

| 3. | Plán prepojenia baltského trhu s energiou v odvetví elektriny (BEMIP Electricity): prepojovacie vedenia medzi členskými štátmi a vnútroštátne vedenia v Pobaltí s cieľom podporiť integráciu trhu a zároveň začleniť rastúci podiel energie z obnoviteľných zdrojov v regióne.
  Dotknuté členské štáty: Dánsko, Nemecko, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Fínsko a Švédsko. |
| --- | --- |

3.

Dotknuté členské štáty: Dánsko, Nemecko, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Fínsko a Švédsko.

2.   PRIORITNÉ KORIDORY PRE SÚSTAVY NA MORI

| 4. | Morské prenosové a distribučné sústavy v oblasti Severného mora (NSOG): rozvoj elektrizačných sústav na mori, rozvoj integrovaných elektrizačných a prípadne aj vodíkových sústav na mori a súvisiace prepojovacie vedenia v Severnom mori, Írskom mori, Keltskom mori, Lamanšskom prielive a v susediacich vodách na prenos elektriny alebo prípadne vodíka z obnoviteľných zdrojov energie na mori do centier ich spotreby a uchovávania alebo na zvýšenie cezhraničnej výmeny energie z obnoviteľných zdrojov.
  Dotknuté členské štáty: Belgicko, Dánsko, Nemecko, Írsko, Francúzsko, Luxembursko, Holandsko a Švédsko. |
| --- | --- |

4.

Dotknuté členské štáty: Belgicko, Dánsko, Nemecko, Írsko, Francúzsko, Luxembursko, Holandsko a Švédsko.

| 5. | Plán prepojenia baltského trhu s energiou v odvetví sústav na mori (BEMIP offshore): rozvoj elektrizačných sústav na mori, rozvoj integrovaných elektrizačných sústav na mori, ako aj prípadný rozvoj vodíkových sústav na mori a súvisiace prepojovacie vedenia v Baltskom mori a v susediacich vodách na prenos elektriny alebo prípadne vodíka z obnoviteľných zdrojov energie na mori do centier ich spotreby a uchovávania alebo na zvýšenie cezhraničnej výmeny energie z obnoviteľných zdrojov.
  Dotknuté členské štáty: Dánsko, Nemecko, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Fínsko a Švédsko. |
| --- | --- |

5.

Dotknuté členské štáty: Dánsko, Nemecko, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Fínsko a Švédsko.

| 6. | Sústavy na mori na juhu a západe (SW offshore): rozvoj elektrizačných sústav na mori, rozvoj integrovaných elektrizačných sústav na mori, ako aj prípadný rozvoj vodíkových sústav na mori a súvisiace prepojovacie vedenia v Stredozemnom mori vrátane Cádizského zálivu a v susediacich vodách na prenos elektriny alebo prípadne vodíka z obnoviteľných zdrojov energie na mori do centier ich spotreby a uchovávania alebo na zvýšenie cezhraničnej výmeny energie z obnoviteľných zdrojov.
  Dotknuté členské štáty: Grécko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Malta a Portugalsko. |
| --- | --- |

6.

Dotknuté členské štáty: Grécko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Malta a Portugalsko.

| 7. | Sústavy na mori na juhu a východe (SE offshore): rozvoj elektrizačných sústav na mori, rozvoj integrovaných elektrizačných sústav na mori, ako aj prípadný rozvoj vodíkových sústav na mori a súvisiace prepojovacie vedenia v Stredozemnom mori, Čiernom mori a v susediacich vodách na prenos elektriny alebo prípadne vodíka z obnoviteľných zdrojov energie na mori do centier ich spotreby a uchovávania alebo na zvýšenie cezhraničnej výmeny energie z obnoviteľných zdrojov.
  Dotknuté členské štáty: Bulharsko, Chorvátsko, Grécko, Taliansko, Cyprus, Rumunsko a Slovinsko. |
| --- | --- |

7.

Dotknuté členské štáty: Bulharsko, Chorvátsko, Grécko, Taliansko, Cyprus, Rumunsko a Slovinsko.

| 8. | Sústavy na mori v Atlantickom oceáne: rozvoj elektrizačných sústav na mori, rozvoj integrovaných elektrizačných sústav na mori a súvisiace prepojovacie vedenia vo vodách severného Atlantického oceánu na prenos elektriny z obnoviteľných zdrojov energie na mori do centier jej spotreby a uchovávania a na zvýšenie cezhraničnej výmeny elektrickej energie.
  Dotknuté členské štáty: Írsko, Španielsko, Francúzsko a Portugalsko. |
| --- | --- |

8.

Dotknuté členské štáty: Írsko, Španielsko, Francúzsko a Portugalsko.

3.   PRIORITNÉ KORIDORY PRE VODÍK A ELEKTROLYZÉRY

| 9. | Prepojenie rozvodných vodíkových sietí v západnej Európe (HI West): vodíková infraštruktúra a zmena účelu plynárenskej infraštruktúry, čo umožňuje vznik integrovanej vodíkovej opornej siete, ktorá priamo alebo nepriamo (prostredníctvom prepojenia s treťou krajinou) spája krajiny regiónu a rieši ich špecifické infraštruktúrne potreby v oblasti vodíka, pričom prispieva k vzniku siete na prepravu vodíka v celej Únii a okrem toho, pokiaľ ide o ostrovy a ostrovné systémy, zníži energetickú izoláciu, podporí inovatívne a iné riešenia zahŕňajúce aspoň dva členské štáty s významným pozitívnym vplyvom na ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050, a významne prispeje k udržateľnosti ostrovného energetického systému a Únie.
  Elektrolyzéry: podpora zavádzania riešení premeny elektrickej energie na plyn, ktorých cieľom je umožniť zníženie emisií skleníkových plynov a prispieť k bezpečnej, efektívnej a spoľahlivej prevádzke systému a inteligentnej integrácii energetického systému a okrem toho, pokiaľ ide o ostrovy a ostrovné systémy, podpora inovatívnych a iných riešení zahŕňajúcich aspoň dva členské štáty s významným pozitívnym vplyvom na ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050, a významný príspevok k udržateľnosti ostrovného energetického systému a energetického systému Únie.
  Dotknuté členské štáty: Belgicko, Česko, Dánsko, Nemecko, Írsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Luxembursko, Malta, Holandsko, Rakúsko a Portugalsko. |
| --- | --- |

9.

Elektrolyzéry: podpora zavádzania riešení premeny elektrickej energie na plyn, ktorých cieľom je umožniť zníženie emisií skleníkových plynov a prispieť k bezpečnej, efektívnej a spoľahlivej prevádzke systému a inteligentnej integrácii energetického systému a okrem toho, pokiaľ ide o ostrovy a ostrovné systémy, podpora inovatívnych a iných riešení zahŕňajúcich aspoň dva členské štáty s významným pozitívnym vplyvom na ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050, a významný príspevok k udržateľnosti ostrovného energetického systému a energetického systému Únie.

Dotknuté členské štáty: Belgicko, Česko, Dánsko, Nemecko, Írsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Luxembursko, Malta, Holandsko, Rakúsko a Portugalsko.

| 10. | Prepojenia rozvodných vodíkových sietí v stredovýchodnej a juhovýchodnej Európe (HI East): vodíková infraštruktúra a zmena účelu plynárenskej infraštruktúry, čo umožňuje vznik integrovanej vodíkovej opornej siete, ktorá priamo alebo nepriamo (prostredníctvom prepojenia s treťou krajinou) spája krajiny regiónu a rieši ich špecifické infraštruktúrne potreby v oblasti vodíka, pričom prispieva k vzniku siete na prepravu vodíka v celej Únii a okrem toho, pokiaľ ide o ostrovy a ostrovné systémy, zníži energetickú izoláciu, podporí inovačné a iné riešenia zahŕňajúce aspoň dva členské štáty s významným pozitívnym vplyvom na ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050, a významne prispieva k udržateľnosti ostrovného energetického systému a Únie.
  Elektrolyzéry: podpora zavádzania riešení premeny elektrickej energie na plyn, ktorých cieľom je umožniť zníženie emisií skleníkových plynov a prispieť k bezpečnej, efektívnej a spoľahlivej prevádzke systému a inteligentnej integrácii energetického systému a okrem toho, pokiaľ ide o ostrovy a ostrovné systémy, podpora inovatívnych a iných riešení zahŕňajúcich aspoň dva členské štáty s významným pozitívnym vplyvom na ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050, a významný príspevok k udržateľnosti ostrovného energetického systému a energetického systému Únie.
  Dotknuté členské štáty: Bulharsko, Česko, Nemecko, Grécko, Chorvátsko, Taliansko, Cyprus, Maďarsko, Rakúsko, Poľsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko. |
| --- | --- |

10.

Elektrolyzéry: podpora zavádzania riešení premeny elektrickej energie na plyn, ktorých cieľom je umožniť zníženie emisií skleníkových plynov a prispieť k bezpečnej, efektívnej a spoľahlivej prevádzke systému a inteligentnej integrácii energetického systému a okrem toho, pokiaľ ide o ostrovy a ostrovné systémy, podpora inovatívnych a iných riešení zahŕňajúcich aspoň dva členské štáty s významným pozitívnym vplyvom na ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050, a významný príspevok k udržateľnosti ostrovného energetického systému a energetického systému Únie.

Dotknuté členské štáty: Bulharsko, Česko, Nemecko, Grécko, Chorvátsko, Taliansko, Cyprus, Maďarsko, Rakúsko, Poľsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko.

| 11. | Plán prepojenia baltského trhu s energiou v odvetví vodíka (BEMIP Hydrogen): vodíková infraštruktúra a zmena účelu plynárenskej infraštruktúry, čo umožňuje vznik integrovanej vodíkovej opornej siete, ktorá priamo alebo nepriamo (prostredníctvom prepojenia s treťou krajinou) spája krajiny regiónu a rieši ich špecifické infraštruktúrne potreby v oblasti vodíka, pričom prispieva k vzniku siete na prepravu vodíka v celej Únii a okrem toho, pokiaľ ide o ostrovy a ostrovné systémy, zníži energetickú izoláciu, podporí inovačné a iné riešenia zahŕňajúce aspoň dva členské štáty s významným pozitívnym vplyvom na ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050 a významne prispieva k udržateľnosti ostrovného energetického systému a Únie.
  Elektrolyzéry: podpora zavádzania riešení premeny elektrickej energie na plyn, ktorých cieľom je umožniť zníženie emisií skleníkových plynov a prispieť k bezpečnej, efektívnej a spoľahlivej prevádzke systému a inteligentnej integrácii energetického systému a okrem toho, pokiaľ ide o ostrovy a ostrovné systémy, podpora inovatívnych a iných riešení zahŕňajúcich aspoň dva členské štáty s významným pozitívnym vplyvom na ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050, a významný príspevok k udržateľnosti ostrovného energetického systému a energetického systému Únie.
  Dotknuté členské štáty: Dánsko, Nemecko, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Fínsko a Švédsko. |
| --- | --- |

11.

Elektrolyzéry: podpora zavádzania riešení premeny elektrickej energie na plyn, ktorých cieľom je umožniť zníženie emisií skleníkových plynov a prispieť k bezpečnej, efektívnej a spoľahlivej prevádzke systému a inteligentnej integrácii energetického systému a okrem toho, pokiaľ ide o ostrovy a ostrovné systémy, podpora inovatívnych a iných riešení zahŕňajúcich aspoň dva členské štáty s významným pozitívnym vplyvom na ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050, a významný príspevok k udržateľnosti ostrovného energetického systému a energetického systému Únie.

Dotknuté členské štáty: Dánsko, Nemecko, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Fínsko a Švédsko.

4.   PRIORITNÉ TEMATICKÉ OBLASTI

| 12. | Zavádzanie inteligentných elektrizačných sústav: zavedenie technológií inteligentných sústav v celej Únii s cieľom efektívne integrovať správanie a činnosť všetkých užívateľov pripojených do elektrizačnej sústavy, najmä výrobu veľkých objemov elektriny z obnoviteľných alebo distribuovaných zdrojov energie a reakciu na strane spotreby, uskladňovanie energie, elektrické vozidlá a iné zdroje flexibility a okrem toho, pokiaľ ide o ostrovy a ostrovné systémy, zníženie energetickej izolácie, podpora inovatívnych a iných riešení zahŕňajúcich aspoň dva členské štáty s významným pozitívnym vplyvom na ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050, a významný príspevok k udržateľnosti ostrovného energetického systému a Únie.
  Dotknuté členské štáty: všetky. |
| --- | --- |

12.

Dotknuté členské štáty: všetky.

| 13. | Cezhraničná sieť oxidu uhličitého: rozvoj infraštruktúry na prepravu a ukladanie oxidu uhličitého medzi členskými štátmi a so susednými tretími krajinami s ohľadom na zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého zachyteného z priemyselných zariadení na účely trvalého geologického ukladania, ako aj využívania oxidu uhličitého na syntetické palivové plyny, čo vedie k trvalej neutralizácii oxidu uhličitého.
  Dotknuté členské štáty: všetky. |
| --- | --- |

13.

Dotknuté členské štáty: všetky.

| 14. | Inteligentné plynárenské siete: zavedenie technológií inteligentných plynárenských sietí v celej Únii s cieľom efektívne integrovať do plynárenskej siete rôzne nízkouhlíkové a najmä obnoviteľné zdroje plynu, podporovať zavádzanie inovačných a digitálnych riešení pre riadenie siete a uľahčenie inteligentnej integrácie odvetvia energetiky a reakcie na strane spotreby, vrátane súvisiacich fyzických modernizácií, ak sú nevyhnutné na fungovanie zariadení a vybavení na integráciu nízkouhlíkových plynov a najmä plynov z obnoviteľných zdrojov.
  Dotknuté členské štáty: všetky. |
| --- | --- |

14.

Dotknuté členské štáty: všetky.

---

PRÍLOHA II

KATEGÓRIE ENERGETICKEJ INFRAŠTRUKTÚRY

Kategórie energetickej infraštruktúry rozvíjané s cieľom realizovať priority energetickej infraštruktúry stanovené v prílohe I sú tieto:

| 1. | pokiaľ ide o elektrinu:






  a) | nadzemné prenosové vedenia vysokého a veľmi vysokého napätia, ktoré sú cezhraničné alebo v rámci územia členského štátu vrátane výhradnej hospodárskej zóny, ak sú určené pre napätie 220 kV alebo viac, a podzemné a podmorské prenosové káble, ak sú určené pre napätie 150 kV alebo viac. V prípade členských štátov a malých izolovaných sústav s celkovou prenosovou sústavou s nižším napätím sa tieto prahové hodnoty napätia rovnajú najvyššej úrovni napätia v ich príslušných elektrizačných sústavách; |
| --- | --- | --- |

1.

pokiaľ ide o elektrinu:

a)

nadzemné prenosové vedenia vysokého a veľmi vysokého napätia, ktoré sú cezhraničné alebo v rámci územia členského štátu vrátane výhradnej hospodárskej zóny, ak sú určené pre napätie 220 kV alebo viac, a podzemné a podmorské prenosové káble, ak sú určené pre napätie 150 kV alebo viac. V prípade členských štátov a malých izolovaných sústav s celkovou prenosovou sústavou s nižším napätím sa tieto prahové hodnoty napätia rovnajú najvyššej úrovni napätia v ich príslušných elektrizačných sústavách;

| b) | každé zariadenie alebo vybavenie, ktoré patrí do kategórie energetickej infraštruktúry uvedenej v písmene a) a umožňuje prenos elektriny z obnoviteľných zdrojov na mori z lokalít výroby elektriny na mori (energetická infraštruktúra pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov na mori); |
| --- | --- |

b)

každé zariadenie alebo vybavenie, ktoré patrí do kategórie energetickej infraštruktúry uvedenej v písmene a) a umožňuje prenos elektriny z obnoviteľných zdrojov na mori z lokalít výroby elektriny na mori (energetická infraštruktúra pre elektrinu z obnoviteľných zdrojov na mori);

| c) | individuálne zariadenia na skladovanie energie alebo zariadenia na skladovanie energie, ktoré sú v agregovanej forme, používané na trvalé alebo dočasné uskladňovanie energie v nadzemnej alebo podzemnej infraštruktúre alebo geologických úložiskách, pokiaľ sú napojené priamo na vysokonapäťové prenosové vedenia a distribučné vedenia určené pre napätie 110 kV alebo viac. V prípade členských štátov a malých izolovaných sústav s celkovou prenosovou sústavou s nižším napätím sa tieto prahové hodnoty napätia rovnajú najvyššej úrovni napätia v ich príslušných elektrizačných sústavách; |
| --- | --- |

c)

individuálne zariadenia na skladovanie energie alebo zariadenia na skladovanie energie, ktoré sú v agregovanej forme, používané na trvalé alebo dočasné uskladňovanie energie v nadzemnej alebo podzemnej infraštruktúre alebo geologických úložiskách, pokiaľ sú napojené priamo na vysokonapäťové prenosové vedenia a distribučné vedenia určené pre napätie 110 kV alebo viac. V prípade členských štátov a malých izolovaných sústav s celkovou prenosovou sústavou s nižším napätím sa tieto prahové hodnoty napätia rovnajú najvyššej úrovni napätia v ich príslušných elektrizačných sústavách;

| d) | každé vybavenie alebo zariadenie potrebné na bezpečnú, zabezpečenú a efektívnu prevádzku systémov uvedených v písmenách a), b) a c) vrátane ochranných, monitorovacích a kontrolných systémov všetkých napäťových úrovní a rozvodní; |
| --- | --- |

d)

každé vybavenie alebo zariadenie potrebné na bezpečnú, zabezpečenú a efektívnu prevádzku systémov uvedených v písmenách a), b) a c) vrátane ochranných, monitorovacích a kontrolných systémov všetkých napäťových úrovní a rozvodní;

| e) | inteligentné elektrizačné sústavy: každé zariadenie alebo vybavenie, digitálne systémy a komponenty integrujúce informačné a komunikačné technológie (IKT) prostredníctvom prevádzkových digitálnych platforiem, kontrolných systémov a snímacích technológií na úrovni prenosu aj na strednonapäťovej a vysokonapäťovej distribučnej úrovni, ktoré sa zameriavajú na zabezpečenie efektívnejšej a inteligentnejšej prenosovej a distribučnej elektrickej siete, zvýšenej kapacity na integráciu nových foriem výroby, uskladňovania a spotreby energie a uľahčenie nových obchodných modelov a trhových štruktúr vrátane investícií na ostrovoch a do ostrovných systémov s cieľom znížiť energetickú izoláciu, podporovať inovačné a iné riešenia zahŕňajúce aspoň dva členské štáty s významným pozitívnym vplyvom na ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a na jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050, a významne prispieť k udržateľnosti ostrovného energetického systému a Únie; |
| --- | --- |

e)

inteligentné elektrizačné sústavy: každé zariadenie alebo vybavenie, digitálne systémy a komponenty integrujúce informačné a komunikačné technológie (IKT) prostredníctvom prevádzkových digitálnych platforiem, kontrolných systémov a snímacích technológií na úrovni prenosu aj na strednonapäťovej a vysokonapäťovej distribučnej úrovni, ktoré sa zameriavajú na zabezpečenie efektívnejšej a inteligentnejšej prenosovej a distribučnej elektrickej siete, zvýšenej kapacity na integráciu nových foriem výroby, uskladňovania a spotreby energie a uľahčenie nových obchodných modelov a trhových štruktúr vrátane investícií na ostrovoch a do ostrovných systémov s cieľom znížiť energetickú izoláciu, podporovať inovačné a iné riešenia zahŕňajúce aspoň dva členské štáty s významným pozitívnym vplyvom na ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a na jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050, a významne prispieť k udržateľnosti ostrovného energetického systému a Únie;

| f) | každé zariadenie alebo vybavenie, ktoré patrí do kategórie energetickej infraštruktúry uvedenej v písmene a) a ktoré má dvojakú funkciu: prepojenie a systém pre pripojenie sústav na mori z lokalít výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov na mori do dvoch alebo viacerých členských štátov a tretích krajín zapojených do projektov na zozname Únie vrátane predĺženia tohto zariadenia na pevnine až po prvú rozvodňu v prenosovej sústave na pevnine, ako aj každé priľahlé zariadenie alebo vybavenie na mori nevyhnutné na bezpečnú, zabezpečenú a efektívnu prevádzku vrátane ochranných, monitorovacích a kontrolných systémov a potrebné rozvodne, ak zároveň zabezpečujú interoperabilitu technológií a okrem iného aj kompatibilitu na rozhraní rôznych technológií (sústavy na mori pre energiu z obnoviteľných zdrojov) |
| --- | --- |

f)

každé zariadenie alebo vybavenie, ktoré patrí do kategórie energetickej infraštruktúry uvedenej v písmene a) a ktoré má dvojakú funkciu: prepojenie a systém pre pripojenie sústav na mori z lokalít výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov na mori do dvoch alebo viacerých členských štátov a tretích krajín zapojených do projektov na zozname Únie vrátane predĺženia tohto zariadenia na pevnine až po prvú rozvodňu v prenosovej sústave na pevnine, ako aj každé priľahlé zariadenie alebo vybavenie na mori nevyhnutné na bezpečnú, zabezpečenú a efektívnu prevádzku vrátane ochranných, monitorovacích a kontrolných systémov a potrebné rozvodne, ak zároveň zabezpečujú interoperabilitu technológií a okrem iného aj kompatibilitu na rozhraní rôznych technológií (sústavy na mori pre energiu z obnoviteľných zdrojov)

| 2. | pokiaľ ide o inteligentné plynárenské siete: ktorékoľvek z týchto zariadení alebo vybavení, ktorých cieľom je umožniť a uľahčiť integráciu rôznych nízkouhlíkových plynov a najmä plynov z obnoviteľných zdrojov,(vrátane biometánu alebo vodíka, do plynárenskej siete: digitálne systémy a komponenty integrujúce IKT, kontrolné systémy a snímacie technológie s cieľom umožniť interaktívne a inteligentné monitorovanie, meranie, kontrolu kvality a riadenie výroby, prepravy, distribúcie, skladovania a spotreby plynu v plynárenskej sieti. Takéto projekty môžu okrem toho zahŕňať aj zariadenie umožňujúce spätné toky z distribučnej úrovne na prenosovú úroveň vrátane súvisiacich fyzických modernizácií, ak sú nevyhnutné na fungovanie zariadenia a vybavení na účely integrácie nízkouhlíkových plynov a najmä plynov z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

2.

pokiaľ ide o inteligentné plynárenské siete: ktorékoľvek z týchto zariadení alebo vybavení, ktorých cieľom je umožniť a uľahčiť integráciu rôznych nízkouhlíkových plynov a najmä plynov z obnoviteľných zdrojov,(vrátane biometánu alebo vodíka, do plynárenskej siete: digitálne systémy a komponenty integrujúce IKT, kontrolné systémy a snímacie technológie s cieľom umožniť interaktívne a inteligentné monitorovanie, meranie, kontrolu kvality a riadenie výroby, prepravy, distribúcie, skladovania a spotreby plynu v plynárenskej sieti. Takéto projekty môžu okrem toho zahŕňať aj zariadenie umožňujúce spätné toky z distribučnej úrovne na prenosovú úroveň vrátane súvisiacich fyzických modernizácií, ak sú nevyhnutné na fungovanie zariadenia a vybavení na účely integrácie nízkouhlíkových plynov a najmä plynov z obnoviteľných zdrojov;

| 3. | pokiaľ ide o vodík:






  a) | potrubia na prepravu vodíka, najmä vysokotlakové, vrátane plynárenskej infraštruktúry so zmeneným účelom, ktoré umožňujú prístup viacerým užívateľom siete na transparentnom a nediskriminačnom základe; |
| --- | --- | --- |

3.

pokiaľ ide o vodík:

a)

potrubia na prepravu vodíka, najmä vysokotlakové, vrátane plynárenskej infraštruktúry so zmeneným účelom, ktoré umožňujú prístup viacerým užívateľom siete na transparentnom a nediskriminačnom základe;

| b) | zásobníky, ktoré sú napojené na vysokotlakové vodíkové potrubia uvedené v písmene a); |
| --- | --- |

b)

zásobníky, ktoré sú napojené na vysokotlakové vodíkové potrubia uvedené v písmene a);

| c) | zariadenia na príjem, skladovanie a spätné splyňovanie alebo dekompresiu skvapalneného vodíka alebo vodíka, ktorý je súčasťou iných chemických látok s cieľom vtlačiť v príslušných prípadoch vodík do siete; |
| --- | --- |

c)

zariadenia na príjem, skladovanie a spätné splyňovanie alebo dekompresiu skvapalneného vodíka alebo vodíka, ktorý je súčasťou iných chemických látok s cieľom vtlačiť v príslušných prípadoch vodík do siete;

| d) | každé zariadenie alebo vybavenie potrebné na bezpečnú, zabezpečenú a efektívnu prevádzku vodíkového systému alebo na umožnenie dvojsmernej kapacity vrátane kompresorových staníc; |
| --- | --- |

d)

každé zariadenie alebo vybavenie potrebné na bezpečnú, zabezpečenú a efektívnu prevádzku vodíkového systému alebo na umožnenie dvojsmernej kapacity vrátane kompresorových staníc;

| e) | každé zariadenie alebo vybavenie umožňujúce používanie vodíka alebo palív získaných z vodíka v odvetví dopravy v rámci základnej siete TEN-T určené v súlade s kapitolou III nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1315/2013 (1). |
| --- | --- |

e)

každé zariadenie alebo vybavenie umožňujúce používanie vodíka alebo palív získaných z vodíka v odvetví dopravy v rámci základnej siete TEN-T určené v súlade s kapitolou III nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1315/2013 (1).

Ktorékoľvek zo zariadení uvedených v písmenách a) až d) môže byť novovybudovaným zariadením alebo zariadením prebudovaným zo zemného plynu na vodík, alebo môže byť kombináciou oboch.

| 4. | pokiaľ ide o elektrolyzéry:






  a) | elektrolyzéry, ktoré:






  i) | majú kapacitu najmenej 50 MW zabezpečenú jedným elektrolyzérom alebo súpravou elektrolyzérov, ktoré tvoria jeden koordinovaný projekt; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

pokiaľ ide o elektrolyzéry:

a)

elektrolyzéry, ktoré:

i)

majú kapacitu najmenej 50 MW zabezpečenú jedným elektrolyzérom alebo súpravou elektrolyzérov, ktoré tvoria jeden koordinovaný projekt;

| ii) | výroba spĺňa požiadavku na úspory emisií skleníkových plynov počas životného cyklu na úrovni 70 % oproti porovnateľnému fosílnemu palivu s hodnotou 94 g CO2ekv/MJ, ako sa stanovuje v článku 25 ods. 2 a prílohe V k smernici (EÚ) 2018/2001. Úspory emisií skleníkových plynov počas životného cyklu sa vypočítajú pomocou metodiky uvedenej v článku 28 ods. 5 smernice (EÚ) 2018/2001, prípadne podľa normy ISO 14067 alebo ISO 14064-1. Emisie skleníkových plynov počas životného cyklu musia zahŕňať nepriame emisie. Kvantifikované úspory emisií skleníkových plynov počas životného cyklu sa v prípade potreby overujú v súlade s článkom 30 smernice (EÚ) 2018/2001, alebo ich overuje nezávislá tretia strana, a |
| --- | --- |

ii)

výroba spĺňa požiadavku na úspory emisií skleníkových plynov počas životného cyklu na úrovni 70 % oproti porovnateľnému fosílnemu palivu s hodnotou 94 g CO2ekv/MJ, ako sa stanovuje v článku 25 ods. 2 a prílohe V k smernici (EÚ) 2018/2001. Úspory emisií skleníkových plynov počas životného cyklu sa vypočítajú pomocou metodiky uvedenej v článku 28 ods. 5 smernice (EÚ) 2018/2001, prípadne podľa normy ISO 14067 alebo ISO 14064-1. Emisie skleníkových plynov počas životného cyklu musia zahŕňať nepriame emisie. Kvantifikované úspory emisií skleníkových plynov počas životného cyklu sa v prípade potreby overujú v súlade s článkom 30 smernice (EÚ) 2018/2001, alebo ich overuje nezávislá tretia strana, a

| iii) | zároveň majú funkciu súvisiacu so sieťou, najmä vzhľadom na celkovú flexibilitu sústavy a celkovú systémovú efektívnosť elektrických a vodíkových sietí; |
| --- | --- |

iii)

zároveň majú funkciu súvisiacu so sieťou, najmä vzhľadom na celkovú flexibilitu sústavy a celkovú systémovú efektívnosť elektrických a vodíkových sietí;

| b) | súvisiace vybavenie vrátane potrubných pripojení k sieti; |
| --- | --- |

b)

súvisiace vybavenie vrátane potrubných pripojení k sieti;

| 5. | pokiaľ ide o oxid uhličitý:






  a) | špecializované potrubia okrem potrubí ťažobnej siete používané na prepravu oxidu uhličitého z viac ako jedného zdroja na účely trvalého geologického uloženia oxidu uhličitého podľa smernice 2009/31/ES; |
| --- | --- | --- |

5.

pokiaľ ide o oxid uhličitý:

a)

špecializované potrubia okrem potrubí ťažobnej siete používané na prepravu oxidu uhličitého z viac ako jedného zdroja na účely trvalého geologického uloženia oxidu uhličitého podľa smernice 2009/31/ES;

| b) | pevné zariadenia na skvapalňovanie a dočasné uloženie oxidu uhličitého a konvertory oxidu uhličitého so zreteľom na jeho ďalšiu prepravu potrubím a vo vyhradených druhoch dopravy, ako sú lode, nákladné člny, nákladné vozidlá a vlaky; |
| --- | --- |

b)

pevné zariadenia na skvapalňovanie a dočasné uloženie oxidu uhličitého a konvertory oxidu uhličitého so zreteľom na jeho ďalšiu prepravu potrubím a vo vyhradených druhoch dopravy, ako sú lode, nákladné člny, nákladné vozidlá a vlaky;

| c) | bez toho, aby bol dotknutý akýkoľvek zákaz geologického ukladania oxidu uhličitého v členskom štáte, povrchové a vtláčacie zariadenia spojené s infraštruktúrou v rámci geologickej jednotky, ktorá sa v súlade so smernicou 2009/31/ES používa na trvalé geologické ukladanie oxidu uhličitého, ak nezahŕňajú používanie oxidu uhličitého na zvýšenie výťažnosti uhľovodíkov a sú potrebné na umožnenie cezhraničnej prepravy a ukladania oxidu uhličitého; |
| --- | --- |

c)

bez toho, aby bol dotknutý akýkoľvek zákaz geologického ukladania oxidu uhličitého v členskom štáte, povrchové a vtláčacie zariadenia spojené s infraštruktúrou v rámci geologickej jednotky, ktorá sa v súlade so smernicou 2009/31/ES používa na trvalé geologické ukladanie oxidu uhličitého, ak nezahŕňajú používanie oxidu uhličitého na zvýšenie výťažnosti uhľovodíkov a sú potrebné na umožnenie cezhraničnej prepravy a ukladania oxidu uhličitého;

| d) | každé zariadenie alebo vybavenie dôležité pre daný systém s cieľom náležitej, spoľahlivej a efektívnej činnosti vrátane systémov ochrany, monitorovania a kontroly. |
| --- | --- |

d)

každé zariadenie alebo vybavenie dôležité pre daný systém s cieľom náležitej, spoľahlivej a efektívnej činnosti vrátane systémov ochrany, monitorovania a kontroly.

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1315/2013 z 11. decembra 2013 o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete a o zrušení rozhodnutia č. 661/2010/EÚ (Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 1).

---

PRÍLOHA III

REGIONÁLNE ZOZNAMY PROJEKTOV

1.   PRAVIDLÁ PRE SKUPINY

| 1. | Pokiaľ ide o energetickú infraštruktúru, ktorá patrí do právomoci národných regulačných orgánov, každá skupina sa skladá zo zástupcov členských štátov, národných regulačných orgánov, PPS, ako aj Komisie, agentúry, subjektu PDS EÚ a buď ENTSO pre elektrinu alebo ENTSO pre plyn.
  V prípade ostatných kategórií energetickej infraštruktúry sa každá skupina skladá z Komisie a zástupcov členských štátov, realizátorov projektov, ktorých sa týka každá z príslušných priorít stanovených v prílohe I. |
| --- | --- |

1.

V prípade ostatných kategórií energetickej infraštruktúry sa každá skupina skladá z Komisie a zástupcov členských štátov, realizátorov projektov, ktorých sa týka každá z príslušných priorít stanovených v prílohe I.

| 2. | V závislosti od počtu kandidátskych projektov na zaradenie do zoznamu Únie, nedostatkov v regionálnej infraštruktúre a vývoja na trhu sa skupiny a rozhodovacie orgány skupín môžu podľa potreby rozdeliť, zlúčiť alebo stretnúť v rôznych zloženiach, aby prediskutovali otázky spoločné pre všetky skupiny alebo týkajúce sa výlučne konkrétnych regiónov. Tieto záležitosti môžu zahŕňať otázky relevantné pre medziregionálnu konzistentnosť alebo určitý počet navrhovaných projektov zahrnutých do návrhov regionálnych zoznamov, pri ktorom hrozí, že sa stane nezvládnuteľným. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Každá skupina si zorganizuje prácu v súlade s úsilím o regionálnu spoluprácu podľa článku 12 nariadenia (ES) č. 715/2009, článku 34 nariadenia (EÚ) 2019/943, článku 7 smernice 2009/73/ES a článku 61 smernice (EÚ) 2019/944 a inými existujúcimi štruktúrami regionálnej spolupráce. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Každá skupina, s ohľadom na účely implementácie príslušných prioritných koridorov a oblastí energetickej infraštruktúry určených v prílohe I, pozve realizátora projektu, ktorý je potenciálne oprávnený, aby bol vybratý ako projekt spoločného záujmu, ako aj zástupcov vnútroštátnych správnych orgánov, regulačných orgánov, občianskej spoločnosti a PPS z tretích krajín. Rozhodnutie pozvať zástupcov tretej krajiny sa prijme na základe konsenzu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | V prípade prioritných koridorov energetickej infraštruktúry stanovených v oddiele 2 prílohy I každá skupina podľa potreby prizve zástupcov vnútrozemských členských štátov, príslušných orgánov, národných regulačných orgánov a PPS. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Každá skupina podľa potreby pozve organizácie zastupujúce príslušné zainteresované strany vrátane zástupcov z tretích krajín – a v prípade potreby priamo zainteresované strany – vrátane výrobcov, prevádzkovateľov distribučných sústav/sietí, dodávateľov, spotrebiteľov, zástupcov miestneho obyvateľstva a organizácií na ochranu životného prostredia so sídlom v Únii, aby poskytli svoje špecifické odborné znalosti. Každá skupina usporiada vypočutia alebo konzultácie, ak sú relevantné pre splnenie jej úloh. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pokiaľ ide o zasadnutia skupín, Komisia zverejní na platforme prístupnej zainteresovaným stranám interné pravidlá, aktualizovaný zoznam členských organizácií, pravidelne aktualizované informácie o pracovnom pokroku, programy zasadnutí, ako aj zápisnice zo zasadnutí, ak sú k dispozícii. Rokovania rozhodovacích orgánov skupín a poradie projektov v súlade s článkom 4 ods. 5 sú dôverné. Všetky rozhodnutia týkajúce sa fungovania a práce regionálnych skupín sa prijímajú konsenzom medzi členskými štátmi a Komisiou. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Komisia, agentúra a skupiny sa usilujú o konzistentnosť medzi skupinami. Komisia a agentúra v prípade potreby zabezpečia na tento účel výmenu informácií o všetkej činnosti medziregionálneho záujmu medzi príslušnými skupinami. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Účasť národných regulačných orgánov a agentúry v skupinách nesmie ohroziť plnenie ich cieľov a povinností, ktoré im ukladá toto nariadenie alebo nariadenie (EÚ) 2019/942, články 40 a 41 smernice 2009/73/ES a články 58, 59 a 60 smernice (EÚ) 2019/944. |
| --- | --- |

9.

2.   POSTUP ZOSTAVOVANIA REGIONÁLNYCH ZOZNAMOV

| 1. | Realizátori projektu potenciálne oprávneného na výber ako projekt na zozname Únie, ktorí chcú získať uvedený štatút, predložia skupine žiadosť o výber projektu na zozname Únie, ktorá obsahuje:






  a) | posúdenie ich projektov s ohľadom na ich príspevok k splneniu priorít stanovených v prílohe I; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

posúdenie ich projektov s ohľadom na ich príspevok k splneniu priorít stanovených v prílohe I;

| b) | uvedenie príslušnej kategórie projektu uvedenej v prílohe II; |
| --- | --- |

b)

uvedenie príslušnej kategórie projektu uvedenej v prílohe II;

| c) | analýzu plnenia príslušných kritérií stanovených v článku 4; |
| --- | --- |

c)

analýzu plnenia príslušných kritérií stanovených v článku 4;

| d) | v prípade projektov, ktoré dosiahli dostatočný stupeň pripravenosti, analýzu nákladov a prínosov v súvislosti s konkrétnym projektom v súlade s metodikami vypracovanými podľa článku 11; |
| --- | --- |

d)

v prípade projektov, ktoré dosiahli dostatočný stupeň pripravenosti, analýzu nákladov a prínosov v súvislosti s konkrétnym projektom v súlade s metodikami vypracovanými podľa článku 11;

| e) | v prípade projektov vo vzájomnom záujme listy od vlád priamo dotknutých krajín, v ktorých vyjadrujú podporu projektu, alebo iné nezáväzné dohody; |
| --- | --- |

e)

v prípade projektov vo vzájomnom záujme listy od vlád priamo dotknutých krajín, v ktorých vyjadrujú podporu projektu, alebo iné nezáväzné dohody;

| f) | všetky ostatné informácie relevantné pre hodnotenie projektu. |
| --- | --- |

f)

všetky ostatné informácie relevantné pre hodnotenie projektu.

| 2. | Všetci príjemcovia zabezpečia dôvernosť citlivých obchodných informácií. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Navrhované projekty spoločného záujmu v oblasti prenosu a uskladňovania elektriny, ktoré patria do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v bode 1 písm. a), b), c), d) a f) prílohy II k tomuto nariadeniu, sú súčasťou najnovšieho dostupného desaťročného plánu rozvoja elektrizačnej sústavy pre celú Úniu, ktorý vypracovala ENTSO pre elektrinu podľa článku 30 nariadenia (EÚ) 2019/943. Navrhované projekty spoločného záujmu v oblasti prenosu elektriny, ktoré patria do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v bode 1 písm. b) a f) prílohy II k tomuto nariadeniu vychádzajú z rozvoja integrovanej siete na mori a posilnení sústavy podľa článku 14 ods. 2 tohto nariadenia a sú s ním v súlade. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Od 1. januára 2024 sú navrhované projekty spoločného záujmu v oblasti vodíka patriace do kategórií energetickej infraštruktúry uvedených v bode 3 prílohy II k tomuto nariadeniu projekty, ktoré sú súčasťou najnovšieho dostupného desaťročného plánu rozvoja plynárenskej siete pre celé Spoločenstvo, ktorý vypracovala ENTSO pre plyn podľa článku 8 nariadenia (ES) č. 715/2009. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn vydajú do 30. júna 2022 a následne pre všetky desaťročné plány rozvoja siete pre celú Úniu aktualizované usmernenia na začlenenie projektov do svojich desaťročných plánov rozvoja siete pre celú Úniu uvedených v bodoch 3 a 4 s cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie a transparentnosť procesu. V prípade všetkých projektov na zozname Únie, ktorý je v tom čase platný, sa v usmerneniach stanoví zjednodušený proces zaradenia do desaťročných plánov rozvoja siete pre celú Úniu, pričom sa zohľadní dokumentácia a údaje, ktoré už boli predložené počas predchádzajúcich procesov desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu, pokiaľ dokumentácia a údaje, ktoré už boli predložené, sú stále platné.
  ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn pred uverejnením konečných usmernení konzultujú s Komisiou a agentúrou svoje príslušné návrhy usmernení na začlenenie projektov do desaťročných plánov rozvoja siete pre celú Úniu a náležite zohľadnia odporúčania Komisie a agentúry. |
| --- | --- |

5.

ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn pred uverejnením konečných usmernení konzultujú s Komisiou a agentúrou svoje príslušné návrhy usmernení na začlenenie projektov do desaťročných plánov rozvoja siete pre celú Úniu a náležite zohľadnia odporúčania Komisie a agentúry.

| 6. | Navrhované projekty na prepravu a skladovanie oxidu uhličitého patriace do kategórie energetickej infraštruktúry uvedenej v bode 5 prílohy II sa predložia ako súčasť plánu vypracovaného najmenej dvoma členskými štátmi na účely rozvoja cezhraničnej infraštruktúry na prepravu a uskladňovanie oxidu uhličitého, ktorý Komisii predkladajú dotknuté členské štáty alebo nimi určené subjekty. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn predložia skupinám informácie o tom, ako uplatnili usmernenia na posúdenie začlenenia do desaťročných plánov rozvoja siete pre celú Úniu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pokiaľ ide o projekty, ktoré patria do právomoci národných regulačných orgánov, tieto národné regulačné orgány a v prípade potreby agentúra kontrolujú – ak je to možné v rámci regionálnej spolupráce podľa článku 7 smernice 2009/73/ES a článku 61 smernice (EÚ) 2019/944 – dôsledné uplatňovanie kritérií a metodiky analýzy nákladov a prínosov a posudzujú ich cezhraničný význam. Svoje hodnotenie predkladajú skupine. Komisia zabezpečí, aby sa kritériá a metodiky uvedené v článku 4 tohto nariadenia a v prílohe IV uplatňovali harmonizovaným spôsobom s cieľom zaručiť konzistentnosť vo všetkých regionálnych skupinách. |
| --- | --- |

8.

| 9. | V prípade všetkých projektov, na ktoré sa nevzťahuje bod 8 tejto prílohy, Komisia vyhodnotí uplatňovanie kritérií stanovených v článku 4 tohto nariadenia. Komisia zohľadní aj potenciál budúceho rozšírenia o ďalšie členské štáty. Komisia predkladá svoje hodnotenie skupine. V prípade projektov, ktoré žiadajú o štatút projektu vo vzájomnom záujme, sa zástupcovia tretích krajín a regulačné orgány vyzvú na predloženie posúdenia. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Každý členský štát v prípade, že sa navrhovaný projekt nevzťahuje na jeho územie, ale môže mať naň potenciálny jasný pozitívny vplyv alebo potenciálny významný účinok – napr. na životné prostredie alebo na fungovanie energetickej infraštruktúry na jeho území –, môže predložiť skupine svoje stanovisko, v ktorom uvedie svoje obavy. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Skupina na požiadanie členského štátu skupiny preskúma opodstatnené dôvody, ktoré členský štát predložil v súlade s článkom 3 ods. 3 a ktoré ho vedú k tomu, aby neschválil projekt, ktorý sa vzťahuje na jeho územie. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Skupina posúdi, či sa v prípade stanovenia potrieb regionálnej infraštruktúry a každého z kandidátskych projektov uplatňuje zásada prvoradosti energetickej efektívnosti. Skupina považuje za prioritné také riešenia, ako je riadenie strany dopytu, riešenia trhového režimu, zavádzanie digitálnych riešení a obnova budov, ak sú tieto riešenia považované za nákladovo efektívnejšie z hľadiska celého systému než výstavba novej infraštruktúry na strane ponuky. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Skupina sa schádza, aby preskúmala navrhované projekty na základe transparentného hodnotenia projektov a podľa kritérií stanovených v článku 4 a zostavila ich poradie, pričom zohľadňuje hodnotenie regulačných orgánov alebo hodnotenie Komisie v prípade projektov, ktoré nepatria do právomoci národných regulačných orgánov. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Návrh regionálnych zoznamov navrhovaných projektov patriacich do právomoci národných regulačných orgánov, ktoré vypracovali skupiny, sa spolu so všetkými stanoviskami uvedenými v bode 10 tohto oddielu predkladajú agentúre šesť mesiacov pred dátumom prijatia zoznamu Únie. Návrh regionálnych zoznamov a sprievodné stanoviská agentúra vyhodnotí do troch mesiacov odo dňa ich doručenia. Agentúra vydá stanovisko o návrhu regionálnych zoznamov, najmä o dôslednom uplatňovaní kritérií a analýzy nákladov a prínosov v regiónoch. Stanovisko agentúry sa prijme v súlade s postupom uvedeným v článku 22 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2019/942. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Rozhodovací orgán každej skupiny do jedného mesiaca odo dňa doručenia stanoviska agentúry prijme svoj konečný regionálny zoznam navrhovaných projektov, pričom dodrží ustanovenia uvedené v článku 3 ods. 3, ktoré sú založené na návrhu skupín, a zohľadní stanovisko agentúry a hodnotenie národných regulačných orgánov predložené podľa bodu 8 alebo hodnotenie Komisie v prípade projektov, ktoré nepatria do právomoci národných regulačných orgánov navrhnutých v súlade s bodom 9, a poradenstvo Komisie zamerané na zvládnuteľný celkový počet projektov na zozname Únie, najmä na vnútroštátnych hraniciach, v súvislosti s konkurenčnými alebo potenciálne konkurenčnými projektmi. Rozhodovacie orgány skupín predkladajú konečné regionálne zoznamy Komisii spolu so všetkými stanoviskami, ako je uvedené v bode 10. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ak by na základe návrhov regionálnych zoznamov a po zohľadnení stanoviska agentúry celkový počet navrhovaných projektov v zozname Únie prekročil zvládnuteľnú hranicu, Komisia každej dotknutej skupine poradí nezahrnúť do regionálneho zoznamu projekty, ktoré príslušná skupina zaradila najnižšie v rámci poradia stanoveného v súlade s článkom 4 ods. 5 |
| --- | --- |

16.

---

PRÍLOHA IV

PRAVIDLÁ A UKAZOVATELE TÝKAJÚCE SA KRITÉRIÍ PRE PROJEKTY

1.

| a) | v prípade prenosu elektriny projekt zvyšuje prenosovú kapacitu sústavy alebo kapacitu, ktorá je k dispozícii pre komerčné toky na hraniciach tohto členského štátu s jedným alebo viacerými inými členskými štátmi, pričom má účinok zvýšenia cezhraničnej prenosovej kapacity sústavy na hraniciach tohto členského štátu s jedným alebo viacerými inými členskými štátmi, a to najmenej o 500 megawattov (MW) v porovnaní so situáciou bez uvedenia projektu do prevádzky, alebo sa projektom zmenšuje energetická izolácia neprepojených sústav v jednom alebo viacerých členských štátoch a zvyšuje sa cezhraničná prenosová kapacita sústavy na hraniciach medzi dvomi členskými štátmi, a to najmenej o 200 MW; |
| --- | --- |

a)

v prípade prenosu elektriny projekt zvyšuje prenosovú kapacitu sústavy alebo kapacitu, ktorá je k dispozícii pre komerčné toky na hraniciach tohto členského štátu s jedným alebo viacerými inými členskými štátmi, pričom má účinok zvýšenia cezhraničnej prenosovej kapacity sústavy na hraniciach tohto členského štátu s jedným alebo viacerými inými členskými štátmi, a to najmenej o 500 megawattov (MW) v porovnaní so situáciou bez uvedenia projektu do prevádzky, alebo sa projektom zmenšuje energetická izolácia neprepojených sústav v jednom alebo viacerých členských štátoch a zvyšuje sa cezhraničná prenosová kapacita sústavy na hraniciach medzi dvomi členskými štátmi, a to najmenej o 200 MW;

| b) | v prípade uskladňovania elektriny projekt zabezpečuje inštalovanú kapacitu najmenej 225 MW a má uskladňovaciu kapacitu, ktorá umožňuje čistú ročnú výrobu elektriny v objeme 250 gigawatthodín/rok; |
| --- | --- |

b)

v prípade uskladňovania elektriny projekt zabezpečuje inštalovanú kapacitu najmenej 225 MW a má uskladňovaciu kapacitu, ktorá umožňuje čistú ročnú výrobu elektriny v objeme 250 gigawatthodín/rok;

| c) | v prípade inteligentných elektrizačných sústav je projekt navrhnutý pre zariadenie a vybavenie na úrovni vysokého napätia a stredného napätia a zahŕňa PPS, PPS a PDS alebo PDS z najmenej dvoch členských štátov. Projekt môže zahŕňať len PDS za predpokladu, že pochádzajú aspoň z dvoch členských štátov, a za predpokladu, že je zabezpečená interoperabilita. Projekt musí spĺňať najmenej dve z týchto kritérií: zahŕňa 50 000 užívateľov, výrobcov, spotrebiteľov alebo výrobcov-spotrebiteľov elektrickej energie, zachytáva oblasť spotreby v objeme najmenej 300 gigawatthodín/rok, aspoň 20 % spotreby elektrickej energie spojenej s projektom pochádza z variabilných obnoviteľných zdrojov, alebo projekt znižuje energetickú izoláciu neprepojených sústav v jednom alebo viacerých členských štátoch. Projekt nemusí zahŕňať fyzickú spoločnú hranicu. V prípade projektov týkajúcich sa malých izolovaných sústav v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 42 smernice (EÚ) 2019/944 vrátane ostrovov sa tieto úrovne napätia rovnajú najvyššej úrovni napätia v príslušnej elektrizačnej sústave; |
| --- | --- |

c)

v prípade inteligentných elektrizačných sústav je projekt navrhnutý pre zariadenie a vybavenie na úrovni vysokého napätia a stredného napätia a zahŕňa PPS, PPS a PDS alebo PDS z najmenej dvoch členských štátov. Projekt môže zahŕňať len PDS za predpokladu, že pochádzajú aspoň z dvoch členských štátov, a za predpokladu, že je zabezpečená interoperabilita. Projekt musí spĺňať najmenej dve z týchto kritérií: zahŕňa 50 000 užívateľov, výrobcov, spotrebiteľov alebo výrobcov-spotrebiteľov elektrickej energie, zachytáva oblasť spotreby v objeme najmenej 300 gigawatthodín/rok, aspoň 20 % spotreby elektrickej energie spojenej s projektom pochádza z variabilných obnoviteľných zdrojov, alebo projekt znižuje energetickú izoláciu neprepojených sústav v jednom alebo viacerých členských štátoch. Projekt nemusí zahŕňať fyzickú spoločnú hranicu. V prípade projektov týkajúcich sa malých izolovaných sústav v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 42 smernice (EÚ) 2019/944 vrátane ostrovov sa tieto úrovne napätia rovnajú najvyššej úrovni napätia v príslušnej elektrizačnej sústave;

| d) | pokiaľ ide o prepravu vodíka, projekt umožňuje prepravu vodíka cez hranice príslušných členských štátov alebo zvyšuje existujúcu cezhraničnú kapacitu prepravy vodíka na hranici medzi dvoma členskými štátmi najmenej o 10 % v porovnaní so situáciou pred uvedením projektu do prevádzky a projekt dostatočne preukazuje, že je podstatnou súčasťou plánovanej cezhraničnej vodíkovej siete, a poskytuje dostatočný dôkaz o existujúcich plánoch a spolupráci so susednými krajinami a s prevádzkovateľmi sietí alebo, v prípade projektov znižujúcich energetickú izoláciu neprepojených sústav v jednom alebo viacerých členských štátoch, cieľom projektu je priamo alebo nepriamo zásobovať aspoň dva členské štáty; |
| --- | --- |

d)

pokiaľ ide o prepravu vodíka, projekt umožňuje prepravu vodíka cez hranice príslušných členských štátov alebo zvyšuje existujúcu cezhraničnú kapacitu prepravy vodíka na hranici medzi dvoma členskými štátmi najmenej o 10 % v porovnaní so situáciou pred uvedením projektu do prevádzky a projekt dostatočne preukazuje, že je podstatnou súčasťou plánovanej cezhraničnej vodíkovej siete, a poskytuje dostatočný dôkaz o existujúcich plánoch a spolupráci so susednými krajinami a s prevádzkovateľmi sietí alebo, v prípade projektov znižujúcich energetickú izoláciu neprepojených sústav v jednom alebo viacerých členských štátoch, cieľom projektu je priamo alebo nepriamo zásobovať aspoň dva členské štáty;

| e) | v prípade zariadení na skladovanie alebo príjem vodíka uvedených v bode 3 prílohy II je cieľom projektu priamo alebo nepriamo zásobovať aspoň dva členské štáty; |
| --- | --- |

e)

v prípade zariadení na skladovanie alebo príjem vodíka uvedených v bode 3 prílohy II je cieľom projektu priamo alebo nepriamo zásobovať aspoň dva členské štáty;

| f) | v prípade elektrolyzérov projekt zabezpečuje inštalovanú kapacitu v objeme aspoň 50 MW, ktorú poskytuje jeden elektrolyzér alebo súbor elektrolyzérov v rámci jedného a koordinovaného projektu, a prináša výhody priamo alebo nepriamo aspoň dvom členským štátom a konkrétne, pokiaľ ide o ostrovy a ostrovné systémy, podporuje inovačné a iné riešenia zahŕňajúce aspoň dva členské štáty s významným pozitívnym vplyvom na ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a na jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050 a významne prispieva k udržateľnosti ostrovného energetického systému a energetického systému Únie; |
| --- | --- |

f)

v prípade elektrolyzérov projekt zabezpečuje inštalovanú kapacitu v objeme aspoň 50 MW, ktorú poskytuje jeden elektrolyzér alebo súbor elektrolyzérov v rámci jedného a koordinovaného projektu, a prináša výhody priamo alebo nepriamo aspoň dvom členským štátom a konkrétne, pokiaľ ide o ostrovy a ostrovné systémy, podporuje inovačné a iné riešenia zahŕňajúce aspoň dva členské štáty s významným pozitívnym vplyvom na ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a na jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050 a významne prispieva k udržateľnosti ostrovného energetického systému a energetického systému Únie;

| g) | v prípade inteligentných plynárenských sietí projekt zahŕňa PPS, PPS a PDS alebo PDS z najmenej dvoch členských štátov. PDS sa môžu zapojiť, ale len s podporou PPS z najmenej dvoch členských štátov, ktorí sú do projektu úzko zapojení a zabezpečujú interoperabilitu; |
| --- | --- |

g)

v prípade inteligentných plynárenských sietí projekt zahŕňa PPS, PPS a PDS alebo PDS z najmenej dvoch členských štátov. PDS sa môžu zapojiť, ale len s podporou PPS z najmenej dvoch členských štátov, ktorí sú do projektu úzko zapojení a zabezpečujú interoperabilitu;

| h) | v prípade prenosu elektriny z obnoviteľných zdrojov na mori je projekt navrhnutý tak, aby sa elektrina prepravovala z lokalít výroby elektriny na mori s kapacitou v objeme aspoň 500 MW, a umožňuje prenos elektriny do sústavy konkrétneho členského štátu na pevnine, čím sa zvýši objem elektriny z obnoviteľných zdrojov dostupnej na vnútornom trhu. Projekt sa musí rozvíjať v oblastiach s nízkym rozšírením elektriny z obnoviteľných zdrojov na mori a preukázať významný pozitívny vplyv na ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľ dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050 a musí významne prispievať k udržateľnosti energetického systému a integrácii trhu, a to bez toho, aby bránil cezhraničným kapacitám a tokom; |
| --- | --- |

h)

v prípade prenosu elektriny z obnoviteľných zdrojov na mori je projekt navrhnutý tak, aby sa elektrina prepravovala z lokalít výroby elektriny na mori s kapacitou v objeme aspoň 500 MW, a umožňuje prenos elektriny do sústavy konkrétneho členského štátu na pevnine, čím sa zvýši objem elektriny z obnoviteľných zdrojov dostupnej na vnútornom trhu. Projekt sa musí rozvíjať v oblastiach s nízkym rozšírením elektriny z obnoviteľných zdrojov na mori a preukázať významný pozitívny vplyv na ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a jej cieľ dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050 a musí významne prispievať k udržateľnosti energetického systému a integrácii trhu, a to bez toho, aby bránil cezhraničným kapacitám a tokom;

| i) | v prípade projektov oxidu uhličitého sa projekt využíva na prepravu a – v príslušných prípadoch – na uskladňovanie antropogénneho oxidu uhličitého pochádzajúceho aspoň z dvoch členských štátov. |
| --- | --- |

i)

v prípade projektov oxidu uhličitého sa projekt využíva na prepravu a – v príslušných prípadoch – na uskladňovanie antropogénneho oxidu uhličitého pochádzajúceho aspoň z dvoch členských štátov.

2.

| a) | v prípade projektov vo vzájomnom záujme v kategórii uvedenej v bode 1 písm. a) a f) prílohy II projekt zvyšuje prenosovú kapacitu sústavy alebo kapacitu, ktorá je k dispozícii pre komerčné toky, na hranici tohto členského štátu s jednou alebo viacerými tretími krajinami a podľa osobitných kritérií uvedených v článku 4 ods. 3 prináša na úrovni Únie významné prínosy buď priamo alebo nepriamo (prepojením s treťou krajinou). Výpočet prínosov pre členské štáty vykonáva a uverejňuje ENTSO pre elektrinu v rámci desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu; |
| --- | --- |

a)

v prípade projektov vo vzájomnom záujme v kategórii uvedenej v bode 1 písm. a) a f) prílohy II projekt zvyšuje prenosovú kapacitu sústavy alebo kapacitu, ktorá je k dispozícii pre komerčné toky, na hranici tohto členského štátu s jednou alebo viacerými tretími krajinami a podľa osobitných kritérií uvedených v článku 4 ods. 3 prináša na úrovni Únie významné prínosy buď priamo alebo nepriamo (prepojením s treťou krajinou). Výpočet prínosov pre členské štáty vykonáva a uverejňuje ENTSO pre elektrinu v rámci desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu;

| b) | v prípade projektov vo vzájomnom záujme v kategórii uvedenej v bode 3 prílohy II projekt v oblasti vodíka umožňuje prepravu vodíka cez hranice členského štátu s jednou alebo viacerými tretími krajinami a preukazuje, že podľa osobitných kritérií uvedených v článku 4 ods. 3 prináša na úrovni Únie významné prínosy buď priamo alebo nepriamo (prepojením s treťou krajinou). Výpočet prínosov pre členské štáty vykonáva a uverejňuje ENTSO pre plyn v rámci desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu; |
| --- | --- |

b)

v prípade projektov vo vzájomnom záujme v kategórii uvedenej v bode 3 prílohy II projekt v oblasti vodíka umožňuje prepravu vodíka cez hranice členského štátu s jednou alebo viacerými tretími krajinami a preukazuje, že podľa osobitných kritérií uvedených v článku 4 ods. 3 prináša na úrovni Únie významné prínosy buď priamo alebo nepriamo (prepojením s treťou krajinou). Výpočet prínosov pre členské štáty vykonáva a uverejňuje ENTSO pre plyn v rámci desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu;

| c) | v prípade projektov vo vzájomnom záujme v kategórii uvedenej v bode 5 prílohy II sa projekt môže využiť na prepravu a uskladňovanie antropogénneho oxidu uhličitého aspoň v dvoch členských štátoch a jednej tretej krajine. |
| --- | --- |

c)

v prípade projektov vo vzájomnom záujme v kategórii uvedenej v bode 5 prílohy II sa projekt môže využiť na prepravu a uskladňovanie antropogénneho oxidu uhličitého aspoň v dvoch členských štátoch a jednej tretej krajine.

3.

| a) | prenos elektriny vyrobenej z obnoviteľných zdrojov energie do hlavných centier spotreby a úložísk meraný podľa analýzy uskutočnenej v najnovšom dostupnom desaťročnom pláne rozvoja elektrizačnej sústavy pre celú Úniu, a to najmä:






  i) | v prípade prenosu elektriny odhadom objemu výrobnej kapacity z obnoviteľných zdrojov energie (podľa technológie, v MW), ktorá je pripojená a prenášaná zásluhou projektu, v porovnaní s objemom plánovanej celkovej výrobnej kapacity z uvedených druhov obnoviteľných zdrojov energie v dotknutom členskom štáte v roku 2030 v súlade s národnými energetickými a klimatickými plánmi, ktoré predložili členské štáty v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999; |
| --- | --- | --- |

a)

prenos elektriny vyrobenej z obnoviteľných zdrojov energie do hlavných centier spotreby a úložísk meraný podľa analýzy uskutočnenej v najnovšom dostupnom desaťročnom pláne rozvoja elektrizačnej sústavy pre celú Úniu, a to najmä:

i)

v prípade prenosu elektriny odhadom objemu výrobnej kapacity z obnoviteľných zdrojov energie (podľa technológie, v MW), ktorá je pripojená a prenášaná zásluhou projektu, v porovnaní s objemom plánovanej celkovej výrobnej kapacity z uvedených druhov obnoviteľných zdrojov energie v dotknutom členskom štáte v roku 2030 v súlade s národnými energetickými a klimatickými plánmi, ktoré predložili členské štáty v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999;

| ii) | alebo v prípade uskladnenia energie porovnaním novej kapacity, ktorú prináša projekt, s celkovou existujúcou kapacitou pre rovnakú skladovaciu technológiu v oblasti analýzy stanovenej v prílohe V; |
| --- | --- |

ii)

alebo v prípade uskladnenia energie porovnaním novej kapacity, ktorú prináša projekt, s celkovou existujúcou kapacitou pre rovnakú skladovaciu technológiu v oblasti analýzy stanovenej v prílohe V;

| b) | integrácia trhu, hospodárska súťaž a flexibilita systému merané podľa analýzy uskutočnenej v najnovšom dostupnom desaťročnom pláne rozvoja elektrizačnej sústavy pre celú Úniu, a to najmä:






  i) | v prípade cezhraničných projektov vrátane reinvestičných projektov výpočtom vplyvu na prenosovú kapacitu sústavy v oboch smeroch toku elektriny meranú z hľadiska objemu elektriny (v MW) a ich príspevku k dosiahnutiu minimálneho cieľa prepojenosti na úrovni 15 % a v prípade projektov s významným cezhraničným vplyvom výpočtom vplyvu na prenosovú kapacitu sústavy na hraniciach medzi príslušnými členskými štátmi, medzi príslušnými členskými štátmi a tretími krajinami alebo v príslušných členských štátoch a vplyvu na vyrovnávanie dopytu a ponuky a na prevádzku siete v príslušných členských štátoch; |
| --- | --- | --- |

b)

integrácia trhu, hospodárska súťaž a flexibilita systému merané podľa analýzy uskutočnenej v najnovšom dostupnom desaťročnom pláne rozvoja elektrizačnej sústavy pre celú Úniu, a to najmä:

i)

v prípade cezhraničných projektov vrátane reinvestičných projektov výpočtom vplyvu na prenosovú kapacitu sústavy v oboch smeroch toku elektriny meranú z hľadiska objemu elektriny (v MW) a ich príspevku k dosiahnutiu minimálneho cieľa prepojenosti na úrovni 15 % a v prípade projektov s významným cezhraničným vplyvom výpočtom vplyvu na prenosovú kapacitu sústavy na hraniciach medzi príslušnými členskými štátmi, medzi príslušnými členskými štátmi a tretími krajinami alebo v príslušných členských štátoch a vplyvu na vyrovnávanie dopytu a ponuky a na prevádzku siete v príslušných členských štátoch;

| ii) | pre oblasť analýzy stanovenej v prílohe V posúdením vplyvu z hľadiska celosystémových nákladov na výrobu a prenos a vývoja a zbližovania trhových cien zabezpečovaného projektom podľa rôznych scenárov plánovania, najmä s prihliadnutím na zmeny spôsobené na základe prednostného poradia; |
| --- | --- |

ii)

pre oblasť analýzy stanovenej v prílohe V posúdením vplyvu z hľadiska celosystémových nákladov na výrobu a prenos a vývoja a zbližovania trhových cien zabezpečovaného projektom podľa rôznych scenárov plánovania, najmä s prihliadnutím na zmeny spôsobené na základe prednostného poradia;

| c) | bezpečnosť dodávok, interoperabilita a bezpečná prevádzka sústavy merané podľa analýzy uskutočnenej v najnovšom dostupnom desaťročnom pláne rozvoja elektrizačnej sústavy pre celú Úniu, najmä posúdením vplyvu projektu na očakávané trvanie nepokrytia zaťaženia pre oblasť analýzy, ako je to stanovené v prílohe V, pokiaľ ide o primeranosť výroby a prenosu pre súbor charakteristických období zaťaženia, s prihliadnutím na očakávané zmeny v extrémnych výkyvoch počasia súvisiacich s klímou a ich vplyv na odolnosť infraštruktúry. V prípade potreby sa zmeria vplyv projektu na nezávislú a spoľahlivú kontrolu prevádzky systému a služieb. |
| --- | --- |

c)

bezpečnosť dodávok, interoperabilita a bezpečná prevádzka sústavy merané podľa analýzy uskutočnenej v najnovšom dostupnom desaťročnom pláne rozvoja elektrizačnej sústavy pre celú Úniu, najmä posúdením vplyvu projektu na očakávané trvanie nepokrytia zaťaženia pre oblasť analýzy, ako je to stanovené v prílohe V, pokiaľ ide o primeranosť výroby a prenosu pre súbor charakteristických období zaťaženia, s prihliadnutím na očakávané zmeny v extrémnych výkyvoch počasia súvisiacich s klímou a ich vplyv na odolnosť infraštruktúry. V prípade potreby sa zmeria vplyv projektu na nezávislú a spoľahlivú kontrolu prevádzky systému a služieb.

4.

| a) | úroveň udržateľnosti meraná posúdením rozsahu schopnosti sústav pripájať a prenášať energiu z variabilných obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

a)

úroveň udržateľnosti meraná posúdením rozsahu schopnosti sústav pripájať a prenášať energiu z variabilných obnoviteľných zdrojov;

| b) | bezpečnosť dodávok meraná posúdením úrovne strát v distribučných sústavách, prenosových sústavách alebo v oboch, percentuálneho využitia (t. j. priemerného zaťaženia) komponentov elektrizačnej sústavy, dostupnosti komponentov sústavy (v súvislosti s plánovanou a neplánovanou údržbou) a jej vplyvu na výkonnosť sústavy a trvanie a frekvenciu prerušení vrátane narušení súvisiacich s klímou; |
| --- | --- |

b)

bezpečnosť dodávok meraná posúdením úrovne strát v distribučných sústavách, prenosových sústavách alebo v oboch, percentuálneho využitia (t. j. priemerného zaťaženia) komponentov elektrizačnej sústavy, dostupnosti komponentov sústavy (v súvislosti s plánovanou a neplánovanou údržbou) a jej vplyvu na výkonnosť sústavy a trvanie a frekvenciu prerušení vrátane narušení súvisiacich s klímou;

| c) | integrácia trhov meraná posúdením využívania inovácií v rámci prevádzky sústavy, zníženia energetickej izolácie a prepojenia, ako aj úrovne integrácie iných odvetví a uľahčenia nových obchodných modelov a trhových štruktúr; |
| --- | --- |

c)

integrácia trhov meraná posúdením využívania inovácií v rámci prevádzky sústavy, zníženia energetickej izolácie a prepojenia, ako aj úrovne integrácie iných odvetví a uľahčenia nových obchodných modelov a trhových štruktúr;

| d) | bezpečnosť sústavy, flexibilita a kvalita dodávok merané posúdením inovačného prístupu k flexibilite sústavy, kybernetickej bezpečnosti, efektívnej prevádzkyschopnosti medzi úrovňou PPS a PDS, schopnosti zahrnúť reakciu na strane spotreby, uskladňovania, opatrení energetickej efektívnosti, nákladovo efektívneho využívania digitálnych nástrojov a IKT na účely monitorovania a kontroly, stability elektrizačnej sústavy a kvality napätia. |
| --- | --- |

d)

bezpečnosť sústavy, flexibilita a kvalita dodávok merané posúdením inovačného prístupu k flexibilite sústavy, kybernetickej bezpečnosti, efektívnej prevádzkyschopnosti medzi úrovňou PPS a PDS, schopnosti zahrnúť reakciu na strane spotreby, uskladňovania, opatrení energetickej efektívnosti, nákladovo efektívneho využívania digitálnych nástrojov a IKT na účely monitorovania a kontroly, stability elektrizačnej sústavy a kvality napätia.

5.

| a) | udržateľnosť meraná ako príspevok projektu k: zníženiu emisií skleníkových plynov v rámci rôznych spôsobov konečného použitia v odvetviach, ktoré je ťažké dekarbonizovať, ako je priemysel alebo doprava; flexibilite a možnostiam sezónneho skladovania elektriny vyrobenej z obnoviteľných zdrojov; alebo integrácii vodíka z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkového vodíka s cieľom zvážiť potreby trhu a podporiť vodík z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

a)

udržateľnosť meraná ako príspevok projektu k: zníženiu emisií skleníkových plynov v rámci rôznych spôsobov konečného použitia v odvetviach, ktoré je ťažké dekarbonizovať, ako je priemysel alebo doprava; flexibilite a možnostiam sezónneho skladovania elektriny vyrobenej z obnoviteľných zdrojov; alebo integrácii vodíka z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkového vodíka s cieľom zvážiť potreby trhu a podporiť vodík z obnoviteľných zdrojov;

| b) | integrácia trhov a interoperabilita merané výpočtom pridanej hodnoty projektu z hľadiska integrácie trhových oblastí a cenovej konvergencie, ako aj celkovej flexibility systému; |
| --- | --- |

b)

integrácia trhov a interoperabilita merané výpočtom pridanej hodnoty projektu z hľadiska integrácie trhových oblastí a cenovej konvergencie, ako aj celkovej flexibility systému;

| c) | bezpečnosť dodávok a flexibilita merané výpočtom pridanej hodnoty projektu z hľadiska odolnosti, rozmanitosti a flexibility dodávok vodíka; |
| --- | --- |

c)

bezpečnosť dodávok a flexibilita merané výpočtom pridanej hodnoty projektu z hľadiska odolnosti, rozmanitosti a flexibility dodávok vodíka;

| d) | hospodárska súťaž meraná posúdením príspevku projektu k diverzifikácii dodávok vrátane uľahčenia prístupu k domácim zdrojom dodávok vodíka. |
| --- | --- |

d)

hospodárska súťaž meraná posúdením príspevku projektu k diverzifikácii dodávok vrátane uľahčenia prístupu k domácim zdrojom dodávok vodíka.

6.

| a) | úroveň udržateľnosti meraná posúdením podielu obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov integrovaných do plynárenskej siete, súvisiacich úspor emisií skleníkových plynov z hľadiska celkovej dekarbonizácie systému a náležitého zisťovania únikov; |
| --- | --- |

a)

úroveň udržateľnosti meraná posúdením podielu obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov integrovaných do plynárenskej siete, súvisiacich úspor emisií skleníkových plynov z hľadiska celkovej dekarbonizácie systému a náležitého zisťovania únikov;

| b) | kvalita a bezpečnosť dodávok merané posúdením pomeru spoľahlivo dostupných dodávok plynu a špičkového zaťaženia, podielu dovozu nahradeného miestnymi obnoviteľnými a nízkouhlíkovými plynmi, stability prevádzky siete, trvania a frekvencie prerušení dodávok na zákazníka; |
| --- | --- |

b)

kvalita a bezpečnosť dodávok merané posúdením pomeru spoľahlivo dostupných dodávok plynu a špičkového zaťaženia, podielu dovozu nahradeného miestnymi obnoviteľnými a nízkouhlíkovými plynmi, stability prevádzky siete, trvania a frekvencie prerušení dodávok na zákazníka;

| c) | umožnenie služieb flexibility, ako je reakcia na strane spotreby a skladovanie, uľahčením inteligentnej integrácie odvetvia energetiky prostredníctvom vytvorenia prepojenia s inými nosičmi energie a odvetviami, merané posúdením úspor nákladov v prepojených energetických odvetviach a systémoch, ako je vykurovací a elektroenergetický systém, doprava a priemysel. |
| --- | --- |

c)

umožnenie služieb flexibility, ako je reakcia na strane spotreby a skladovanie, uľahčením inteligentnej integrácie odvetvia energetiky prostredníctvom vytvorenia prepojenia s inými nosičmi energie a odvetviami, merané posúdením úspor nákladov v prepojených energetických odvetviach a systémoch, ako je vykurovací a elektroenergetický systém, doprava a priemysel.

7.

| a) | udržateľnosť meraná posúdením podielu vodíka z obnoviteľných zdrojov alebo nízkouhlíkového vodíka, najmä z obnoviteľných zdrojov, ktorý spĺňa kritériá vymedzené v bode 4 písm. a) bode ii) prílohy II, integrovaného do siete, alebo na základe odhadu miery využitia syntetických palív tohto pôvodu a súvisiacich úspor emisií skleníkových plynov; |
| --- | --- |

a)

udržateľnosť meraná posúdením podielu vodíka z obnoviteľných zdrojov alebo nízkouhlíkového vodíka, najmä z obnoviteľných zdrojov, ktorý spĺňa kritériá vymedzené v bode 4 písm. a) bode ii) prílohy II, integrovaného do siete, alebo na základe odhadu miery využitia syntetických palív tohto pôvodu a súvisiacich úspor emisií skleníkových plynov;

| b) | bezpečnosť dodávok meraná posúdením jej prínosu k bezpečnosti, stabilite a efektívnosti prevádzky siete, a to aj prostredníctvom posúdenia zníženia výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov, ktorému sa zabránilo; |
| --- | --- |

b)

bezpečnosť dodávok meraná posúdením jej prínosu k bezpečnosti, stabilite a efektívnosti prevádzky siete, a to aj prostredníctvom posúdenia zníženia výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov, ktorému sa zabránilo;

| c) | umožnenie služieb v oblasti flexibility, ako je napríklad reakcia na strane spotreby a skladovanie, a to uľahčením inteligentnej integrácie odvetvia energetiky tvorbou prepojení s ostatnými nosičmi energie a odvetviami, ktoré sa meria posúdením úspor nákladov v prepojených energetických odvetviach a systémoch, ako sú plynárenské, vodíkové, elektroenergetické a vykurovacie siete a odvetvia dopravy a priemyslu. |
| --- | --- |

c)

umožnenie služieb v oblasti flexibility, ako je napríklad reakcia na strane spotreby a skladovanie, a to uľahčením inteligentnej integrácie odvetvia energetiky tvorbou prepojení s ostatnými nosičmi energie a odvetviami, ktoré sa meria posúdením úspor nákladov v prepojených energetických odvetviach a systémoch, ako sú plynárenské, vodíkové, elektroenergetické a vykurovacie siete a odvetvia dopravy a priemyslu.

8.

| a) | udržateľnosť meraná posúdením celkového očakávaného zníženia emisií skleníkových plynov počas životného cyklu projektu a absencie alternatívnych technologických riešení, ako je okrem iného energetická efektívnosť, elektrifikácia integrujúca obnoviteľné zdroje, s cieľom dosiahnuť rovnakú úroveň zníženia emisií skleníkových plynov ako množstvo oxidu uhličitého, ktoré sa má zachytiť v prepojených priemyselných vybaveniach pri porovnateľných nákladoch v porovnateľnom časovom rámci, pričom sa podľa potreby zohľadňujú emisie skleníkových plynov z energie potrebnej na zachytávanie, prepravu a ukladanie oxidu uhličitého, a to s prihliadnutím na infraštruktúru, v prípade potreby vrátane ďalších potenciálnych budúcich využití; |
| --- | --- |

a)

udržateľnosť meraná posúdením celkového očakávaného zníženia emisií skleníkových plynov počas životného cyklu projektu a absencie alternatívnych technologických riešení, ako je okrem iného energetická efektívnosť, elektrifikácia integrujúca obnoviteľné zdroje, s cieľom dosiahnuť rovnakú úroveň zníženia emisií skleníkových plynov ako množstvo oxidu uhličitého, ktoré sa má zachytiť v prepojených priemyselných vybaveniach pri porovnateľných nákladoch v porovnateľnom časovom rámci, pričom sa podľa potreby zohľadňujú emisie skleníkových plynov z energie potrebnej na zachytávanie, prepravu a ukladanie oxidu uhličitého, a to s prihliadnutím na infraštruktúru, v prípade potreby vrátane ďalších potenciálnych budúcich využití;

| b) | odolnosť a bezpečnosť merané posúdením bezpečnosti infraštruktúry; |
| --- | --- |

b)

odolnosť a bezpečnosť merané posúdením bezpečnosti infraštruktúry;

| c) | zmiernenie environmentálnej záťaže a rizík trvalou neutralizáciou oxidu uhličitého. |
| --- | --- |

c)

zmiernenie environmentálnej záťaže a rizík trvalou neutralizáciou oxidu uhličitého.

---

PRÍLOHA V

ANALÝZA NÁKLADOV A PRÍNOSOV CELÉHO ENERGETICKÉHO SYSTÉMU

Metodiky analýzy nákladov a prínosov, ktoré vypracovali ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn, musia byť navzájom konzistentné a zároveň zohľadňovať odvetvové špecifiká. Metodiky harmonizovanej a transparentnej analýzy nákladov a prínosov v celom energetickom systéme pre projekty na zozname Únie musia byť jednotné pre všetky kategórie infraštruktúry, pokiaľ nie sú odôvodnené osobitné rozdiely. Náklady sa v rámci nich chápu v širšom zmysle, vrátane externalít, so zreteľom na ciele Únie oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a jej cieľ klimatickej neutrality do roku 2050, pričom tieto metodiky musia byť v súlade s týmito zásadami:

| 1. | oblasť pre analýzu jednotlivého projektu zahŕňa všetky členské štáty a tretie krajiny, na území ktorých sa projekt nachádza, všetky priamo susediace členské štáty a všetky ostatné členské štáty, v ktorých má projekt významný vplyv. Na tento účel ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn spolupracujú so všetkými príslušnými prevádzkovateľmi sústav/sietí v príslušných tretích krajinách. V prípade projektov, ktoré patria do kategórie energetickej infraštruktúry uvedenej v bode 3 prílohy II, ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn spolupracujú s realizátorom projektu, a to aj vtedy, keď nie je prevádzkovateľom sústavy/systému; |
| --- | --- |

1.

oblasť pre analýzu jednotlivého projektu zahŕňa všetky členské štáty a tretie krajiny, na území ktorých sa projekt nachádza, všetky priamo susediace členské štáty a všetky ostatné členské štáty, v ktorých má projekt významný vplyv. Na tento účel ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn spolupracujú so všetkými príslušnými prevádzkovateľmi sústav/sietí v príslušných tretích krajinách. V prípade projektov, ktoré patria do kategórie energetickej infraštruktúry uvedenej v bode 3 prílohy II, ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn spolupracujú s realizátorom projektu, a to aj vtedy, keď nie je prevádzkovateľom sústavy/systému;

| 2. | každá analýza nákladov a prínosov zahŕňa analýzy citlivosti týkajúce sa vstupného dátového súboru, a to vrátane nákladov na výrobu/ťažbu a skleníkové plyny, ako aj predpokladaný vývoj dopytu a ponuky, a to aj so zreteľom na obnoviteľné zdroje energie, a vrátane ich flexibility, ako aj dostupnosť skladovania, dátum uvedenia do prevádzky rôznych projektov v tej istej oblasti analýzy, vplyvy na klímu a iné príslušné parametre; |
| --- | --- |

2.

každá analýza nákladov a prínosov zahŕňa analýzy citlivosti týkajúce sa vstupného dátového súboru, a to vrátane nákladov na výrobu/ťažbu a skleníkové plyny, ako aj predpokladaný vývoj dopytu a ponuky, a to aj so zreteľom na obnoviteľné zdroje energie, a vrátane ich flexibility, ako aj dostupnosť skladovania, dátum uvedenia do prevádzky rôznych projektov v tej istej oblasti analýzy, vplyvy na klímu a iné príslušné parametre;

| 3. | metodiky stanovujú analýzu, ktorá sa má uskutočniť, na základe príslušného súboru medziodvetvových vstupných údajov, a to tým, že sa určí vplyv spojený s každým projektom a bez neho, a začlenia sa do nich relevantné vzájomné závislosti s ostatnými projektmi; |
| --- | --- |

3.

metodiky stanovujú analýzu, ktorá sa má uskutočniť, na základe príslušného súboru medziodvetvových vstupných údajov, a to tým, že sa určí vplyv spojený s každým projektom a bez neho, a začlenia sa do nich relevantné vzájomné závislosti s ostatnými projektmi;

| 4. | metodiky poskytujú usmernenia pre rozvoj a používanie energetickej siete a modelovanie trhu potrebné na analýzu nákladov a prínosov. Modelovanie umožní úplné posúdenie ekonomických prínosov vrátane integrácie trhu, bezpečnosti dodávok a hospodárskej súťaže, ako aj eliminácie energetickej izolácie, sociálnych, environmentálnych a klimatických vplyvov vrátane medziodvetvových vplyvov. Metodika musí byť úplne transparentná a zahŕňať podrobnosti o tom, prečo sa vypočítavajú jednotlivé prínosy a náklady, čo je obsahom tohto výpočtu a ako sa tento výpočet vykonáva; |
| --- | --- |

4.

metodiky poskytujú usmernenia pre rozvoj a používanie energetickej siete a modelovanie trhu potrebné na analýzu nákladov a prínosov. Modelovanie umožní úplné posúdenie ekonomických prínosov vrátane integrácie trhu, bezpečnosti dodávok a hospodárskej súťaže, ako aj eliminácie energetickej izolácie, sociálnych, environmentálnych a klimatických vplyvov vrátane medziodvetvových vplyvov. Metodika musí byť úplne transparentná a zahŕňať podrobnosti o tom, prečo sa vypočítavajú jednotlivé prínosy a náklady, čo je obsahom tohto výpočtu a ako sa tento výpočet vykonáva;

| 5. | metodiky zahŕňajú vysvetlenie, ako sa zásada prvoradosti energetickej efektívnosti uplatňuje vo všetkých krokoch desaťročných plánov rozvoja siete pre celú Úniu; |
| --- | --- |

5.

metodiky zahŕňajú vysvetlenie, ako sa zásada prvoradosti energetickej efektívnosti uplatňuje vo všetkých krokoch desaťročných plánov rozvoja siete pre celú Úniu;

| 6. | metodiky vysvetľujú, že projekt nebude brániť rozvoju a zavádzaniu energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

6.

metodiky vysvetľujú, že projekt nebude brániť rozvoju a zavádzaniu energie z obnoviteľných zdrojov;

| 7. | metodikami sa zabezpečí, aby boli identifikované členské štáty, na ktoré má projekt čistý pozitívny vplyv, príjemcovia, členské štáty, na ktoré má projekt čistý záporný vplyv, a znášatelia nákladov, pričom môže ísť o iné členské štáty, než sú tie, na ktorých území sa infraštruktúra stavia; |
| --- | --- |

7.

metodikami sa zabezpečí, aby boli identifikované členské štáty, na ktoré má projekt čistý pozitívny vplyv, príjemcovia, členské štáty, na ktoré má projekt čistý záporný vplyv, a znášatelia nákladov, pričom môže ísť o iné členské štáty, než sú tie, na ktorých území sa infraštruktúra stavia;

| 8. | metodikami sa zohľadnia aspoň kapitálové výdavky, prevádzkové náklady a náklady na údržbu, ako aj náklady, ktoré vznikli súvisiacej sústave/systému počas technického životného cyklu projektu ako celku, ako náklady na vyradenie z prevádzky a nakladanie s odpadom vrátane externých nákladov. Metodiky poskytujú usmernenia týkajúce sa diskontných sadzieb, technickej životnosti a zostatkovej hodnoty, ktoré sa majú použiť na výpočet nákladov a prínosov. Okrem toho zahŕňajú povinnú metodiku výpočtu pomeru prínosov k nákladom a čistej súčasnej hodnoty, ako aj diferenciáciu prínosov podľa úrovne spoľahlivosti metód ich odhadu. Zohľadnia sa aj metódy výpočtu vplyvov projektov na klímu a životné prostredie a ich príspevok k cieľom Únie v oblasti energetiky, ako je prenikanie energie z obnoviteľných zdrojov, energetická efektívnosť a ciele v oblasti prepojenosti; |
| --- | --- |

8.

metodikami sa zohľadnia aspoň kapitálové výdavky, prevádzkové náklady a náklady na údržbu, ako aj náklady, ktoré vznikli súvisiacej sústave/systému počas technického životného cyklu projektu ako celku, ako náklady na vyradenie z prevádzky a nakladanie s odpadom vrátane externých nákladov. Metodiky poskytujú usmernenia týkajúce sa diskontných sadzieb, technickej životnosti a zostatkovej hodnoty, ktoré sa majú použiť na výpočet nákladov a prínosov. Okrem toho zahŕňajú povinnú metodiku výpočtu pomeru prínosov k nákladom a čistej súčasnej hodnoty, ako aj diferenciáciu prínosov podľa úrovne spoľahlivosti metód ich odhadu. Zohľadnia sa aj metódy výpočtu vplyvov projektov na klímu a životné prostredie a ich príspevok k cieľom Únie v oblasti energetiky, ako je prenikanie energie z obnoviteľných zdrojov, energetická efektívnosť a ciele v oblasti prepojenosti;

| 9. | metodikami sa zabezpečí, aby sa posúdili opatrenia adaptácie na zmenu klímy prijaté pre každý projekt a aby odrážali náklady na emisie skleníkových plynov, a aby posúdenie bolo spoľahlivé a konzistentné s inými politikami Únie s cieľom umožniť porovnanie s inými riešeniami, ktoré si nevyžadujú nové infraštruktúry. |
| --- | --- |

9.

metodikami sa zabezpečí, aby sa posúdili opatrenia adaptácie na zmenu klímy prijaté pre každý projekt a aby odrážali náklady na emisie skleníkových plynov, a aby posúdenie bolo spoľahlivé a konzistentné s inými politikami Únie s cieľom umožniť porovnanie s inými riešeniami, ktoré si nevyžadujú nové infraštruktúry.

---

PRÍLOHA VI

USMERNENIA PRE TRANSPARENTNOSŤ A ÚČASŤ VEREJNOSTI

1.

| a) | špecifikácie príslušných právnych predpisov, na ktorých sú založené rozhodnutia a stanoviská týkajúce sa rôznych druhov príslušných projektov spoločného záujmu, vrátane environmentálnych právnych predpisov; |
| --- | --- |

a)

špecifikácie príslušných právnych predpisov, na ktorých sú založené rozhodnutia a stanoviská týkajúce sa rôznych druhov príslušných projektov spoločného záujmu, vrátane environmentálnych právnych predpisov;

| b) | zoznam príslušných rozhodnutí a stanovísk, ktoré treba získať; |
| --- | --- |

b)

zoznam príslušných rozhodnutí a stanovísk, ktoré treba získať;

| c) | názvy a kontaktné údaje príslušného orgánu, iných dotknutých orgánov a hlavných dotknutých zúčastnených strán; |
| --- | --- |

c)

názvy a kontaktné údaje príslušného orgánu, iných dotknutých orgánov a hlavných dotknutých zúčastnených strán;

| d) | pracovný postup opisujúci každú etapu procesu vrátane orientačného harmonogramu a stručného prehľadu rozhodovacieho procesu v súvislosti s rôznymi druhmi príslušných projektov spoločného záujmu; |
| --- | --- |

d)

pracovný postup opisujúci každú etapu procesu vrátane orientačného harmonogramu a stručného prehľadu rozhodovacieho procesu v súvislosti s rôznymi druhmi príslušných projektov spoločného záujmu;

| e) | informácie o rozsahu, štruktúre a úrovni podrobností dokumentov predkladaných so žiadosťou o rozhodnutia vrátane kontrolného zoznamu; |
| --- | --- |

e)

informácie o rozsahu, štruktúre a úrovni podrobností dokumentov predkladaných so žiadosťou o rozhodnutia vrátane kontrolného zoznamu;

| f) | etapy a prostriedky pre účasť verejnosti na procese; |
| --- | --- |

f)

etapy a prostriedky pre účasť verejnosti na procese;

| g) | spôsob, ktorým príslušný orgán, iné dotknuté orgány a realizátor projektu preukážu, že názory vyjadrené v rámci verejnej konzultácie boli zohľadnené, napríklad preukázaním toho, aké zmeny boli vykonané v súvislosti s lokalitou a návrhom projektu, alebo uvedením dôvodov, prečo sa tieto názory nezohľadnili; |
| --- | --- |

g)

spôsob, ktorým príslušný orgán, iné dotknuté orgány a realizátor projektu preukážu, že názory vyjadrené v rámci verejnej konzultácie boli zohľadnené, napríklad preukázaním toho, aké zmeny boli vykonané v súvislosti s lokalitou a návrhom projektu, alebo uvedením dôvodov, prečo sa tieto názory nezohľadnili;

| h) | v čo najväčšej miere preklady jej obsahu do všetkých jazykov susedných členských štátov, ktoré sa vykonajú v koordinácii s príslušnými susednými členskými štátmi. |
| --- | --- |

h)

v čo najväčšej miere preklady jej obsahu do všetkých jazykov susedných členských štátov, ktoré sa vykonajú v koordinácii s príslušnými susednými členskými štátmi.

2.

| a) | rozhodnutia a stanoviská, ktoré sa majú získať; |
| --- | --- |

a)

rozhodnutia a stanoviská, ktoré sa majú získať;

| b) | orgány, zúčastnené strany a verejnosť, ktorých sa to môže týkať; |
| --- | --- |

b)

orgány, zúčastnené strany a verejnosť, ktorých sa to môže týkať;

| c) | jednotlivé etapy postupu a dĺžku ich trvania; |
| --- | --- |

c)

jednotlivé etapy postupu a dĺžku ich trvania;

| d) | hlavné míľniky, ktoré treba dosiahnuť, a ich lehoty vzhľadom na prijatie komplexného rozhodnutia; |
| --- | --- |

d)

hlavné míľniky, ktoré treba dosiahnuť, a ich lehoty vzhľadom na prijatie komplexného rozhodnutia;

| e) | zdroje plánované orgánmi a prípadné potreby ďalších zdrojov. |
| --- | --- |

e)

zdroje plánované orgánmi a prípadné potreby ďalších zdrojov.

3.

| a) | zainteresované strany dotknuté projektom spoločného záujmu vrátane príslušných celoštátnych, regionálnych a miestnych orgánov, majiteľov pozemkov a občanov, ktorí žijú v blízkosti projektu, širokej verejnosti a ich združení, organizácií alebo skupín sa v počiatočnej etape, inkluzívnym spôsobom, keď ešte možno vziať do úvahy prípadné obavy verejnosti, podrobne informujú a vedú sa s nimi konzultácie, a to otvoreným a transparentným spôsobom. Príslušný orgán prípadne aktívne podporuje činnosti vykonávané realizátorom projektu; |
| --- | --- |

a)

zainteresované strany dotknuté projektom spoločného záujmu vrátane príslušných celoštátnych, regionálnych a miestnych orgánov, majiteľov pozemkov a občanov, ktorí žijú v blízkosti projektu, širokej verejnosti a ich združení, organizácií alebo skupín sa v počiatočnej etape, inkluzívnym spôsobom, keď ešte možno vziať do úvahy prípadné obavy verejnosti, podrobne informujú a vedú sa s nimi konzultácie, a to otvoreným a transparentným spôsobom. Príslušný orgán prípadne aktívne podporuje činnosti vykonávané realizátorom projektu;

| b) | príslušné orgány zabezpečia, aby podľa možnosti došlo k zoskupeniu postupov verejných konzultácií o projektoch spoločného záujmu vrátane verejných konzultácií, ktoré sa už vyžadujú podľa vnútroštátneho práva. Každá verejná konzultácia zahŕňa všetky oblasti týkajúce sa konkrétneho štádia postupu a jedna oblasť týkajúca sa konkrétneho štádia postupu sa nerieši vo viac ako jednej verejnej konzultácii; jedna verejná konzultácia sa však môže uskutočniť na viacerých miestach. Témy, ktoré sú predmetom verejnej konzultácie, sa jednoznačne uvedú v oznámení o verejnej konzultácii; |
| --- | --- |

b)

príslušné orgány zabezpečia, aby podľa možnosti došlo k zoskupeniu postupov verejných konzultácií o projektoch spoločného záujmu vrátane verejných konzultácií, ktoré sa už vyžadujú podľa vnútroštátneho práva. Každá verejná konzultácia zahŕňa všetky oblasti týkajúce sa konkrétneho štádia postupu a jedna oblasť týkajúca sa konkrétneho štádia postupu sa nerieši vo viac ako jednej verejnej konzultácii; jedna verejná konzultácia sa však môže uskutočniť na viacerých miestach. Témy, ktoré sú predmetom verejnej konzultácie, sa jednoznačne uvedú v oznámení o verejnej konzultácii;

| c) | pripomienky a námietky sú prípustné len od začiatku verejnej konzultácie do uplynutia jej lehoty; |
| --- | --- |

c)

pripomienky a námietky sú prípustné len od začiatku verejnej konzultácie do uplynutia jej lehoty;

| d) | realizátori projektov zabezpečia, aby konzultácie prebiehali v období, ktoré umožňuje otvorené a inkluzívne zapojenie verejnosti. |
| --- | --- |

d)

realizátori projektov zabezpečia, aby konzultácie prebiehali v období, ktoré umožňuje otvorené a inkluzívne zapojenie verejnosti.

4.

| a) | dotknutých a oslovených zúčastnených stranách; |
| --- | --- |

a)

dotknutých a oslovených zúčastnených stranách;

| b) | predpokladaných opatreniach vrátane navrhovaných všeobecných lokalít a termínov vyčlenených zasadnutí; |
| --- | --- |

b)

predpokladaných opatreniach vrátane navrhovaných všeobecných lokalít a termínov vyčlenených zasadnutí;

| c) | harmonograme; |
| --- | --- |

c)

harmonograme;

| d) | ľudských zdrojoch pridelených na rôzne úlohy. |
| --- | --- |

d)

ľudských zdrojoch pridelených na rôzne úlohy.

5.

| a) | uverejnia v elektronickej a, v príslušných prípadoch, v tlačenej podobe informačný leták v rozsahu maximálne 15 strán s jasným a stručným prehľadom obsahujúcim opis, účel a predbežný harmonogram vývojových krokov projektu, údaje o národnom pláne rozvoja sústavy/siete, zvažovaných alternatívnych trasách, typoch a charakteristikách potenciálneho vplyvu vrátane vplyvu cezhraničného charakteru a prípadných zmierňujúcich opatrení, pričom takýto informačný leták sa má uverejniť pred začiatkom konzultácie a má obsahovať zoznam webových adries webového sídla projektu spoločného záujmu uvedeného v článku 9 ods. 7, platformu transparentnosti uvedenú v článku 23 a príručku postupov uvedenú v bode 1 tejto prílohy; |
| --- | --- |

a)

uverejnia v elektronickej a, v príslušných prípadoch, v tlačenej podobe informačný leták v rozsahu maximálne 15 strán s jasným a stručným prehľadom obsahujúcim opis, účel a predbežný harmonogram vývojových krokov projektu, údaje o národnom pláne rozvoja sústavy/siete, zvažovaných alternatívnych trasách, typoch a charakteristikách potenciálneho vplyvu vrátane vplyvu cezhraničného charakteru a prípadných zmierňujúcich opatrení, pričom takýto informačný leták sa má uverejniť pred začiatkom konzultácie a má obsahovať zoznam webových adries webového sídla projektu spoločného záujmu uvedeného v článku 9 ods. 7, platformu transparentnosti uvedenú v článku 23 a príručku postupov uvedenú v bode 1 tejto prílohy;

| b) | uverejnia informácie o konzultácii na webovom sídle projektu spoločného záujmu uvedenom v článku 9 ods. 7, na informačných tabuliach úradov miestnej správy a aspoň v jednom alebo, v relevantných prípadoch, v dvoch miestnych médiách; |
| --- | --- |

b)

uverejnia informácie o konzultácii na webovom sídle projektu spoločného záujmu uvedenom v článku 9 ods. 7, na informačných tabuliach úradov miestnej správy a aspoň v jednom alebo, v relevantných prípadoch, v dvoch miestnych médiách;

| c) | písomne alebo elektronicky prizvú príslušné dotknuté zainteresované strany, združenia, organizácie a skupiny na špecializované zasadnutia, počas ktorých sa obavy prerokujú. |
| --- | --- |

c)

písomne alebo elektronicky prizvú príslušné dotknuté zainteresované strany, združenia, organizácie a skupiny na špecializované zasadnutia, počas ktorých sa obavy prerokujú.

6.

| a) | dátum poslednej aktualizácie webového sídla projektu; |
| --- | --- |

a)

dátum poslednej aktualizácie webového sídla projektu;

| b) | preklady obsahu sídla do všetkých jazykov členských štátov, ktorých sa projekt týka alebo na ktoré má projekt významný cezhraničný vplyv v súlade s bodom 1 prílohy IV; |
| --- | --- |

b)

preklady obsahu sídla do všetkých jazykov členských štátov, ktorých sa projekt týka alebo na ktoré má projekt významný cezhraničný vplyv v súlade s bodom 1 prílohy IV;

| c) | informačný leták uvedený v bode 5 aktualizovaný o najnovšie údaje o projekte; |
| --- | --- |

c)

informačný leták uvedený v bode 5 aktualizovaný o najnovšie údaje o projekte;

| d) | netechnické a pravidelne aktualizované zhrnutie, ktoré odráža súčasný stav projektu vrátane geografických informácií a ktoré v prípade aktualizácií jasne uvádza zmeny oproti predchádzajúcim verziám; |
| --- | --- |

d)

netechnické a pravidelne aktualizované zhrnutie, ktoré odráža súčasný stav projektu vrátane geografických informácií a ktoré v prípade aktualizácií jasne uvádza zmeny oproti predchádzajúcim verziám;

| e) | plán realizácie stanovený v článku 5 ods. 1 aktualizovaný o najnovšie údaje o projekte; |
| --- | --- |

e)

plán realizácie stanovený v článku 5 ods. 1 aktualizovaný o najnovšie údaje o projekte;

| f) | finančné prostriedky, ktoré Únia vyčlenila a vyplatila na daný projekt; |
| --- | --- |

f)

finančné prostriedky, ktoré Únia vyčlenila a vyplatila na daný projekt;

| g) | plánovanie projektu a verejných konzultácií, ktoré jasne uvádza termíny a miesta verejných konzultácií a vypočutí a predpokladané témy relevantné pre tieto vypočutia; |
| --- | --- |

g)

plánovanie projektu a verejných konzultácií, ktoré jasne uvádza termíny a miesta verejných konzultácií a vypočutí a predpokladané témy relevantné pre tieto vypočutia;

| h) | kontaktné údaje na účely získania dodatočných informácií alebo dokumentov; |
| --- | --- |

h)

kontaktné údaje na účely získania dodatočných informácií alebo dokumentov;

| i) | kontaktné údaje na účely vyjadrenia pripomienok a námietok počas verejných konzultácií. |
| --- | --- |

i)

kontaktné údaje na účely vyjadrenia pripomienok a námietok počas verejných konzultácií.

---

| 3.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 152/103 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 152/103

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2022/870

z 30. mája 2022

o dočasných opatreniach na liberalizáciu obchodu, ktorými sa dopĺňajú obchodné koncesie uplatniteľné na ukrajinské výrobky podľa Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),

keďže:

| (1) | Dohoda o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej (2) (ďalej len „dohoda o pridružení“) predstavuje základ vzťahov medzi Úniou a Ukrajinou. V súlade s rozhodnutím Rady 2014/668/EÚ (3) sa hlava IV dohody o pridružení, ktorá sa týka obchodu a záležitostí súvisiacich s obchodom, predbežne vykonáva od 1. januára 2016 a po ratifikácii všetkými členskými štátmi nadobudla platnosť 1. septembra 2017. |
| --- | --- |

(1)

Dohoda o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej (2) (ďalej len „dohoda o pridružení“) predstavuje základ vzťahov medzi Úniou a Ukrajinou. V súlade s rozhodnutím Rady 2014/668/EÚ (3) sa hlava IV dohody o pridružení, ktorá sa týka obchodu a záležitostí súvisiacich s obchodom, predbežne vykonáva od 1. januára 2016 a po ratifikácii všetkými členskými štátmi nadobudla platnosť 1. septembra 2017.

| (2) | Dohoda o pridružení vyjadruje želanie zmluvných strán dohody o pridružení (ďalej len „zmluvné strany“) posilniť a rozšíriť vzťahy ambicióznym a inovačným spôsobom, uľahčiť a dosiahnuť postupnú hospodársku integráciu, a to v súlade s právami a povinnosťami vyplývajúcimi z členstva zmluvných strán v Svetovej obchodnej organizácii. |
| --- | --- |

(2)

Dohoda o pridružení vyjadruje želanie zmluvných strán dohody o pridružení (ďalej len „zmluvné strany“) posilniť a rozšíriť vzťahy ambicióznym a inovačným spôsobom, uľahčiť a dosiahnuť postupnú hospodársku integráciu, a to v súlade s právami a povinnosťami vyplývajúcimi z členstva zmluvných strán v Svetovej obchodnej organizácii.

| (3) | V článku 2 dohody o pridružení sa okrem iného stanovuje dodržiavanie demokratických zásad, ľudských práv a základných slobôd, ako aj podpora dodržiavania zásad suverenity a územnej celistvosti, neporušiteľnosti hraníc a nezávislosti ako základné prvky dohody o pridružení. |
| --- | --- |

(3)

V článku 2 dohody o pridružení sa okrem iného stanovuje dodržiavanie demokratických zásad, ľudských práv a základných slobôd, ako aj podpora dodržiavania zásad suverenity a územnej celistvosti, neporušiteľnosti hraníc a nezávislosti ako základné prvky dohody o pridružení.

| (4) | V článku 25 dohody o pridružení sa stanovuje postupné vytvorenie zóny voľného obchodu medzi zmluvnými stranami v súlade s článkom XXIV Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 (GATT 1994). Na uvedený účel sa v článku 29 dohody o pridružení stanovuje postupné odstránenie ciel v súlade so zoznamami, ktoré sú uvedené v dohode o pridružení, a možnosť urýchliť a rozšíriť rozsah tohto odstránenia. V článku 48 dohody o pridružení sa stanovuje, že pred uplatnením antidumpingových opatrení medzi zmluvnými stranami sa má zvážiť verejný záujem. |
| --- | --- |

(4)

V článku 25 dohody o pridružení sa stanovuje postupné vytvorenie zóny voľného obchodu medzi zmluvnými stranami v súlade s článkom XXIV Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 (GATT 1994). Na uvedený účel sa v článku 29 dohody o pridružení stanovuje postupné odstránenie ciel v súlade so zoznamami, ktoré sú uvedené v dohode o pridružení, a možnosť urýchliť a rozšíriť rozsah tohto odstránenia. V článku 48 dohody o pridružení sa stanovuje, že pred uplatnením antidumpingových opatrení medzi zmluvnými stranami sa má zvážiť verejný záujem.

| (5) | Nevyprovokovaná a neopodstatnená útočná vojna Ruska voči Ukrajine trvajúca od 24. februára 2022 má zásadne negatívny vplyv na schopnosť Ukrajiny obchodovať so zvyškom sveta, a to z dôvodu ničenia výrobnej kapacity, ako aj nedostupnosti značnej časti dopravných prostriedkov v dôsledku znemožneného prístupu k Čiernemu moru. Za takýchto výnimočných okolností a s cieľom zmierniť negatívny hospodársky vplyv útočnej vojny Ruska voči Ukrajine je potrebné urýchliť rozvoj užších hospodárskych vzťahov medzi Úniou a Ukrajinou, aby sa ukrajinským orgánom a obyvateľstvu poskytla rýchla podpora. Je preto potrebné a vhodné stimulovať obchodné toky a udeliť koncesie vo forme opatrení na liberalizáciu obchodu pre všetky výrobky v súlade s urýchlením odstraňovania ciel na obchod medzi Úniou a Ukrajinou. |
| --- | --- |

(5)

Nevyprovokovaná a neopodstatnená útočná vojna Ruska voči Ukrajine trvajúca od 24. februára 2022 má zásadne negatívny vplyv na schopnosť Ukrajiny obchodovať so zvyškom sveta, a to z dôvodu ničenia výrobnej kapacity, ako aj nedostupnosti značnej časti dopravných prostriedkov v dôsledku znemožneného prístupu k Čiernemu moru. Za takýchto výnimočných okolností a s cieľom zmierniť negatívny hospodársky vplyv útočnej vojny Ruska voči Ukrajine je potrebné urýchliť rozvoj užších hospodárskych vzťahov medzi Úniou a Ukrajinou, aby sa ukrajinským orgánom a obyvateľstvu poskytla rýchla podpora. Je preto potrebné a vhodné stimulovať obchodné toky a udeliť koncesie vo forme opatrení na liberalizáciu obchodu pre všetky výrobky v súlade s urýchlením odstraňovania ciel na obchod medzi Úniou a Ukrajinou.

| (6) | V súlade s článkom 21 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) má Únia zabezpečiť súlad medzi rôznymi oblasťami svojej vonkajšej činnosti. Podľa článku 207 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa spoločná obchodná politika má uskutočňovať v rámci zásad a cieľov vonkajšej činnosti Únie. |
| --- | --- |

(6)

V súlade s článkom 21 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) má Únia zabezpečiť súlad medzi rôznymi oblasťami svojej vonkajšej činnosti. Podľa článku 207 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa spoločná obchodná politika má uskutočňovať v rámci zásad a cieľov vonkajšej činnosti Únie.

| (7) | Opatrenia na liberalizáciu obchodu stanovené týmto nariadením by mali mať túto formu: i) úplné zrušenie dovozných ciel (ďalej len „preferenčné clá“) na dovoz priemyselných výrobkov z Ukrajiny; ii) pozastavenie uplatňovania systému vstupných cien na ovocie a zeleninu; iii) pozastavenie colných kvót a úplné zrušenie dovozných ciel; iv) odchylne od článku 14 ods. 1 prvého pododseku nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 (4) by sa antidumpingové clá na dovoz s pôvodom na Ukrajine uskutočnený počas uplatňovania tohto nariadenia nemali vyberať v žiadnom okamihu, a to ani po uplynutí účinnosti tohto nariadenia; a v) dočasné pozastavenie uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/478 (5). Prostredníctvom uvedených opatrení Únia v skutočnosti dočasne poskytne primeranú hospodársku a finančnú podporu v prospech Ukrajiny a dotknutých hospodárskych subjektov. |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia na liberalizáciu obchodu stanovené týmto nariadením by mali mať túto formu: i) úplné zrušenie dovozných ciel (ďalej len „preferenčné clá“) na dovoz priemyselných výrobkov z Ukrajiny; ii) pozastavenie uplatňovania systému vstupných cien na ovocie a zeleninu; iii) pozastavenie colných kvót a úplné zrušenie dovozných ciel; iv) odchylne od článku 14 ods. 1 prvého pododseku nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 (4) by sa antidumpingové clá na dovoz s pôvodom na Ukrajine uskutočnený počas uplatňovania tohto nariadenia nemali vyberať v žiadnom okamihu, a to ani po uplynutí účinnosti tohto nariadenia; a v) dočasné pozastavenie uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/478 (5). Prostredníctvom uvedených opatrení Únia v skutočnosti dočasne poskytne primeranú hospodársku a finančnú podporu v prospech Ukrajiny a dotknutých hospodárskych subjektov.

| (8) | S cieľom predchádzať podvodom by preferenčné dojednania stanovené týmto nariadením mali byť podmienené tým, že Ukrajina bude dodržiavať všetky príslušné podmienky na získanie výhod podľa dohody o pridružení vrátane pravidiel pôvodu dotknutých výrobkov a súvisiacich postupov, ako aj tým, že Ukrajina nadviaže úzku administratívnu spoluprácu s Úniou podľa dohody o pridružení. |
| --- | --- |

(8)

S cieľom predchádzať podvodom by preferenčné dojednania stanovené týmto nariadením mali byť podmienené tým, že Ukrajina bude dodržiavať všetky príslušné podmienky na získanie výhod podľa dohody o pridružení vrátane pravidiel pôvodu dotknutých výrobkov a súvisiacich postupov, ako aj tým, že Ukrajina nadviaže úzku administratívnu spoluprácu s Úniou podľa dohody o pridružení.

| (9) | Ukrajina by sa mala zdržať zavedenia nových ciel alebo poplatkov s rovnocenným účinkom, ako aj nových množstvových obmedzení alebo opatrení s rovnocenným účinkom, zvýšenia existujúcich ciel alebo poplatkov či zavedenia akýchkoľvek iných obmedzení obchodu s Úniou, ak to nie je jasne odôvodnené vojnovými súvislosťami. V prípade, že Ukrajina nedodrží ktorúkoľvek z uvedených podmienok by Komisia mala byť oprávnená dočasne pozastaviť uplatňovanie buď všetkých, alebo časti preferenčných dojednaní stanovených týmto nariadením. |
| --- | --- |

(9)

Ukrajina by sa mala zdržať zavedenia nových ciel alebo poplatkov s rovnocenným účinkom, ako aj nových množstvových obmedzení alebo opatrení s rovnocenným účinkom, zvýšenia existujúcich ciel alebo poplatkov či zavedenia akýchkoľvek iných obmedzení obchodu s Úniou, ak to nie je jasne odôvodnené vojnovými súvislosťami. V prípade, že Ukrajina nedodrží ktorúkoľvek z uvedených podmienok by Komisia mala byť oprávnená dočasne pozastaviť uplatňovanie buď všetkých, alebo časti preferenčných dojednaní stanovených týmto nariadením.

| (10) | V článku 2 dohody o pridružení sa okrem iného stanovuje, že dodržiavanie demokratických zásad, ľudských práv a základných slobôd, ako aj boj proti šíreniu zbraní hromadného ničenia, súvisiacich materiálov a ich nosičov predstavujú základné prvky dohody o pridružení. Okrem toho sa v článku 3 dohody o pridružení uvádza, že ústrednými prvkami posilňovania vzájomných vzťahov medzi zmluvnými stranami sú právny štát, dobrá správa vecí verejných, boj proti korupcii, boj proti rôznym formám nadnárodného organizovaného zločinu a terorizmu, podpora trvalo udržateľného rozvoja a účinného multilateralizmu. Je vhodné zaviesť možnosť dočasne pozastaviť uplatňovanie preferenčných dojednaní stanovených týmto nariadením, ak Ukrajina nebude dodržiavať všeobecné zásady dohody o pridružení, ako je to v prípade iných dohôd o pridružení, ktoré Únia uzavrela. |
| --- | --- |

(10)

V článku 2 dohody o pridružení sa okrem iného stanovuje, že dodržiavanie demokratických zásad, ľudských práv a základných slobôd, ako aj boj proti šíreniu zbraní hromadného ničenia, súvisiacich materiálov a ich nosičov predstavujú základné prvky dohody o pridružení. Okrem toho sa v článku 3 dohody o pridružení uvádza, že ústrednými prvkami posilňovania vzájomných vzťahov medzi zmluvnými stranami sú právny štát, dobrá správa vecí verejných, boj proti korupcii, boj proti rôznym formám nadnárodného organizovaného zločinu a terorizmu, podpora trvalo udržateľného rozvoja a účinného multilateralizmu. Je vhodné zaviesť možnosť dočasne pozastaviť uplatňovanie preferenčných dojednaní stanovených týmto nariadením, ak Ukrajina nebude dodržiavať všeobecné zásady dohody o pridružení, ako je to v prípade iných dohôd o pridružení, ktoré Únia uzavrela.

| (11) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci s cieľom dočasne pozastaviť uplatňovanie preferenčných dojednaní a zaviesť nápravné opatrenia, ako sa uvádza v článkoch 3 a 4 tohto nariadenia, v prípadoch, ak dovozy podľa tohto nariadenia závažne ovplyvnia alebo by mohli závažne ovplyvniť výrobcov z Únie, ktorí vyrábajú podobné alebo priamo konkurujúce výrobky. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (6). |
| --- | --- |

(11)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci s cieľom dočasne pozastaviť uplatňovanie preferenčných dojednaní a zaviesť nápravné opatrenia, ako sa uvádza v článkoch 3 a 4 tohto nariadenia, v prípadoch, ak dovozy podľa tohto nariadenia závažne ovplyvnia alebo by mohli závažne ovplyvniť výrobcov z Únie, ktorí vyrábajú podobné alebo priamo konkurujúce výrobky. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (6).

| (12) | S výhradou vyšetrovania Komisie je nevyhnutné stanoviť možnosť opätovného zavedenia ciel, ktoré by inak boli uplatniteľné na základe dohody o pridružení na dovoz akýchkoľvek výrobkov patriacich do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, ktoré spôsobujú alebo v prípade ktorých hrozí, že spôsobia závažné ťažkosti výrobcom z Únie, ktorí vyrábajú podobné alebo priamo konkurujúce výrobky. |
| --- | --- |

(12)

S výhradou vyšetrovania Komisie je nevyhnutné stanoviť možnosť opätovného zavedenia ciel, ktoré by inak boli uplatniteľné na základe dohody o pridružení na dovoz akýchkoľvek výrobkov patriacich do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, ktoré spôsobujú alebo v prípade ktorých hrozí, že spôsobia závažné ťažkosti výrobcom z Únie, ktorí vyrábajú podobné alebo priamo konkurujúce výrobky.

| (13) | Výročná správa Komisie o vykonávaní prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou dohody o pridružení, by mala zahŕňať podrobné hodnotenie vykonávania opatrení na liberalizáciu obchodu stanovených týmto nariadením. |
| --- | --- |

(13)

Výročná správa Komisie o vykonávaní prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou dohody o pridružení, by mala zahŕňať podrobné hodnotenie vykonávania opatrení na liberalizáciu obchodu stanovených týmto nariadením.

| (14) | Vzhľadom na naliehavosť záležitosti súvisiacej so situáciou spôsobenou útočnou vojnou Ruska voči Ukrajine sa považuje za vhodné uplatniť výnimku z osemtýždňovej lehoty stanovenej v článku 4 Protokolu č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ, ZFEÚ a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu. |
| --- | --- |

(14)

Vzhľadom na naliehavosť záležitosti súvisiacej so situáciou spôsobenou útočnou vojnou Ruska voči Ukrajine sa považuje za vhodné uplatniť výnimku z osemtýždňovej lehoty stanovenej v článku 4 Protokolu č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ, ZFEÚ a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

| (15) | Vzhľadom na núdzovú situáciu na Ukrajine by sa v tomto nariadení malo stanoviť vhodné prechodné ustanovenie a nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(15)

Vzhľadom na núdzovú situáciu na Ukrajine by sa v tomto nariadení malo stanoviť vhodné prechodné ustanovenie a nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Opatrenia na liberalizáciu obchodu

1.   Zavádzajú sa tieto preferenčné dojednania:

| a) | preferenčné clá na dovoz do Únie určitých priemyselných výrobkov s pôvodom na Ukrajine, ktoré podliehajú sedemročnému postupnému odstraňovaniu ciel v súlade s prílohou I-A k dohode o pridružení, sa stanovujú na nulu; |
| --- | --- |

a)

preferenčné clá na dovoz do Únie určitých priemyselných výrobkov s pôvodom na Ukrajine, ktoré podliehajú sedemročnému postupnému odstraňovaniu ciel v súlade s prílohou I-A k dohode o pridružení, sa stanovujú na nulu;

| b) | uplatňovanie systému vstupných cien sa pozastavuje v prípade tých výrobkov, na ktoré sa vzťahuje, ako sa uvádza v prílohe I-A k dohode o pridružení; na dovoz týchto výrobkov sa neuplatňujú žiadne clá; |
| --- | --- |

b)

uplatňovanie systému vstupných cien sa pozastavuje v prípade tých výrobkov, na ktoré sa vzťahuje, ako sa uvádza v prílohe I-A k dohode o pridružení; na dovoz týchto výrobkov sa neuplatňujú žiadne clá;

| c) | všetky colné kvóty stanovené podľa prílohy I-A k dohode o pridružení sa pozastavujú a výrobky, na ktoré sa tieto kvóty vzťahujú, sa môžu dovážať z Ukrajiny do Únie bez cla. |
| --- | --- |

c)

všetky colné kvóty stanovené podľa prílohy I-A k dohode o pridružení sa pozastavujú a výrobky, na ktoré sa tieto kvóty vzťahujú, sa môžu dovážať z Ukrajiny do Únie bez cla.

2.   Odchylne od článku 14 ods. 1 prvého pododseku nariadenia (EÚ) 2016/1036 sa antidumpingové clá na dovoz s pôvodom na Ukrajine uskutočnený počas uplatňovania tohto nariadenia nevyberajú v žiadnom okamihu, a to ani po uplynutí účinnosti tohto nariadenia.

3.   Uplatňovanie nariadenia (EÚ) 2015/478 sa dočasne pozastavuje, pokiaľ ide o dovoz s pôvodom na Ukrajine.

Článok 2

Podmienky oprávnenosti na preferenčné dojednania

Preferenčné dojednania stanovené v článku 1 ods. 1 písm. a), b) a c) podliehajú týmto podmienkam:

| a) | dodržiavanie pravidiel pôvodu výrobkov a súvisiacich postupov stanovených v dohode o pridružení; |
| --- | --- |

a)

dodržiavanie pravidiel pôvodu výrobkov a súvisiacich postupov stanovených v dohode o pridružení;

| b) | Ukrajina sa zdrží zavedenia nových ciel alebo poplatkov s rovnocenným účinkom a nových množstvových obmedzení či opatrení s rovnocenným účinkom na dovoz s pôvodom v Únii, zvýšenia existujúcich ciel alebo poplatkov či zavedenia akýchkoľvek iných obmedzení vrátane diskriminačných interných správnych opatrení, ak to nie je jasne odôvodnené vojnovými súvislosťami; a |
| --- | --- |

b)

Ukrajina sa zdrží zavedenia nových ciel alebo poplatkov s rovnocenným účinkom a nových množstvových obmedzení či opatrení s rovnocenným účinkom na dovoz s pôvodom v Únii, zvýšenia existujúcich ciel alebo poplatkov či zavedenia akýchkoľvek iných obmedzení vrátane diskriminačných interných správnych opatrení, ak to nie je jasne odôvodnené vojnovými súvislosťami; a

| c) | Ukrajina bude dodržiavať demokratické zásady, ľudské práva a základné slobody a dodržiavať zásadu právneho štátu, ako aj vyvíjať pokračujúce a nepretržité úsilie, pokiaľ ide o boj proti korupcii a nezákonným činnostiam, ako sa stanovuje v článkoch 2, 3 a 22 dohody o pridružení. |
| --- | --- |

c)

Ukrajina bude dodržiavať demokratické zásady, ľudské práva a základné slobody a dodržiavať zásadu právneho štátu, ako aj vyvíjať pokračujúce a nepretržité úsilie, pokiaľ ide o boj proti korupcii a nezákonným činnostiam, ako sa stanovuje v článkoch 2, 3 a 22 dohody o pridružení.

Článok 3

Dočasné pozastavenie

1.   Ak Komisia zistí, že existujú dostatočné dôkazy o nedodržaní podmienok stanovených v článku 2 zo strany Ukrajiny, môže prostredníctvom vykonávacieho aktu úplne alebo čiastočne pozastaviť uplatňovanie preferenčných dojednaní stanovených v článku 1 ods. 1 písm. a), b) a c). Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 5 ods. 2

2.   Ak členský štát požiada, aby Komisia na základe nedodržania podmienok stanovených v článku 2 písm. b) zo strany Ukrajiny pozastavila uplatňovanie niektorého z preferenčných dojednaní, Komisia do štyroch mesiacov od tejto žiadosti poskytne odôvodnené stanovisko, či je tvrdenie týkajúce sa nedodržania týchto podmienok Ukrajinou odôvodnené. Ak Komisia dospeje k záveru, že tvrdenie je odôvodnené, začne postup uvedený v odseku 1 tohto článku.

Článok 4

Ochranná doložka

1.   Ak sa výrobok s pôvodom na Ukrajine dováža za podmienok, ktoré spôsobujú, alebo v prípade ktorých hrozí, že spôsobia závažné ťažkosti výrobcom z Únie, ktorí vyrábajú podobné alebo priamo konkurujúce výrobky, môžu byť na dovozy uvedeného výrobku kedykoľvek opätovne zavedené clá, ktoré by inak boli uplatniteľné na základe dohody o pridružení.

2.   Komisia pozorne monitoruje vplyv tohto nariadenia, a to aj pokiaľ ide o ceny na trhu Únie, pričom prihliada na informácie týkajúce sa vývozu, dovozu a výroby v Únii, pokiaľ ide o výrobky, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na liberalizáciu obchodu stanovené týmto nariadením.

3.   Komisia prijme v primeranej lehote rozhodnutie o začatí vyšetrovania:

| a) | na žiadosť členského štátu; |
| --- | --- |

a)

na žiadosť členského štátu;

| b) | na žiadosť právnickej osoby alebo združenia bez právnej subjektivity, ktoré konajú v mene priemyselného odvetvia Únie, teda v mene všetkých alebo veľkej časti výrobcov z Únie, ktorí vyrábajú podobné alebo priamo konkurujúce výrobky; alebo |
| --- | --- |

b)

na žiadosť právnickej osoby alebo združenia bez právnej subjektivity, ktoré konajú v mene priemyselného odvetvia Únie, teda v mene všetkých alebo veľkej časti výrobcov z Únie, ktorí vyrábajú podobné alebo priamo konkurujúce výrobky; alebo

| c) | z vlastného podnetu, ak Komisia považuje za zrejmé, že existuje dostatok dôkazov prima facie o závažných ťažkostiach výrobcov z Únie, ktorí vyrábajú podobné alebo priamo konkurujúce výrobky, ako sa uvádza v odseku 1. |
| --- | --- |

c)

z vlastného podnetu, ak Komisia považuje za zrejmé, že existuje dostatok dôkazov prima facie o závažných ťažkostiach výrobcov z Únie, ktorí vyrábajú podobné alebo priamo konkurujúce výrobky, ako sa uvádza v odseku 1.

Na účely tohto odseku „veľká časť výrobcov z Únie, ktorí vyrábajú podobné alebo priamo konkurujúce výrobky“ sú výrobcovia z Únie, ktorých spoločná výroba predstavuje viac ako 50 % celkovej výroby podobných alebo priamo konkurujúcich výrobkov v Únii, ktoré sú vyrábané tou časťou priemyselného odvetvia Únie, ktorá vyjadrila buď podporu alebo námietky voči žiadosti, a ktorá predstavuje aspoň 25 % celkovej výroby podobných alebo priamo konkurujúcich výrobkov, ktoré sú vyrábané priemyselným odvetvím Únie.

4.   Ak sa Komisia rozhodne začať vyšetrovanie, uverejní oznámenie o začatí vyšetrovania v Úradnom vestníku Európskej únie. V oznámení sa uvedie súhrn získaných informácií a výzva, aby sa všetky relevantné informácie zaslali Komisii. Stanoví sa v ňom aj lehota, v ktorej môžu zainteresované strany písomne predložiť svoje stanovisko. Táto lehota nesmie byť dlhšia ako štyri mesiace odo dňa uverejnenia oznámenia.

5.   Komisia si vyžiada všetky informácie, ktoré považuje za potrebné, a získané informácie si môže overiť u Ukrajiny alebo u ktoréhokoľvek iného relevantného zdroja. Komisii môžu pomáhať úradníci z členského štátu, na území ktorého sa môže overovanie vykonávať, ak o takúto pomoc týchto úradníkov tento členský štát požiada.

6.   Pri skúmaní toho, či existujú závažné ťažkosti výrobcov z Únie, ktorí vyrábajú podobné alebo priamo konkurujúce výrobky, ako sa uvádza v odseku 1, Komisia zohľadňuje okrem iného tieto faktory týkajúce sa výrobcov z Únie, ak sú dostupné relevantné informácie:

| — | podiel na trhu, |
| --- | --- |

—

podiel na trhu,

| — | výroba, |
| --- | --- |

—

výroba,

| — | zásoby, |
| --- | --- |

—

zásoby,

| — | výrobná kapacita, |
| --- | --- |

—

výrobná kapacita,

| — | využitie kapacity, |
| --- | --- |

—

využitie kapacity,

| — | zamestnanosť, |
| --- | --- |

—

zamestnanosť,

| — | dovoz, |
| --- | --- |

—

dovoz,

| — | ceny. |
| --- | --- |

—

ceny.

7.   Vyšetrovanie sa ukončí do šiestich mesiacov po uverejnení oznámenia uvedeného v odseku 4 tohto článku. Za výnimočných okolností môže Komisia uvedené obdobie predĺžiť prostredníctvom vykonávacieho aktu prijatého v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 5 ods. 2

8.   Komisia do troch mesiacov od ukončenia vyšetrovania rozhodne o tom, či opätovne zavedie clá, ktoré by inak boli uplatniteľné na základe dohody o pridružení, prostredníctvom vykonávacieho aktu prijatého v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 5 ods. 2 tohto nariadenia. Uvedený vykonávací akt nadobudne účinnosť do jedného mesiaca od jeho uverejnenia.

Clá, ktoré by inak boli uplatniteľné na základe dohody o pridružení, sa môžu opätovne zaviesť na obdobie potrebné na zvládnutie zhoršenia hospodárskej alebo finančnej situácie výrobcov z Únie, alebo pokiaľ trvá hrozba takéhoto zhoršenia. Ak konečné zistené skutočnosti ukážu, že neboli splnené podmienky stanovené v odseku 1 tohto článku, Komisia prijme vykonávací akt o ukončení vyšetrovania a konania. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 5 ods. 2 tohto nariadenia.

9.   Ak vyšetrovaniu bránia výnimočné okolnosti, ktoré si vyžadujú okamžitú akciu, môže Komisia po tom, ako informuje Výbor pre colný kódex uvedený v článku 5 ods. 1, prijať akékoľvek nevyhnutné preventívne opatrenie.

Článok 5

Postup výboru

1.   Komisii pomáha Výbor pre colný kódex zriadený článkom 285 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 (7). Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Článok 6

Hodnotenie vykonávania opatrení na liberalizáciu obchodu

Výročná správa Komisie o vykonávaní prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu zahŕňa podrobné hodnotenie vykonávania opatrení na liberalizáciu obchodu stanovených v tomto nariadení a podľa potreby zahŕňa aj hodnotenie sociálneho vplyvu týchto opatrení na Ukrajine a v Únii. Informácie o dovoze výrobkov podľa článku 1 ods. 1 písm. c) sa sprístupnia prostredníctvom webového sídla Komisie.

Článok 7

Prechodné ustanovenie

Preferenčné dojednania uvedené v článku 1 ods. 1 písm. a), b) a c) sa uplatňujú na výrobky, ktoré sú k 4. júnu 2022 buď v tranzite z Ukrajiny do Únie, alebo sú pod colným dohľadom v Únii, pod podmienkou, že v lehote šiestich mesiacov od uvedeného dátumu sa predloží na tento účel žiadosť zodpovedným colným orgánom Únie.

Článok 8

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

1.   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

2.   Toto nariadenie sa uplatňuje do 5. júna 2023.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 30. mája 2022

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predseda

B. LE MAIRE

---

(1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 19. mája 2022 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 24. mája 2022.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ L 161, 29.5.2014, s. 3.

2

(3)  Rozhodnutie Rady 2014/668/EÚ z 23. júna 2014 o podpise v mene Európskej únie a predbežnom vykonávaní Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej, pokiaľ ide o jej hlavu III (okrem ustanovení týkajúcich sa zaobchádzania so štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktorí sú na území druhej zmluvnej strany legálne zamestnaní ako pracovníci) a hlavy IV, V, VI a VII, ako aj súvisiace prílohy a protokoly (Ú. v. EÚ L 278, 20.9.2014, s. 1).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/478 z 11. marca 2015 o spoločných pravidlách na dovozy (Ú. v. EÚ L 83, 27.3.2015, s. 16).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2013, s. 1).

7

---

ROZHODNUTIA

| 3.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 152/109 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 152/109

---

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2022/871

z 30. mája 2022,

ktorým sa mení rozhodnutie Rady 2003/17/ES, pokiaľ ide o obdobie jeho uplatňovania a o rovnocennosť terénnych inšpekcií uskutočňovaných v Bolívii na množiteľskom poraste pre produkciu osiva obilnín a na množiteľskom poraste pre produkciu osiva olejnín a priadnych rastlín a o rovnocennosť osiva obilnín a osiva olejnín a priadnych rastlín vyprodukovaných v Bolívii

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

| (1) | V rozhodnutí Rady 2003/17/ES (3) sa stanovuje, že za určitých podmienok sa inšpekcie v teréne uskutočňované na určitom množiteľskom poraste pre produkciu osiva v tretích krajinách uvedených v prílohe I k uvedenému rozhodnutiu majú považovať za rovnocenné s inšpekciami v teréne uskutočňovanými v súlade s právom Únie. Takisto sa v ňom stanovuje, že za určitých podmienok sa má osivo určitých druhov vyprodukované v týchto tretích krajinách považovať za rovnocenné s osivom vyprodukovaným v súlade s právom Únie. |
| --- | --- |

(1)

V rozhodnutí Rady 2003/17/ES (3) sa stanovuje, že za určitých podmienok sa inšpekcie v teréne uskutočňované na určitom množiteľskom poraste pre produkciu osiva v tretích krajinách uvedených v prílohe I k uvedenému rozhodnutiu majú považovať za rovnocenné s inšpekciami v teréne uskutočňovanými v súlade s právom Únie. Takisto sa v ňom stanovuje, že za určitých podmienok sa má osivo určitých druhov vyprodukované v týchto tretích krajinách považovať za rovnocenné s osivom vyprodukovaným v súlade s právom Únie.

| (2) | Rovnocennosť bola v prípade týchto tretích krajín uznaná na základe mnohostranného rámca pre medzinárodný obchod s osivami, najmä na základe schém Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (ďalej len „OECD“) pre odrodovú certifikáciu osív pohybujúcich sa v medzinárodnom obchode a metód Medzinárodnej asociácie na skúšanie osív (ďalej len „ISTA“) alebo v príslušných prípadoch na základe pravidiel Asociácie úradných analytikov osív, ktoré sú rovnocenné s metódami ISTA. Komisia vykonala v niektorých týchto tretích krajinách aj legislatívne posúdenia a audity, aby pred prvým uznaním rovnocennosti overila, či spĺňajú požiadavky podľa práva Únie. Z každoročného skúšania a podávania správ v rámci OECD, pravidelných opätovných auditov laboratórií na účely akreditácie ISTA, ako aj z úradných kontrol v kontexte práva Únie vyplýva, že inšpekcie v teréne uskutočňované v týchto tretích krajinách naďalej poskytujú rovnaké záruky ako inšpekcie v teréne uskutočňované členskými štátmi a že osivo vyprodukované a certifikované v týchto tretích krajinách naďalej poskytuje rovnaké záruky ako osivo vyprodukované a certifikované v členských štátoch. Uvedené inšpekcie v teréne a osivo by sa preto mali naďalej považovať za rovnocenné s inšpekciami v teréne a osivom Únie. |
| --- | --- |

(2)

Rovnocennosť bola v prípade týchto tretích krajín uznaná na základe mnohostranného rámca pre medzinárodný obchod s osivami, najmä na základe schém Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (ďalej len „OECD“) pre odrodovú certifikáciu osív pohybujúcich sa v medzinárodnom obchode a metód Medzinárodnej asociácie na skúšanie osív (ďalej len „ISTA“) alebo v príslušných prípadoch na základe pravidiel Asociácie úradných analytikov osív, ktoré sú rovnocenné s metódami ISTA. Komisia vykonala v niektorých týchto tretích krajinách aj legislatívne posúdenia a audity, aby pred prvým uznaním rovnocennosti overila, či spĺňajú požiadavky podľa práva Únie. Z každoročného skúšania a podávania správ v rámci OECD, pravidelných opätovných auditov laboratórií na účely akreditácie ISTA, ako aj z úradných kontrol v kontexte práva Únie vyplýva, že inšpekcie v teréne uskutočňované v týchto tretích krajinách naďalej poskytujú rovnaké záruky ako inšpekcie v teréne uskutočňované členskými štátmi a že osivo vyprodukované a certifikované v týchto tretích krajinách naďalej poskytuje rovnaké záruky ako osivo vyprodukované a certifikované v členských štátoch. Uvedené inšpekcie v teréne a osivo by sa preto mali naďalej považovať za rovnocenné s inšpekciami v teréne a osivom Únie.

| (3) | Bolívia predložila v roku 2016 Komisii žiadosť o uznanie rovnocennosti jej systému inšpekcií v teréne na množiteľskom poraste pre produkciu osiva a osiva Sorghum spp. (cirok), Zea mays (kukurica) a Helianthus annuus (slnečnica) vyprodukovaného a certifikovaného v Bolívii. |
| --- | --- |

(3)

Bolívia predložila v roku 2016 Komisii žiadosť o uznanie rovnocennosti jej systému inšpekcií v teréne na množiteľskom poraste pre produkciu osiva a osiva Sorghum spp. (cirok), Zea mays (kukurica) a Helianthus annuus (slnečnica) vyprodukovaného a certifikovaného v Bolívii.

| (4) | Komisia posúdila príslušné právne predpisy Bolívie, vykonala audit v roku 2018 týkajúci sa systému úradných kontrol produkcie osiva a certifikácie osiva ciroku, kukurice a slnečnice v Bolívii a ich rovnocennosti s požiadavkami Únie, a uverejnila zistenia auditu v správe s názvom „Záverečná správa z auditu vykonaného v Bolívijskom mnohonárodnom štáte od 14. marca 2018 do 22. marca 2018 s cieľom vyhodnotiť systém úradných kontrol a certifikácie osiva a ich rovnocennosť s požiadavkami Európskej únie“. |
| --- | --- |

(4)

Komisia posúdila príslušné právne predpisy Bolívie, vykonala audit v roku 2018 týkajúci sa systému úradných kontrol produkcie osiva a certifikácie osiva ciroku, kukurice a slnečnice v Bolívii a ich rovnocennosti s požiadavkami Únie, a uverejnila zistenia auditu v správe s názvom „Záverečná správa z auditu vykonaného v Bolívijskom mnohonárodnom štáte od 14. marca 2018 do 22. marca 2018 s cieľom vyhodnotiť systém úradných kontrol a certifikácie osiva a ich rovnocennosť s požiadavkami Európskej únie“.

| (5) | Z uvedeného auditu vyplynulo, že v Bolívii existuje dobre organizovaný systém produkcie a certifikácie osiva. Komisia identifikovala niektoré nedostatky a poskytla Bolívii odporúčania. Keďže Bolívia do 30. novembra 2018 tieto nedostatky odstránila, spĺňa podmienky stanovené v prílohe II k rozhodnutiu 2003/17/ES a príslušné požiadavky stanovené v smerniciach Rady 66/402/EHS (4) a 2002/57/ES (5). |
| --- | --- |

(5)

Z uvedeného auditu vyplynulo, že v Bolívii existuje dobre organizovaný systém produkcie a certifikácie osiva. Komisia identifikovala niektoré nedostatky a poskytla Bolívii odporúčania. Keďže Bolívia do 30. novembra 2018 tieto nedostatky odstránila, spĺňa podmienky stanovené v prílohe II k rozhodnutiu 2003/17/ES a príslušné požiadavky stanovené v smerniciach Rady 66/402/EHS (4) a 2002/57/ES (5).

| (6) | Preto je vhodné uznať rovnocennosť, pokiaľ ide o inšpekcie v teréne uskutočňované v súvislosti s množiteľským porastom pre produkciu osiva ciroku, kukurice a slnečnice v Bolívii a pokiaľ ide o osivo ciroku, kukurice a slnečnice vyprodukované v Bolívii a úradne certifikované bolívijskými orgánmi. |
| --- | --- |

(6)

Preto je vhodné uznať rovnocennosť, pokiaľ ide o inšpekcie v teréne uskutočňované v súvislosti s množiteľským porastom pre produkciu osiva ciroku, kukurice a slnečnice v Bolívii a pokiaľ ide o osivo ciroku, kukurice a slnečnice vyprodukované v Bolívii a úradne certifikované bolívijskými orgánmi.

| (7) | Keďže platnosť rozhodnutia 2003/17/ES uplynie 31. decembra 2022, obdobie uznania rovnocennosti podľa uvedeného rozhodnutia by sa malo predĺžiť, aby sa predišlo akémukoľvek riziku narušenia dovozu osiva do Únie. Vzhľadom na investície a čas potrebný na produkciu osiva certifikovaného v súlade s právom Únie je vhodné toto obdobie predĺžiť o sedem rokov. |
| --- | --- |

(7)

Keďže platnosť rozhodnutia 2003/17/ES uplynie 31. decembra 2022, obdobie uznania rovnocennosti podľa uvedeného rozhodnutia by sa malo predĺžiť, aby sa predišlo akémukoľvek riziku narušenia dovozu osiva do Únie. Vzhľadom na investície a čas potrebný na produkciu osiva certifikovaného v súlade s právom Únie je vhodné toto obdobie predĺžiť o sedem rokov.

| (8) | Rozhodnutie 2003/17/ES by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutie 2003/17/ES by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Zmeny rozhodnutia 2003/17/ES

Rozhodnutie 2003/17/ES sa mení takto:

| 1. | V článku 6 sa dátum „31. decembra 2022“ nahrádza dátumom „31. decembra 2029“. |
| --- | --- |

1.

V článku 6 sa dátum „31. decembra 2022“ nahrádza dátumom „31. decembra 2029“.

| 2. | Tabuľka v prílohe I sa mení takto:






  a) | medzi riadky „AU“ a „BR“ sa vkladá tento riadok:







  „BO | Ministry of Rural Development and Land |
| --- | --- | --- | --- |
| Bolivia |
| Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ |

2.

Tabuľka v prílohe I sa mení takto:

a)

medzi riadky „AU“ a „BR“ sa vkladá tento riadok:

„BO

Ministry of Rural Development and Land

Bolivia

Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ

66/402/EHS – iba pokiaľ ide o Zea mays a Sorghum spp.,

Zea mays

Sorghum

2002/57/ES – iba pokiaľ ide o Helianthus annuus“;

Helianthus annuus

| b) | v poznámke pod čiarou (1) sa medzi slová „AU – Austrália,“ a „BR – Brazília,“ vkladajú tieto slová: | „BO – Bolívia,“ |
| --- | --- | --- |

b)

v poznámke pod čiarou (1) sa medzi slová „AU – Austrália,“ a „BR – Brazília,“ vkladajú tieto slová:

(1

„BO – Bolívia,“

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Článok 3

Adresáti

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 30. mája 2022

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predseda

B. LE MAIRE

---

(1)  Stanovisko z 23. marca 2022 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

1

(2)  Pozícia Európskeho parlamentu z 5. apríla 2022 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 16. mája 2022.

2

(3)  Rozhodnutie Rady 2003/17/ES zo 16. decembra 2002 o rovnocennosti terénnych inšpekcií uskutočňovaných v tretích krajinách na množiteľskom poraste pre produkciu osiva a o rovnocennosti osiva vyprodukovaného v tretích krajinách (Ú. v. ES L 8, 14.1.2003, s. 10).

3

(4)  Smernica Rady 66/402/EHS zo 14. júna 1966 týkajúca sa obchodovania s osivom obilnín (Ú. v. ES P 125, 11.7.1966, s. 2309).

4

(5)  Smernica Rady 2002/57/ES z 13. júna 2002 o obchodovaní s osivom olejnín a priadnych rastlín (Ú. v. ES L 193, 20.7.2002, s. 74).

5

---

II Nelegislatívne akty

MEDZINÁRODNÉ DOHODY

| 3.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 152/112 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 152/112

---

Informácia o nadobudnutí platnosti Dohody medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou, ktorou sa mení Dohoda medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie

Dohoda medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou, ktorou sa mení Dohoda medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie, nadobudne platnosť 1. júla 2022, keďže postup stanovený v článku 2 ods. 2 uvedenej dohody sa ukončil 3. mája 2022.

---

NARIADENIA

| 3.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 152/113 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 152/113

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2022/872

z 1. júna 2022,

ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 288/2014, pokiaľ ide o zmeny vzoru operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti a vzoru programov spolupráce v rámci cieľa Európska územná spolupráca v súvislosti s Kohéznymi opatreniami na podporu utečencov v Európe (CARE)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (1), a najmä na jeho článok 96 ods. 9,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 zo 17. decembra 2013 o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (2), a najmä na jeho článok 8 ods. 11,

po porade s Koordinačným výborom pre európske štrukturálne a investičné fondy,

keďže:

| (1) | Vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) č. 288/2014 (3) sa stanovuje vzor operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti a vzor programov spolupráce v rámci cieľa Európska územná spolupráca. |
| --- | --- |

(1)

Vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) č. 288/2014 (3) sa stanovuje vzor operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti a vzor programov spolupráce v rámci cieľa Európska územná spolupráca.

| (2) | Vzhľadom na mimoriadne rozšírenie možnosti dočasne uplatňovať v súlade s článkom 25a ods. 1a nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 mieru spolufinancovania vo výške 100 % aj na výdavky vykázané v žiadostiach o platbu počas účtovného roka, ktorý sa začína 1. júla 2021 a končí 30. júna 2022, na jednu alebo viaceré prioritné osi programu podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Európskeho sociálneho fondu (ESF) alebo Kohézneho fondu, ktoré sa zaviedlo nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/562 (4), by sa mal zodpovedajúcim spôsobom zmeniť vzor operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti stanovený v prílohe I k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 288/2014 a vzor programov spolupráce v rámci cieľa Európska územná spolupráca stanovený v prílohe II k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 288/2014. |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na mimoriadne rozšírenie možnosti dočasne uplatňovať v súlade s článkom 25a ods. 1a nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 mieru spolufinancovania vo výške 100 % aj na výdavky vykázané v žiadostiach o platbu počas účtovného roka, ktorý sa začína 1. júla 2021 a končí 30. júna 2022, na jednu alebo viaceré prioritné osi programu podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Európskeho sociálneho fondu (ESF) alebo Kohézneho fondu, ktoré sa zaviedlo nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/562 (4), by sa mal zodpovedajúcim spôsobom zmeniť vzor operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti stanovený v prílohe I k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 288/2014 a vzor programov spolupráce v rámci cieľa Európska územná spolupráca stanovený v prílohe II k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 288/2014.

| (3) | Nariadením (EÚ) 2022/562 sa takisto zaviedla možnosť, aby sa operácie zamerané na riešenie migračných výziev v dôsledku vojenskej agresie Ruska mohli financovať buď z EFRR, alebo z ESF na základe pravidiel platných pre daný druhý fond v súlade s článkom 98 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, ak sú takéto operácie súčasťou vyhradenej prioritnej osi. Táto nová možnosť by sa preto mala zohľadniť vo vzore operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti stanovenom v prílohe I k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 288/2014. Predovšetkým by mal byť jasný výber fondu na podporu takýchto operácií, ktorý prispieva k investičným prioritám daného druhého fondu, a to bez ohľadu na to, či sa vyhradená prioritná os týka EFRR, ESF, alebo oboch. |
| --- | --- |

(3)

Nariadením (EÚ) 2022/562 sa takisto zaviedla možnosť, aby sa operácie zamerané na riešenie migračných výziev v dôsledku vojenskej agresie Ruska mohli financovať buď z EFRR, alebo z ESF na základe pravidiel platných pre daný druhý fond v súlade s článkom 98 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, ak sú takéto operácie súčasťou vyhradenej prioritnej osi. Táto nová možnosť by sa preto mala zohľadniť vo vzore operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti stanovenom v prílohe I k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 288/2014. Predovšetkým by mal byť jasný výber fondu na podporu takýchto operácií, ktorý prispieva k investičným prioritám daného druhého fondu, a to bez ohľadu na to, či sa vyhradená prioritná os týka EFRR, ESF, alebo oboch.

| (4) | Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 288/2014 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(4)

Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 288/2014 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (5) | S cieľom umožniť čo najrýchlejšie uplatňovanie opatrení stanovených v tomto nariadení by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(5)

S cieľom umožniť čo najrýchlejšie uplatňovanie opatrení stanovených v tomto nariadení by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Príloha I k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 288/2014 sa nahrádza textom uvedeným v prílohe I k tomuto nariadeniu.

2.   Príloha II k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 288/2014 sa nahrádza textom uvedeným v prílohe II k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 1. júna 2022

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 259.

2

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 288/2014 z 25. februára 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, pokiaľ ide o vzor operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, a podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja, pokiaľ ide o vzor programov spolupráce v rámci cieľa Európska územná spolupráca (Ú. v. EÚ L 87, 22.3.2014, s. 1).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/562 zo 6. apríla 2022, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 223/2014, pokiaľ ide o Kohézne opatrenia na podporu utečencov v Európe (CARE) (Ú. v. EÚ L 109, 8.4.2022, s. 1).

4

---

PRÍLOHA I

„PRÍLOHA I

Vzor operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti

| CCI | <0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>1
   (1) |
| --- | --- |
| Názov | <0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME > |
| Verzia | <0.3 type="N" input="G"“SME > |
| Prvý rok | <0.4 type="N" maxlength="4" input="M"“SME > |
| Posledný rok | <0.5 type="N" maxlength="4" input="M"“SME > |
| Oprávnený od | <0.6 type="D" input="G"“SME > |
| Oprávnený do | <0.7 type="D" input="G"“SME > |
| Číslo rozhodnutia EK | <0.8 type="S" input="G"“SME > |
| Dátum rozhodnutia EK | <0.9 type="D" input="G"“SME > |
| Číslo pozmeňujúceho rozhodnutia ČŠ | <0.10 type="S" maxlength="20" input="M"“SME > |
| Dátum pozmeňujúceho rozhodnutia ČŠ | <0.11 type="D" input="M"“SME > |
| Dátum nadobudnutia účinnosti pozmeňujúceho rozhodnutia ČŠ | <0.12 type="D" input="M"“SME > |
| Regióny NUTS, na ktoré sa operačný program vzťahuje | <0.12 type="S" input="S“SME > |

CCI

<0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>1
   (1)

Názov

<0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME >

Verzia

<0.3 type="N" input="G"“SME >

Prvý rok

<0.4 type="N" maxlength="4" input="M"“SME >

Posledný rok

<0.5 type="N" maxlength="4" input="M"“SME >

Oprávnený od

<0.6 type="D" input="G"“SME >

Oprávnený do

<0.7 type="D" input="G"“SME >

Číslo rozhodnutia EK

<0.8 type="S" input="G"“SME >

Dátum rozhodnutia EK

<0.9 type="D" input="G"“SME >

Číslo pozmeňujúceho rozhodnutia ČŠ

<0.10 type="S" maxlength="20" input="M"“SME >

Dátum pozmeňujúceho rozhodnutia ČŠ

<0.11 type="D" input="M"“SME >

Dátum nadobudnutia účinnosti pozmeňujúceho rozhodnutia ČŠ

<0.12 type="D" input="M"“SME >

Regióny NUTS, na ktoré sa operačný program vzťahuje

<0.12 type="S" input="S“SME >

ODDIEL 1

STRATÉGIA, NA ZÁKLADE KTOREJ BUDE OPERAČNÝ PROGRAM PRISPIEVAŤ K NAPĹŇANIU STRATÉGIE ÚNIE NA ZABEZPEČENIE INTELIGENTNÉHO, UDRŽATEĽNÉHO A INKLUZÍVNEHO RASTU A K DOSIAHNUTIU HOSPODÁRSKEJ, SOCIÁLNEJ A ÚZEMNEJ SÚDRŽNOSTI
   (2)

[Odkaz: Článok 27 ods. 1 a článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 a v prípade operačných programov zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“ článok 92b ods. 9 a 10 druhý pododsek] (3)

1.1.   Stratégia, na základe ktorej bude operačný program prispievať k napĺňaniu stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a k dosiahnutiu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti

| 1.1.1. | Opis stratégie, na základe ktorej bude program prispievať k napĺňaniu stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a k dosiahnutiu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti (4).






  <1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.

<1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M">

Na doplnenie nových prioritných osí k existujúcemu operačnému programu s cieľom alokovať dodatočné zdroje na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“ je potrebné uviesť vo vyčlenenom textovom rámčeku očakávaný vplyv na podporu obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a na prípravu zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva, ako sa uvádza ďalej.

Pri novom operačnom programe zameranom na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“ treba uviesť len opis a nasledujúci textový rámček:

| 1.1.1.a. | Opis očakávaného vplyvu operačného programu na podporu obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a na prípravu zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva.







  <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.a.

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2. | Odôvodnenie výberu tematických cieľov a zodpovedajúcich investičných priorít s ohľadom na partnerskú dohodu, na základe identifikácie regionálnych a prípadne celoštátnych potrieb vrátane potreby riešiť výzvy identifikované v príslušných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny prijatých v súlade s článkom 121 ods. 2 ZFEÚ a v príslušných odporúčaniach Rady prijatých v súlade s článkom 148 ods. 4 ZFEÚ, so zreteľom na ex ante hodnotenie (5).
  Na doplnenie novej prioritnej osi do existujúceho operačného programu s cieľom alokovať dodatočné zdroje na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“ treba uviesť opis z položky 1.1.2.a.
  Pri novom operačnom programe zameranom na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“ treba uviesť len opis z položky 1.1.2a. |
| --- | --- |

1.1.2.

Na doplnenie novej prioritnej osi do existujúceho operačného programu s cieľom alokovať dodatočné zdroje na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“ treba uviesť opis z položky 1.1.2.a.

Pri novom operačnom programe zameranom na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“ treba uviesť len opis z položky 1.1.2a.

| 1.1.2.a. | Odôvodnenie, v ktorom sa uvedie očakávaný vplyv operačného programu na podporu obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a na prípravu zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva.


  Tabuľka 1:


  Odôvodnenie výberu tematických cieľov a investičných priorít








  Vybraný tematický cieľ | Vybraná investičná priorita | Odôvodnenie výberu alebo vplyv na podporu obnovy po kríze (v prípade potreby) |
| --- | --- | --- | --- |
| <1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| | | |

1.1.2.a.

Tabuľka 1:

Odôvodnenie výberu tematických cieľov a investičných priorít

Vybraný tematický cieľ

Vybraná investičná priorita

Odôvodnenie výberu alebo vplyv na podporu obnovy po kríze (v prípade potreby)

<1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

1.2.   Odôvodnenie finančnej alokácie

Odôvodnenie finančnej alokácie (podpory Únie) v rámci každého tematického cieľa a, ak je to vhodné, investičnej priority, v súlade s požiadavkami tematickej koncentrácie a so zreteľom na hodnotenie ex ante.

| <1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

Na doplnenie novej prioritnej osi do existujúceho operačného programu s cieľom alokovať dodatočné zdroje na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“ treba uviesť opis z položky 1.2a.

Pri novom operačnom programe zameranom na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“ treba uviesť len nasledujúci opis:

1.2.a.   Odôvodnenie finančnej alokácie dodatočných zdrojov na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“ do EFRR alebo ESF a spôsob, akým sa tieto zdroje zameriavajú na zemepisné oblasti, v ktorých sú najviac potrebné, pričom sa zohľadnia rôzne regionálne potreby a úrovne rozvoja, aby sa zabezpečilo, že podpora bude vyvážene riešiť potreby regiónov a miest najviac zasiahnutých vplyvom pandémie COVID-19 na jednej strane a potrebu zameriavať sa naďalej na menej rozvinuté regióny na druhej strane, v súlade s cieľmi hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti podľa článku 174 ZFEÚ.

| <1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

Tabuľka 2:

Prehľad investičnej stratégie operačného programu

| Prioritná os | Fond (EFRR (6), Kohézny fond, ESF (7), YEI (8), EFRR REACT-EU, ESF REACT-EU alebo YEI REACT-EU) | Podpora Únie (9) (v EUR) | Podiel celkovej podpory Únie poskytnutej na operačný program (10) | Tematický cieľ (11) | Investičné priority (12) | Špecifické ciele zodpovedajúce investičnej priorite | Spoločné ukazovatele výsledku a špecifické programové ukazovatele výsledku, pre ktoré je stanovená cieľová hodnota |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <1.2.1 type="S" input="G"> | <1.2.2 type="S" input="G"> | <1.2.3 type="N’ " input="G"> | <1.2.4 type="P’ input="G"> | <1.2.5 type="S" input="G"> | <1.2.6 type="S" input="G"> | <1.2.7 type="S" input="G"> | <1.2.8 type="S" input="G"> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Prioritná os

Fond (EFRR (6), Kohézny fond, ESF (7), YEI (8), EFRR REACT-EU, ESF REACT-EU alebo YEI REACT-EU)

Podpora Únie (9) (v EUR)

Podiel celkovej podpory Únie poskytnutej na operačný program (10)

Tematický cieľ (11)

Investičné priority (12)

Špecifické ciele zodpovedajúce investičnej priorite

Spoločné ukazovatele výsledku a špecifické programové ukazovatele výsledku, pre ktoré je stanovená cieľová hodnota

<1.2.1 type="S" input="G">

<1.2.2 type="S" input="G">

<1.2.3 type="N’ " input="G">

<1.2.4 type="P’ input="G">

<1.2.5 type="S" input="G">

<1.2.6 type="S" input="G">

<1.2.7 type="S" input="G">

<1.2.8 type="S" input="G">

ODDIEL 2

PRIORITNÉ OSI

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. b) a c) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, článok 98 ods. 4 druhý pododsek nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

Tabuľky týkajúce sa osobitných fondov budú prístupné pre iný fond pre priority implementované s využitím článku 98 ods. 4 druhého pododseku nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

2.A.   Opis prioritných osí okrem technickej pomoci

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

2.A.1.   Prioritná os (opakuje sa pri každej prioritnej osi)

| ID prioritnej osi | <2A.1 type="N" input="G"“SME» > |
| --- | --- |
| Názov prioritnej osi | <2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME” > |

ID prioritnej osi

<2A.1 type="N" input="G"“SME» >

Názov prioritnej osi

<2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME” >

| ☐ | Celá prioritná os sa implementuje výlučne prostredníctvom finančných nástrojov |
| --- | --- |

☐

Celá prioritná os sa implementuje výlučne prostredníctvom finančných nástrojov

<2A.3 type="C" input="M">

| ☐ | Celá prioritná os sa implementuje výlučne prostredníctvom finančných nástrojov zriadených na úrovni Únie |
| --- | --- |

☐

Celá prioritná os sa implementuje výlučne prostredníctvom finančných nástrojov zriadených na úrovni Únie

<2A.4 type="C" input="M"“SME” >

| ☐ | Celá prioritná os sa implementuje výlučne prostredníctvom miestneho rozvoja vedeného komunitou |
| --- | --- |

☐

Celá prioritná os sa implementuje výlučne prostredníctvom miestneho rozvoja vedeného komunitou

<2A.5 type="C" input="M">

| ☐ | V prípade ESF: Celá prioritná os je zameraná na sociálnu inováciu alebo nadnárodnú spoluprácu alebo na obe |
| --- | --- |

☐

V prípade ESF: Celá prioritná os je zameraná na sociálnu inováciu alebo nadnárodnú spoluprácu alebo na obe

<2A.6 type="C" input="M">

| ☐ | Celá prioritná os je zameraná na REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Celá prioritná os je zameraná na REACT-EU

<2A.7 type="C" input="M">

| ☐ | Celá prioritná os bude riešiť migračné výzvy v dôsledku ruskej vojenskej agresie, a to aj v súlade s článkom 98 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 |
| --- | --- |

☐

Celá prioritná os bude riešiť migračné výzvy v dôsledku ruskej vojenskej agresie, a to aj v súlade s článkom 98 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013

<2A.8 type="C" input="M">

| ☐ | Celá prioritná os bude využívať zdroje REACT-EU na riešenie migračných výziev v dôsledku ruskej vojenskej agresie v súlade s článkom 98 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 |
| --- | --- |

☐

Celá prioritná os bude využívať zdroje REACT-EU na riešenie migračných výziev v dôsledku ruskej vojenskej agresie v súlade s článkom 98 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013

<2A.9 type="C" input="M">

2.A.2.   Odôvodnenie stanovenia prioritnej osi, ktorá sa vzťahuje na viac ako jednu kategóriu regiónu, na viac ako jeden tematický cieľ alebo fond (v prípade potreby) (13)

[Odkaz: článok 96 ods. 1 a článok 98 ods. 4 druhý pododsek nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| <2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.3.   Fond, kategória regiónu a základ pre výpočet podpory Únie

(opakuje sa pri každej kombinácii v rámci prioritnej osi)

| Fond | <2A.7 type="S" input="S"“SME” > |
| --- | --- |
| Kategória regiónu1
   (14) | <2A.8 type="S" input="S"“SME “> |
| Základ pre výpočet (celkové oprávnené výdavky alebo oprávnené verejné výdavky) | <2A.9 type="S" input="S"“SME” > |
| Kategória regiónu pre najvzdialenejšie a severné riedko osídlené regióny (v prípade potreby)
   (15) | <2A.9 type="S" input="S” > |

Fond

<2A.7 type="S" input="S"“SME” >

Kategória regiónu1
   (14)

<2A.8 type="S" input="S"“SME “>

Základ pre výpočet (celkové oprávnené výdavky alebo oprávnené verejné výdavky)

<2A.9 type="S" input="S"“SME” >

Kategória regiónu pre najvzdialenejšie a severné riedko osídlené regióny (v prípade potreby)
   (15)

<2A.9 type="S" input="S” >

2.A.4.   Investičná priorita

(opakuje sa pri každej investičnej priorite v rámci prioritnej osi)

| Investičná priorita | <2A.10 type="S" input="S"“SME” > |
| --- | --- |

Investičná priorita

<2A.10 type="S" input="S"“SME” >

2.A.5.   Špecifické ciele zodpovedajúce investičnej priorite a očakávané výsledky

(opakuje sa pri každom špecifickom cieli v rámci investičnej priority)

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. b) body i) a ii) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| ID | <2A.1.1 type="N" input="G"“SME > |
| --- | --- |
| Špecifický cieľ | <2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME > |
| Výsledky, ktoré sa členský štát usiluje dosiahnuť prostredníctvom podpory Únie | <2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M“SME "> |

ID

<2A.1.1 type="N" input="G"“SME >

Špecifický cieľ

<2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME >

Výsledky, ktoré sa členský štát usiluje dosiahnuť prostredníctvom podpory Únie

<2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M“SME ">

Tabuľka 3:

Špecifické programové ukazovatele výsledku, podľa špecifického cieľa

(pri EFRR, Kohézny fond a EFRR REACT-EU)

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. b) bod ii) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| ID | Ukazovateľ | Merná jednotka | Kategória regiónu (v prípade potreby) | Východisková hodnota | Východiskový rok | Cieľová hodnota (16) (2023) | Zdroj údajov | Frekvencia podávania správ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” > | <2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"“SME” > | <2A.1.6 type="S" input="M”” SME"> | <2A.1.7 type="S" input="S"“SME” > | Quantitative <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >


  Qualitative <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” | <2A.1.9 type="N’ input="M"“SME”> | Quantitative <2A.1.10 type="N" input="M">


  Qualitative <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > | <2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”> | <2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

ID

Ukazovateľ

Merná jednotka

Kategória regiónu (v prípade potreby)

Východisková hodnota

Východiskový rok

Cieľová hodnota (16) (2023)

Zdroj údajov

Frekvencia podávania správ

<2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” >

<2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"“SME” >

<2A.1.6 type="S" input="M”” SME">

<2A.1.7 type="S" input="S"“SME” >

Quantitative <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >

Qualitative <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME”

<2A.1.9 type="N’ input="M"“SME”>

Quantitative <2A.1.10 type="N" input="M">

Qualitative <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

<2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”>

<2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

Tabuľka 4:

Spoločné ukazovatele výsledku, pre ktoré bola stanovená cieľová hodnota, a špecifické programové ukazovatele zodpovedajúce špecifickému cieľu (podľa investičnej priority a kategórie regiónu) (pri ESF a ESF REACT-EU)

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. b) bod ii) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| ID | Ukazovateľ | Kategória regiónu (v prípade potreby) | Merná jednotka ukazovateľa | Spoločný ukazovateľ výstupu použitý ako základ na stanovenie cieľovej hodnoty | Východisková hodnota | Merná jednotka východiskovej a cieľovej hodnoty | Východiskový rok | Cieľová hodnota (17) (2023) | Zdroj údajov | Frekvencia podávania správ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | Ž | M a Ž | M | Ž | M a Ž |
| Programme-specific <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">


  Common <2A.1.13 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">


  Common <2A.1.14 type="S" input="S"> | <2A.1.15 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.16 type="S" input="M">


  Common <2A.1.16 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.17 type="S" input="M">


  Common <2A.1.17 type="S" input="S"> | Common Output Indicators <2A.1.18 type="S" input="S"> | Quantitative <2A.1.19 type="S" input="M">


  Common <2A.1.19 type="S" input="G"> | <2A.1.20 type="N’ input="M"> | Quantitative <2A.1.21 type="N" input="M">


  Qualitative <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |

ID

Ukazovateľ

Kategória regiónu (v prípade potreby)

Merná jednotka ukazovateľa

Spoločný ukazovateľ výstupu použitý ako základ na stanovenie cieľovej hodnoty

Východisková hodnota

Merná jednotka východiskovej a cieľovej hodnoty

Východiskový rok

Cieľová hodnota (17) (2023)

Zdroj údajov

Frekvencia podávania správ

M

Ž

M a Ž

M

Ž

M a Ž

Programme-specific <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">

Common <2A.1.13 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">

Common <2A.1.14 type="S" input="S">

<2A.1.15 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.16 type="S" input="M">

Common <2A.1.16 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.17 type="S" input="M">

Common <2A.1.17 type="S" input="S">

Common Output Indicators <2A.1.18 type="S" input="S">

Quantitative <2A.1.19 type="S" input="M">

Common <2A.1.19 type="S" input="G">

<2A.1.20 type="N’ input="M">

Quantitative <2A.1.21 type="N" input="M">

Qualitative <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M">

Tabuľka 4a:

Ukazovatele výsledku pri YEI a pri YEI REACT-EU a špecifické programové ukazovatele výsledku zodpovedajúce špecifickému cieľu

(podľa prioritnej osi alebo časti prioritnej osi)

[Odkaz: článok 19 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1304/2013 (19)]

| ID | Ukazovateľ | Merná jednotka ukazovateľa | Spoločný ukazovateľ výstupu použitý ako základ na stanovenie cieľovej hodnoty | Východisková hodnota | Merná jednotka východiskovej a cieľovej hodnoty | Východiskový rok | Cieľová hodnota (18) (2023) | Zdroj údajov | Frekvencia podávania správ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | Ž | M a Ž | M | Ž | M a Ž |
| Programme-specific <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">


  Common <2A.1.24 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">


  Common <2A.1.25 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.26 type="S" input="M">


  Common <2A.1.26 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.27 type="S" input="M">


  Common <2A.1.27 type="S" input="S"> | Common Output Indicators <2A.1.28 type="S" input="S"> | Quantitative <2A.1.29 type="S" input="M">


  Common <2A.1.29 type="S" input="G"> | <2A.1.30 type="N’ input="M"> | Quantitative <2A.1.31 type="N" input="M">


  Qualitative <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |

ID

Ukazovateľ

Merná jednotka ukazovateľa

Spoločný ukazovateľ výstupu použitý ako základ na stanovenie cieľovej hodnoty

Východisková hodnota

Merná jednotka východiskovej a cieľovej hodnoty

Východiskový rok

Cieľová hodnota (18) (2023)

Zdroj údajov

Frekvencia podávania správ

M

Ž

M a Ž

M

Ž

M a Ž

Programme-specific <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">

Common <2A.1.24 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">

Common <2A.1.25 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.26 type="S" input="M">

Common <2A.1.26 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.27 type="S" input="M">

Common <2A.1.27 type="S" input="S">

Common Output Indicators <2A.1.28 type="S" input="S">

Quantitative <2A.1.29 type="S" input="M">

Common <2A.1.29 type="S" input="G">

<2A.1.30 type="N’ input="M">

Quantitative <2A.1.31 type="N" input="M">

Qualitative <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M">

2.A.6.   Činnosť, ktorá sa má podporiť v rámci investičnej priority

(podľa investičnej priority)

2.A.6.1.   
  Opis typu činností a príklady činností, ktoré sa majú podporiť, a ich očakávaný prínos k plneniu špecifických cieľov, prípadne vrátane určenia hlavných cieľových skupín, konkrétnych cieľových území a druhov prijímateľov

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. b) bod iii) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| Investičná priorita | <2A.2.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M"> |

Investičná priorita

<2A.2.1.1 type="S" input="S">

<2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M">

2.A.6.2.   
  Hlavné zásady výberu operácií

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. b) bod iii) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| Investičná priorita | <2A.2.2.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M"> |

Investičná priorita

<2A.2.2.1 type="S" input="S">

<2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M">

2.A.6.3.   Plánované využitie finančných nástrojov (v prípade potreby)

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. b) bod iii) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| Investičná priorita | <2A.2.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Plánované využitie finančných nástrojov | <2A.2.3.2 type="C" input="M"> |
| <2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Investičná priorita

<2A.2.3.1 type="S" input="S">

Plánované využitie finančných nástrojov

<2A.2.3.2 type="C" input="M">

<2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.6.4.   Plánované využitie veľkých projektov (v prípade potreby)

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. b) bod iii) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| Investičná priorita | <2A.2.4.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Investičná priorita

<2A.2.4.1 type="S" input="S">

<2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.6.5.   
  Ukazovatele výstupu podľa investičnej priority a v prípade potreby podľa kategórie regiónu

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. b) bod iv) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

Tabuľka 5:

Spoločné ukazovatele výstupu a špecifické programové ukazovatele

(podľa investičnej priority, rozdelené podľa kategórie regiónu na účely ESF a prípadne EFRR (21))

| ID | Ukazovateľ | Merná jednotka | Fond | Kategória regiónu (v prípade potreby) | Cieľová hodnota (2023) (20) | Zdroj údajov | Frekvencia podávania správ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | Ž | M a Ž | | |
| <2A.2.5.1 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.2 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.3 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.4 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.5 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.6 type="N’ input="M" SME > | <2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M" SME > | <2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M" SME > |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

ID

Ukazovateľ

Merná jednotka

Fond

Kategória regiónu (v prípade potreby)

Cieľová hodnota (2023) (20)

Zdroj údajov

Frekvencia podávania správ

M

Ž

M a Ž

<2A.2.5.1 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.2 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.3 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.4 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.5 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.6 type="N’ input="M" SME >

<2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M" SME >

<2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M" SME >

2.A.7.   Sociálna inovácia, nadnárodná spolupráca a prínos ESF k tematickým cieľom 1 – 7 až 13

Osobitné ustanovenia pre ESF a ESF REACT-EU (22), ak je to vhodné (podľa prioritnej osi a v prípade potreby podľa kategórie regiónu): sociálna inovácia, nadnárodná spolupráca a prínos ESF k tematickým cieľom 1 – 7 až 13.

Opis prínosu plánovaných činností prioritnej osi k:

| — | sociálnej inovácii (ak sa na ňu nevzťahuje vyčlenená prioritná os), |
| --- | --- |

—

sociálnej inovácii (ak sa na ňu nevzťahuje vyčlenená prioritná os),

| — | nadnárodnej spolupráci (ak sa na ňu nevzťahuje vyčlenená prioritná os), |
| --- | --- |

—

nadnárodnej spolupráci (ak sa na ňu nevzťahuje vyčlenená prioritná os),

| — | tematickým cieľom uvedeným v článku 9 ods. 1 bodoch 1 až 7 a v článku 92b ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.







  Prioritná os | <2A.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- | --- |
| <2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

—

tematickým cieľom uvedeným v článku 9 ods. 1 bodoch 1 až 7 a v článku 92b ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

Prioritná os

<2A.3.1 type="S" input="S">

<2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.8.   Výkonnostný rámec (23)

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. b) bod v) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a príloha II k uvedenému nariadeniu]

Tabuľka 6:

Výkonnostný rámec prioritnej osi

(podľa fondu a v prípade EFRR a ESF podľa kategórie regiónu) (26)

| Prioritná os | Typ ukazovateľa
  (ukazovateľ kľúčového implementačného kroku, finančný ukazovateľ, ukazovateľ výstupu, alebo, v prípade potreby, ukazovateľ výsledku) | ID | Ukazovateľ alebo kľúčový implementačný krok | Merná jednotka (v prípade potreby) | Fond | Kategória regiónu | Čiastkový cieľ na rok 2018 (24) | Konečná cieľová hodnota (2023) (25) | Zdroj údajov | Vysvetlenie relevantnosti ukazovateľa, v prípade potreby |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | Ž | M a Ž | M | Ž | M a Ž |
| <2A.4.1 type="S" input="S"> | <2A.4.2 type="S" input="S"> | Implementation Step or Financial indicator <2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">


  Output or result<2A.4.3 type="S" input="S"> | Implementation Step or Financial indicator <2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">


  Output or Result <2A.4.4 type="S" input="G" or “M”> | Implementation Step or Financial indicator <2A.4.5 type="S" input="M">


  Output or Result <2A.4.5 type="S" input="G" or “M”> | <2A.4.6 type="S" input="S"> | <2A.4.7 type="S" input="S"> | <2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M"> | Implementation Step or Financial <2A.4.9 type="S" input="M">


  Output or Result <2A.4.8 type="S" input="M"> | Implementation Step or Financial indicator <2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">


  Output or Result <2A.4.10 type="S" input=“M”> | <2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Prioritná os

Typ ukazovateľa

(ukazovateľ kľúčového implementačného kroku, finančný ukazovateľ, ukazovateľ výstupu, alebo, v prípade potreby, ukazovateľ výsledku)

ID

Ukazovateľ alebo kľúčový implementačný krok

Merná jednotka (v prípade potreby)

Fond

Kategória regiónu

Čiastkový cieľ na rok 2018 (24)

Konečná cieľová hodnota (2023) (25)

Zdroj údajov

Vysvetlenie relevantnosti ukazovateľa, v prípade potreby

M

Ž

M a Ž

M

Ž

M a Ž

<2A.4.1 type="S" input="S">

<2A.4.2 type="S" input="S">

Implementation Step or Financial indicator <2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">

Output or result<2A.4.3 type="S" input="S">

Implementation Step or Financial indicator <2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">

Output or Result <2A.4.4 type="S" input="G" or “M”>

Implementation Step or Financial indicator <2A.4.5 type="S" input="M">

Output or Result <2A.4.5 type="S" input="G" or “M”>

<2A.4.6 type="S" input="S">

<2A.4.7 type="S" input="S">

<2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M">

Implementation Step or Financial <2A.4.9 type="S" input="M">

Output or Result <2A.4.8 type="S" input="M">

Implementation Step or Financial indicator <2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">

Output or Result <2A.4.10 type="S" input=“M”>

<2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M">

Doplňujúce kvalitatívne informácie o vytvorení výkonnostného rámca (nepovinné)

| <2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M"> |
| --- |

<2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.9.   Kategórie intervencie

[Odkaz: článok 96 ods. 2 písm. b) bod vi) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

Kategórie intervencie zodpovedajúce obsahu prioritnej osi na základe nomenklatúry prijatej Komisiou a orientačné rozdelenie podpory Únie.

Tabuľky 7 – 11:

Kategórie intervencie
   (28)

(podľa fondu a kategórie regiónu, ak sa prioritná os vzťahuje na viac ako jeden fond alebo jednu kategóriu regiónu)

| Tabuľka 7: Dimenzia 1 – Oblasť intervencie |
| --- |
| Fond | <2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Kategória regiónu (27) | <2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritná os | Kód | Suma (v EUR) |
| <2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabuľka 7: Dimenzia 1 – Oblasť intervencie

Fond

<2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N >

Kategória regiónu (27)

<2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritná os

Kód

Suma (v EUR)

<2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabuľka 8: Dimenzia 2 – Forma financovania |
| --- |
| Fond | <2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Kategória regiónu (29) | <2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritná os | Kód | Suma (v EUR) |
| <2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabuľka 8: Dimenzia 2 – Forma financovania

Fond

<2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N >

Kategória regiónu (29)

<2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritná os

Kód

Suma (v EUR)

<2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabuľka 9: Dimenzia 3 – Typ územia |
| --- |
| Fond | <2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Kategória regiónu (30) | <2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritná os | Kód | Suma (v EUR) |
| <2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabuľka 9: Dimenzia 3 – Typ územia

Fond

<2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N >

Kategória regiónu (30)

<2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritná os

Kód

Suma (v EUR)

<2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabuľka 10: Dimenzia 4 – Územné mechanizmy realizácie |
| --- |
| Fond | <2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Kategória regiónu (31) | <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritná os | Kód | Suma (v EUR) |
| <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabuľka 10: Dimenzia 4 – Územné mechanizmy realizácie

Fond

<2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N >

Kategória regiónu (31)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritná os

Kód

Suma (v EUR)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabuľka 11: Dimenzia 6 – Sekundárny tematický okruh ESF a ESF REACT-EU
   (32)
  (len pri ESF) |
| --- |
| Fond | <2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Kategória regiónu (33) | <2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritná os | Kód | Suma (v EUR) |
| <2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabuľka 11: Dimenzia 6 – Sekundárny tematický okruh ESF a ESF REACT-EU
   (32)
  (len pri ESF)

Fond

<2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N >

Kategória regiónu (33)

<2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritná os

Kód

Suma (v EUR)

<2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N >

2.A.10.   Zhrnutie plánovaného využitia technickej pomoci, prípadne vrátane činností na posilnenie administratívnej kapacity orgánov zapojených do riadenia a kontroly programov a prijímateľov (v prípade potreby) (34)

(podľa prioritnej osi)

[Odkaz: článok 96 ods. 2 písm. b) bod vii) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| Prioritná os | <3A.6.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M"> |

Prioritná os

<3A.6.1 type="S" input="S">

<2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M">

2.B.   Opis prioritných osí týkajúcich sa technickej pomoci

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

2.B.1.   Prioritná os (opakuje sa pri každej prioritnej osi týkajúcej sa technickej pomoci)

| ID prioritnej osi | <2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Názov prioritnej osi | <2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M"> |

ID prioritnej osi

<2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G">

Názov prioritnej osi

<2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M">

| ☐ Celá prioritná os je zameraná na technickú pomoc uvedenú v článku 92b ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. | <2B.0.1 type="C" input="M"> |
| --- | --- |

☐ Celá prioritná os je zameraná na technickú pomoc uvedenú v článku 92b ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

<2B.0.1 type="C" input="M">

2.B.2.   Odôvodnenie stanovenia prioritnej osi, ktorá sa vzťahuje na viac ako jednu kategóriu regiónu (v prípade potreby)

[Odkaz: článok 96 ods. 1 a článok 98 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| <2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.3.   Fond a kategória regiónu (opakuje sa pri každej kombinácii v rámci prioritnej osi)

| Fond | <2B.0.4 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Kategória regiónu
   (35) | <2B.0.5 type="S" input="S"> |
| Základ pre výpočet (celkové oprávnené výdavky alebo oprávnené verejné výdavky) | <2B.0.6 type="S" input="S"> |

Fond

<2B.0.4 type="S" input="S">

Kategória regiónu
   (35)

<2B.0.5 type="S" input="S">

Základ pre výpočet (celkové oprávnené výdavky alebo oprávnené verejné výdavky)

<2B.0.6 type="S" input="S">

2.B.4.   Špecifické ciele a očakávané výsledky

(opakuje sa pri každom špecifickom cieli v rámci prioritnej osi)

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. c) body i) a ii) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| ID | <2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Špecifický cieľ | <2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Výsledky, ktoré sa členský štát usiluje dosiahnuť prostredníctvom podpory Únie
   (36) | <2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

ID

<2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G">

Špecifický cieľ

<2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M">

Výsledky, ktoré sa členský štát usiluje dosiahnuť prostredníctvom podpory Únie
   (36)

<2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.5.   Ukazovatele výsledku (37)

Tabuľka 12:

Špecifické programové ukazovatele výsledku (podľa špecifického cieľa)

(pre EFRR/ESF/Kohézny fond/EFRR REACT-EU/ESF REACT-EU)

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. c) bod ii) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| ID | Ukazovateľ | Merná jednotka | Východisková hodnota | Východiskový rok | Cieľová hodnota (38) (2023) | Zdroj údajov | Frekvencia podávania správ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | Ž | M a Ž | M | Ž | Ma Ž |
| <2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.2.3 type="S" input="M"> | Quantitative <2.B.2.4 type="N" input="M"> | <2.B.2.5 type="N’ input="M"> | Quantitative <2.B.2.6 type="N" input="M">


  Qualitative <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

ID

Ukazovateľ

Merná jednotka

Východisková hodnota

Východiskový rok

Cieľová hodnota (38) (2023)

Zdroj údajov

Frekvencia podávania správ

M

Ž

M a Ž

M

Ž

Ma Ž

<2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.2.3 type="S" input="M">

Quantitative <2.B.2.4 type="N" input="M">

<2.B.2.5 type="N’ input="M">

Quantitative <2.B.2.6 type="N" input="M">

Qualitative <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M">

<2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M">

<2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M">

2.B.6.   Činnosti, ktoré sa majú podporiť, a ich očakávaný prínos k plneniu špecifických cieľov (podľa prioritnej osi)

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. c) body i) a iii) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

2.B.6.1.   
  Opis činností, ktoré sa majú podporiť, a ich očakávaný prínos k plneniu špecifických cieľov

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. c) body i) a iii) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| Prioritná os | <2.B.3.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Prioritná os

<2.B.3.1.1 type="S" input="S">

<2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.B.6.2.   
  Ukazovatele výstupu, ktoré by podľa očakávania mali prispieť k výsledkom (podľa prioritnej osi)

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. c) bod iv) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

Tabuľka 13:

Ukazovatele výstupu (podľa prioritnej osi)

(pre EFRR/ESF/Kohézny fond/EFRR REACT-EU/ESF REACT-EU)

| ID | Ukazovateľ | Merná jednotka | Cieľová hodnota (2023) (39)

  (nepovinné) | Zdroj údajov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M | Ž | M a Ž |
| <2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.3.2.3 type="S" input="M"> | <2.B.3.2.4 type="N’ input="M"> | <2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M"> |
| | | | | | | |

ID

Ukazovateľ

Merná jednotka

Cieľová hodnota (2023) (39)

(nepovinné)

Zdroj údajov

M

Ž

M a Ž

<2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.3.2.3 type="S" input="M">

<2.B.3.2.4 type="N’ input="M">

<2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M">

2.B.7.   Kategórie intervencie (podľa prioritnej osi)

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. c) bod v) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

Zodpovedajúce kategórie intervencie na základe nomenklatúry prijatej Komisiou a orientačné rozdelenie podpory Únie.

Tabuľky 14 – 16:

Kategórie intervencie
   (41)

| Tabuľka 14: Dimenzia 1 – Oblasť intervencie |
| --- |
| Kategória regiónu
   (40): <type="S" input="S"> |
| Prioritná os | Kód | Suma (v EUR) |
| <2B.4.1.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Tabuľka 14: Dimenzia 1 – Oblasť intervencie

Kategória regiónu
   (40): <type="S" input="S">

Prioritná os

Kód

Suma (v EUR)

<2B.4.1.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| Tabuľka 15: Dimenzia 2 – Forma financovania |
| --- |
| Kategória regiónu
   (42): <type="S" input="S"> |
| Prioritná os | Kód | Suma (v EUR) |
| <2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Tabuľka 15: Dimenzia 2 – Forma financovania

Kategória regiónu
   (42): <type="S" input="S">

Prioritná os

Kód

Suma (v EUR)

<2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| Tabuľka 16: Dimenzia 3 – Typ územia |
| --- |
| Kategória regiónu
   (43): <type="S" input="S"> |
| Prioritná os | Kód | Suma (v EUR) |
| <2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Tabuľka 16: Dimenzia 3 – Typ územia

Kategória regiónu
   (43): <type="S" input="S">

Prioritná os

Kód

Suma (v EUR)

<2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N>

ODDIEL 3

FINANČNÝ PLÁN

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. d) a článok 92b ods. 9 piaty pododsek nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

3.1.   Finančné prostriedky z každého fondu a sumy na výkonnostnú rezervu

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. d) bod i) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

Tabuľka 17

| | Fond | Kategória regiónu | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Spolu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Hlavná alokácia (44) | Výkonnostná rezerva | Hlavná alokácia | Výkonnostná rezerva | Hlavná alokácia | Výkonnostná rezerva | Hlavná alokácia | Výkonnostná rezerva | Hlavná alokácia | Výkonnostná rezerva | Hlavná alokácia | Výkonnostná rezerva | Hlavná alokácia | Výkonnostná rezerva | Celková alokácia (podpora Únie) | Celková alokácia (podpora Únie) | Hlavná alokácia | Výkonnostná rezerva |
| | <3.1.1 type="S" input="G"“SME”> | <3.1.2 type="S" input="G"“SME” > | <3.1.3 type="N" input="M" SME” > | <3.1.4 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.5 type="N" input="M" SME” > | <3.1.6 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.7type="N" input="M" SME” > | <3.1.8 type="N" input="M "


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.9 type="N" input="M" SME” > | <3.1.10 type="N" input="M"”


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.11 type="N" input="M" SME” > | <3.1.12 type="N" input="M"”


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.13 type="N" input="M" SME” > | <3.1.14 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.15 type="N" input="M" SME” > | <3.1.16 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”


  REACT-EU - NA> | <3.1.17 type="N" input="M | <3.1.18 type="N" input="M | <3.1.19 type="N" input="G" SME” > | <3.1.20 type="N" input="G”


  TA - “NA” YEI –“NA”> |
| (1) | EFRR | V menej rozvinutých regiónoch | | | | | | | | | | | | | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | | |
| (2) | | V prechodných regiónoch | | | | | | | | | | | | | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | | |
| (3) | | V rozvinutejších regiónoch | | | | | | | | | | | | | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | | |
| (4) | | Spolu bez REACT-EU | | | | | | | | | | | | | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | | |
| (5) | ESF
   (45) | V menej rozvinutých regiónoch | | | | | | | | | | | | | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | | |
| (6) | | V prechodných regiónoch | | | | | | | | | | | | | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | | |
| (7) | | V rozvinutejších regiónoch | | | | | | | | | | | | | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | | |
| (8) | | Spolu bez REACT-EU | | | | | | | | | | | | | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | | |
| (9) | Osobitná alokácia na YEI | Neuplatňuje sa | | Neuplatňuje sa | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| (10) | Kohézny fond | Neuplatňuje sa | | | | | | | | | | | | | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | | |
| (11) | EFRR | Osobitná alokácia pre najvzdialenejšie regióny alebo severné riedko osídlené regióny | | | | | | | | | | | | | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | | |
| (12) | EFRR REACT-EU | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | | | | Neuplatňuje sa |
| (13) | ESF REACT-EU
   (45) | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | | | | Neuplatňuje sa |
| (14) | Osobitná alokácia na YEI REACT-EU | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | | | | Neuplatňuje sa |
| (15) | REACT-EU | Spolu | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | | | | Neuplatňuje sa |
| (16) | Celkový súčet | Spolu | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Fond

Kategória regiónu

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Spolu

Hlavná alokácia (44)

Výkonnostná rezerva

Hlavná alokácia

Výkonnostná rezerva

Hlavná alokácia

Výkonnostná rezerva

Hlavná alokácia

Výkonnostná rezerva

Hlavná alokácia

Výkonnostná rezerva

Hlavná alokácia

Výkonnostná rezerva

Hlavná alokácia

Výkonnostná rezerva

Celková alokácia (podpora Únie)

Celková alokácia (podpora Únie)

Hlavná alokácia

Výkonnostná rezerva

<3.1.1 type="S" input="G"“SME”>

<3.1.2 type="S" input="G"“SME” >

<3.1.3 type="N" input="M" SME” >

<3.1.4 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.5 type="N" input="M" SME” >

<3.1.6 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.7type="N" input="M" SME” >

<3.1.8 type="N" input="M "

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.9 type="N" input="M" SME” >

<3.1.10 type="N" input="M"”

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.11 type="N" input="M" SME” >

<3.1.12 type="N" input="M"”

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.13 type="N" input="M" SME” >

<3.1.14 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.15 type="N" input="M" SME” >

<3.1.16 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”

REACT-EU - NA>

<3.1.17 type="N" input="M

<3.1.18 type="N" input="M

<3.1.19 type="N" input="G" SME” >

<3.1.20 type="N" input="G”

TA - “NA” YEI –“NA”>

(1)

EFRR

V menej rozvinutých regiónoch

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

(2)

V prechodných regiónoch

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

(3)

V rozvinutejších regiónoch

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

(4)

Spolu bez REACT-EU

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

(5)

ESF
   (45)

V menej rozvinutých regiónoch

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

(6)

V prechodných regiónoch

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

(7)

V rozvinutejších regiónoch

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

(8)

Spolu bez REACT-EU

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

(9)

Osobitná alokácia na YEI

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

(10)

Kohézny fond

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

(11)

EFRR

Osobitná alokácia pre najvzdialenejšie regióny alebo severné riedko osídlené regióny

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

(12)

EFRR REACT-EU

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

(13)

ESF REACT-EU
   (45)

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

(14)

Osobitná alokácia na YEI REACT-EU

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

(15)

REACT-EU

Spolu

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

(16)

Celkový súčet

Spolu

3.2.   Celkové finančné prostriedky podľa fondu a národného spolufinancovania (v EUR)

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. d) bod ii) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| 1. | Tabuľka obsahuje finančný plán podľa prioritnej osi. |
| --- | --- |

1.

Tabuľka obsahuje finančný plán podľa prioritnej osi.

| 2. | Ak prioritná os zahŕňa viac ako jeden fond, podpora Únie a národný príspevok sa rozdelia podľa fondu, pričom pri každom fonde sa uvedie osobitná miera spolufinancovania v rámci prioritnej osi. |
| --- | --- |

2.

Ak prioritná os zahŕňa viac ako jeden fond, podpora Únie a národný príspevok sa rozdelia podľa fondu, pričom pri každom fonde sa uvedie osobitná miera spolufinancovania v rámci prioritnej osi.

| 3. | Ak prioritná os zahŕňa viac ako jednu kategóriu regiónu, podpora Únie a národný príspevok sa rozdelia podľa kategórie regiónu, pričom pri každej kategórii regiónu sa uvedie osobitná miera spolufinancovania v rámci prioritnej osi. |
| --- | --- |

3.

Ak prioritná os zahŕňa viac ako jednu kategóriu regiónu, podpora Únie a národný príspevok sa rozdelia podľa kategórie regiónu, pričom pri každej kategórii regiónu sa uvedie osobitná miera spolufinancovania v rámci prioritnej osi.

| 4. | Príspevok EIB sa uvádza na úrovni prioritnej osi. |
| --- | --- |

4.

Príspevok EIB sa uvádza na úrovni prioritnej osi.

Tabuľka 18a:

Finančný plán

| Prioritná os | Fond | Kategória regiónu | Základ pre výpočet podpory Únie
  (Celkové oprávnené náklady alebo verejné oprávnené náklady) | Podpora Únie | Národný príspevok | Orientačné rozdelenie národného príspevku | Finančné prostriedky spolu | Miera spolufinancovania (46) | 100 % miera spolufinancovania za účtovný rok 2020 – 2021 ((*)) | 100 % miera spolufinancovania za účtovný rok 2021 – 2022 ((**)) | Pre informáciu
  Príspevky EIB | Hlavná alokácia (celkové finančné prostriedky bez výkonnostnej rezervy) | Výkonnostná rezerva | Suma výkonnostnej rezervy ako podiel na celkovej podpore Únie |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Financovanie z národných verejných zdrojov | Financovanie z národných súkromných zdrojov (1) | | Podpora Únie | Národný príspevok | Podpora Únie | Národný príspevok (47) | |
| | | | | (a) | (b) = (c) + (d)) | (c) | (d) | (e) = (a) + (b) | (f) = (a) / (e) (2) | | | (g) | (h) = (a) – (j) | (i) = (b) – (k) | (j) | (k)= (b) * ((j) / (a)) | (l) =(j) / (a) * 100 |
| <3.2.A.1 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.2 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.3 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.4 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.5 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.6 type="N“SME”" input="G"> | <3.2.A.7 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.8 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.9 type="N" input="G“SME”"> | <3.2.A.10 type="P" input="G"“SME” > | Podrobnosti pozri v poznámke pod čiarou ((*)) (príklady nižšie) | Podrobnosti pozri v poznámke pod čiarou ((**)) (príklady nižšie) | <3.2.A.11 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.12 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.2.A.13 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>> | <3.2.A.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”> | <3.2.A.15 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>> | <3.2.A.16 type="N" input="G” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU “NA”> |
| Prioritná os 1 | EFRR | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Prioritná os 2 | ESF | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Prioritná os 3 | YEI (48) | Neuplatňuje sa | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| Prioritná os 4 | ESF | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| YEI (49) | Neuplatňuje sa | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| Prioritná os 5 | Kohézny fond | Neuplatňuje sa | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Prioritná os 6 | EFRR REACT-EU | Neuplatňuje sa | | | | | | | | ☐ | ☐ | Neuplatňuje sa | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| Prioritná os 7 | ESF REACT-EU | Neuplatňuje sa | | | | | | | | ☐ | ☐ | Neuplatňuje sa | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| Prioritná os 8 | YEI REACT-EU (50) | Neuplatňuje sa | | | | | | | | ☐ | ☐ | Neuplatňuje sa | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| Prioritná os 9 | ESF REACT-EU | Neuplatňuje sa | | | | | | | | ☐ | ☐ | Neuplatňuje sa | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| YEI REACT-EU (51) | Neuplatňuje sa | | | | | | | | ☐ | ☐ | Neuplatňuje sa | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| Spolu | EFRR | Menej rozvinuté regióny | | Rovná sa celkovej sume (1) v tabuľke 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Spolu | EFRR | Prechodné regióny | | Rovná sa celkovej sume (2) v tabuľke 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Spolu | EFRR | Rozvinutejšie regióny | | Rovná sa celkovej sume (3) v tabuľke 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Spolu | EFRR | Osobitná alokácia pre najvzdialenejšie regióny alebo severné riedko osídlené regióny | | Rovná sa celkovej sume (11) v tabuľke 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Spolu | EFRR REACT-EU | Neuplatňuje sa | | Rovná sa celkovej sume (12) v tabuľke 17 | | | | | | | | Neuplatňuje sa | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| Spolu | ESF (52) | Menej rozvinuté regióny | | Nerovná sa celkovej sume (5) uvedenej v tabuľke 17, ktorá zahŕňa aj zodpovedajúcu podporu z ESF pre YEI (53) | | | | | | | | | | | | | |
| Spolu | ESF (54) | Prechodné regióny | | Nerovná sa celkovej sume (6) uvedenej v tabuľke 17, ktorá zahŕňa aj zodpovedajúcu podporu ESF pre YEI | | | | | | | | | | | | | |
| Spolu | ESF (55) | Rozvinutejšie regióny | | Nerovná sa celkovej sume (7) uvedenej v tabuľke 17, ktorá zahŕňa aj zodpovedajúcu podporu ESF pre YEI | | | | | | | | | | | | | |
| Spolu | ESF REACT-EU | Neuplatňuje sa | | Rovná sa celkovej sume (13) v tabuľke 17 | | | | | | | | Neuplatňuje sa | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| Spolu | YEI (56) | Neuplatňuje sa | | Nerovná sa celkovej sume (9) uvedenej v tabuľke 17, ktorá zahŕňa iba osobitnú alokáciu na YEI | | | | | | | | | | | | | |
| Spolu | YEI REACT-EU
   (57) | Neuplatňuje sa | | Rovná sa celkovej sume (14) v tabuľke 17 | | | | | | | | Neuplatňuje sa | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| Spolu | Kohézny fond | Neuplatňuje sa | | Rovná sa celkovej sume (10) v tabuľke 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Spolu | REACT-EU | Neuplatňuje sa | | Rovná sa celkovej sume (15) v tabuľke 17 | | | | | | | | Neuplatňuje sa | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| Celkový súčet | | | | Rovná sa celkovej sume (16) v tabuľke 17 | | | | | | | | | | | | | |

Prioritná os

Fond

Kategória regiónu

Základ pre výpočet podpory Únie

(Celkové oprávnené náklady alebo verejné oprávnené náklady)

Podpora Únie

Národný príspevok

Orientačné rozdelenie národného príspevku

Finančné prostriedky spolu

Miera spolufinancovania (46)

100 % miera spolufinancovania za účtovný rok 2020 – 2021 ((*))

100 % miera spolufinancovania za účtovný rok 2021 – 2022 ((**))

Pre informáciu

Príspevky EIB

Hlavná alokácia (celkové finančné prostriedky bez výkonnostnej rezervy)

Výkonnostná rezerva

Suma výkonnostnej rezervy ako podiel na celkovej podpore Únie

Financovanie z národných verejných zdrojov

Financovanie z národných súkromných zdrojov (1)

Podpora Únie

Národný príspevok

Podpora Únie

Národný príspevok (47)

(a)

(b) = (c) + (d))

(c)

(d)

(e) = (a) + (b)

(f) = (a) / (e) (2)

(g)

(h) = (a) – (j)

(i) = (b) – (k)

(j)

(k)= (b) * ((j) / (a))

(l) =(j) / (a) * 100

<3.2.A.1 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.2 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.3 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.4 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.5 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.6 type="N“SME”" input="G">

<3.2.A.7 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.8 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.9 type="N" input="G“SME”">

<3.2.A.10 type="P" input="G"“SME” >

Podrobnosti pozri v poznámke pod čiarou ((*)) (príklady nižšie)

Podrobnosti pozri v poznámke pod čiarou ((**)) (príklady nižšie)

<3.2.A.11 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.12 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.2.A.13 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>>

<3.2.A.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>

<3.2.A.15 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>>

<3.2.A.16 type="N" input="G” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU “NA”>

Prioritná os 1

EFRR

☐

☐

Prioritná os 2

ESF

☐

☐

Prioritná os 3

YEI (48)

Neuplatňuje sa

☐

☐

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Prioritná os 4

ESF

☐

☐

YEI (49)

Neuplatňuje sa

☐

☐

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Prioritná os 5

Kohézny fond

Neuplatňuje sa

☐

☐

Prioritná os 6

EFRR REACT-EU

Neuplatňuje sa

☐

☐

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Prioritná os 7

ESF REACT-EU

Neuplatňuje sa

☐

☐

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Prioritná os 8

YEI REACT-EU (50)

Neuplatňuje sa

☐

☐

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Prioritná os 9

ESF REACT-EU

Neuplatňuje sa

☐

☐

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

YEI REACT-EU (51)

Neuplatňuje sa

☐

☐

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Spolu

EFRR

Menej rozvinuté regióny

Rovná sa celkovej sume (1) v tabuľke 17

Spolu

EFRR

Prechodné regióny

Rovná sa celkovej sume (2) v tabuľke 17

Spolu

EFRR

Rozvinutejšie regióny

Rovná sa celkovej sume (3) v tabuľke 17

Spolu

EFRR

Osobitná alokácia pre najvzdialenejšie regióny alebo severné riedko osídlené regióny

Rovná sa celkovej sume (11) v tabuľke 17

Spolu

EFRR REACT-EU

Neuplatňuje sa

Rovná sa celkovej sume (12) v tabuľke 17

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Spolu

ESF (52)

Menej rozvinuté regióny

Nerovná sa celkovej sume (5) uvedenej v tabuľke 17, ktorá zahŕňa aj zodpovedajúcu podporu z ESF pre YEI (53)

Spolu

ESF (54)

Prechodné regióny

Nerovná sa celkovej sume (6) uvedenej v tabuľke 17, ktorá zahŕňa aj zodpovedajúcu podporu ESF pre YEI

Spolu

ESF (55)

Rozvinutejšie regióny

Nerovná sa celkovej sume (7) uvedenej v tabuľke 17, ktorá zahŕňa aj zodpovedajúcu podporu ESF pre YEI

Spolu

ESF REACT-EU

Neuplatňuje sa

Rovná sa celkovej sume (13) v tabuľke 17

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Spolu

YEI (56)

Neuplatňuje sa

Nerovná sa celkovej sume (9) uvedenej v tabuľke 17, ktorá zahŕňa iba osobitnú alokáciu na YEI

Spolu

YEI REACT-EU
   (57)

Neuplatňuje sa

Rovná sa celkovej sume (14) v tabuľke 17

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Spolu

Kohézny fond

Neuplatňuje sa

Rovná sa celkovej sume (10) v tabuľke 17

Spolu

REACT-EU

Neuplatňuje sa

Rovná sa celkovej sume (15) v tabuľke 17

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Celkový súčet

Rovná sa celkovej sume (16) v tabuľke 17

| (1) | Vypĺňa sa len vtedy, ak sú prioritné osi vyjadrené v celkových nákladoch. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Táto miera sa môže zaokrúhliť na najbližšie celé číslo v tabuľke. Presná miera použitá na refundáciu platieb je pomer (f).

  Tabuľka 18b:


  Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí – osobitné alokácie pre ESF, ESF REACT-EU a YEI
   (59)
  (v prípade potreby) | Fond (58) | Kategória regiónu | Základ pre výpočet podpory Únie
  (Celkové oprávnené náklady alebo verejné oprávnené náklady) | Podpora Únie (a) | Národný príspevok
  (b) = (c) + (d) | Orientačné rozdelenie národného príspevku | Finančné prostriedky spolu
  (e) = (a) + (b) | Miera spolufinancovania
  (f) = (a) / (e) (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Financovanie z národných verejných zdrojov
  (c) | Financovanie z národných súkromných zdrojov
  (d) (1) |
| | <3.2.B.1 type="S" input="G"> | <3.2.B.2 type="S" input="G"> | <3.2.B.3 type="S" input="G"> | <3.2.B.1 type="N" input="M"> | <3.2.B.4 type="N" input="G"> | <3.2.B.5 type="N" input="M"> | <3.2.B.6 type="N" input="M"> | <3.2.B.7 type="N" input="G"> | <3.2.B.8 type="P" input="G"> |
| 1. | Osobitná alokácia na YEI | Neuplatňuje sa | | | 0 | | | | 100  % |
| 2. | Zodpovedajúca podpora z ESF | menej rozvinuté regióny | | | | | | | |
| 3. | Zodpovedajúca podpora z ESF | prechodné regióny | | | | | | | |
| 4. | Zodpovedajúca podpora z ESF | Rozvinutejšie regióny | | | | | | | |
| 5. | Osobitná alokácia na YEI REACT-EU | Neuplatňuje sa | | | | | | | 100  % |
| 6. | Zodpovedajúca podpora z ESF REACT-EU | Neuplatňuje sa | | | | | | | |
| 7. | SPOLU: Prioritná os YEI [jej časť] | [Musí sa rovnať [časti] prioritnej osi 3] | | Súčet (1:4) | Súčet (1:4) | | | | |
| 8. | SPOLU: Prioritná os YEI REACT-EU
  [jej časť] | [Musí sa rovnať prioritnej ose [jej časti] | | | | | | | |
| 9. | | | Pomer ESF pre menej rozvinuté regióny
  2/súčet(2:4) | <3.2.c.11 type="P" input="G"> | | | | | |
| 10. | | | Pomer ESF pre prechodné regióny
  3/súčet(2:4) | <3.2.c.13 type="P" input="G"> | | | | | |
| 11. | | | Pomer ESF pre rozvinutejšie regióny
  4/súčet(2:4) | <3.2.c.14 type="P" input="G"> | | | | | |

(2)

Tabuľka 18b:

Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí – osobitné alokácie pre ESF, ESF REACT-EU a YEI
   (59)
  (v prípade potreby)

Fond (58)

Kategória regiónu

Základ pre výpočet podpory Únie

(Celkové oprávnené náklady alebo verejné oprávnené náklady)

Podpora Únie (a)

Národný príspevok

(b) = (c) + (d)

Orientačné rozdelenie národného príspevku

Finančné prostriedky spolu

(e) = (a) + (b)

Miera spolufinancovania

(f) = (a) / (e) (2)

Financovanie z národných verejných zdrojov

(c)

Financovanie z národných súkromných zdrojov

(d) (1)

<3.2.B.1 type="S" input="G">

<3.2.B.2 type="S" input="G">

<3.2.B.3 type="S" input="G">

<3.2.B.1 type="N" input="M">

<3.2.B.4 type="N" input="G">

<3.2.B.5 type="N" input="M">

<3.2.B.6 type="N" input="M">

<3.2.B.7 type="N" input="G">

<3.2.B.8 type="P" input="G">

1.

Osobitná alokácia na YEI

Neuplatňuje sa

0

100  %

2.

Zodpovedajúca podpora z ESF

menej rozvinuté regióny

3.

Zodpovedajúca podpora z ESF

prechodné regióny

4.

Zodpovedajúca podpora z ESF

Rozvinutejšie regióny

5.

Osobitná alokácia na YEI REACT-EU

Neuplatňuje sa

100  %

6.

Zodpovedajúca podpora z ESF REACT-EU

Neuplatňuje sa

7.

SPOLU: Prioritná os YEI [jej časť]

[Musí sa rovnať [časti] prioritnej osi 3]

Súčet (1:4)

Súčet (1:4)

8.

SPOLU: Prioritná os YEI REACT-EU

[jej časť]

[Musí sa rovnať prioritnej ose [jej časti]

9.

Pomer ESF pre menej rozvinuté regióny

2/súčet(2:4)

<3.2.c.11 type="P" input="G">

10.

Pomer ESF pre prechodné regióny

3/súčet(2:4)

<3.2.c.13 type="P" input="G">

11.

Pomer ESF pre rozvinutejšie regióny

4/súčet(2:4)

<3.2.c.14 type="P" input="G">

| (1) | Vypĺňa sa len vtedy, ak sú prioritné osi vyjadrené v celkových nákladoch. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Táto miera sa môže zaokrúhliť na najbližšie celé číslo v tabuľke. Presná miera použitá na refundáciu platieb je pomer (f). |
| --- | --- |

(2)

Tabuľka 18c

Rozdelenie finančného plánu podľa prioritnej osi, fondu, kategórie regiónu a tematického cieľa

[Odkaz: článok 96 ods. 2 prvý pododsek písm. d) bod ii) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| Prioritná os | Fond (60) | Kategória regiónu (v prípade potreby) | Tematický cieľ | Podpora Únie | Národný príspevok | Finančné prostriedky spolu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.C.1 type="S" input="G"> | <3.2.C.2 type="S" input="G"> | <3.2.C.3 type="S" input="G"> | <3.2.C.4 type="S" input="G"> | <3.2.C.5 type="N" input="M"> | <3.2.C.6 type="N" input="M"> | <3.2.C.7 type="N" input="M"> |
| | | | | | | |
| | | | | |
| Spolu | | | | | | |

Prioritná os

Fond (60)

Kategória regiónu (v prípade potreby)

Tematický cieľ

Podpora Únie

Národný príspevok

Finančné prostriedky spolu

<3.2.C.1 type="S" input="G">

<3.2.C.2 type="S" input="G">

<3.2.C.3 type="S" input="G">

<3.2.C.4 type="S" input="G">

<3.2.C.5 type="N" input="M">

<3.2.C.6 type="N" input="M">

<3.2.C.7 type="N" input="M">

Spolu

Tabuľka 19:

Orientačná suma podpory, ktorá sa použije na ciele týkajúce sa zmeny klímy

[Odkaz: článok 27 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013] (61)

| Prioritná os | Orientačná suma podpory, ktorá sa použije na ciele týkajúce sa zmeny klímy (v EUR) | Podiel celkovej alokácie na operačný program (v %) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.C.8 type="S" input="G"> | <3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N> | <3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N> |
| | | |
| REACT-EU spolu | | |
| Spolu | | |

Prioritná os

Orientačná suma podpory, ktorá sa použije na ciele týkajúce sa zmeny klímy (v EUR)

Podiel celkovej alokácie na operačný program (v %)

<3.2.C.8 type="S" input="G">

<3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N>

<3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N>

REACT-EU spolu

Spolu

ODDIEL 4

INTEGROVANÝ PRÍSTUP K ÚZEMNÉMU ROZVOJU
   (62)

[Odkaz: článok 96 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

Opis integrovaného prístupu k územnému rozvoju so zreteľom na obsah a ciele operačného programu a s ohľadom na partnerskú dohodu, pričom sa uvedie, ako prispieva k plneniu cieľov operačného programu a k dosahovaniu očakávaných výsledkov.

| <4.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<4.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

4.1.   Miestny rozvoj vedený komunitou (v prípade potreby)

[Odkaz: článok 96 ods. 3 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

Prístup k využívaniu nástrojov miestneho rozvoja vedeného komunitou a zásady identifikácie oblastí, v ktorých sa tieto nástroje budú implementovať.

| <4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y>

4.2.   Integrované činnosti udržateľného rozvoja miest (v prípade potreby)

[Odkaz: článok 96 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013; článok 7 ods. 2 a 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 (63)]

Ak je to vhodné, uveďte orientačnú sumu podpory z EFRR na integrované činnosti udržateľného rozvoja miest, ktoré sa majú implementovať v súlade s ustanoveniami článku 7 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a orientačná alokácia podpory z ESF na integrovanú činnosť.

| <4.2.1 type=”S” maxlength=”3500” input=”M”> |
| --- |

<4.2.1 type=”S” maxlength=”3500” input=”M”>

Tabuľka 20:

Integrované činnosti udržateľného rozvoja miest – orientačné sumy podpory z EFRR a ESF

| Fond | Podpora z EFRR a ESF (orientačná)
  (v EUR) | Podiel celkovej alokácie z fondu na program |
| --- | --- | --- |
| <4.2.2 type="S" input="G"> | <4.2.3 type="N" input="M"> | <4.2.3 type="P" input="G"> |
| EFRR bez REACT-EU spolu | | |
| ESF bez REACT-EU spolu | | |
| EFRR + ESF bez REACT-EU SPOLU | | |

Fond

Podpora z EFRR a ESF (orientačná)

(v EUR)

Podiel celkovej alokácie z fondu na program

<4.2.2 type="S" input="G">

<4.2.3 type="N" input="M">

<4.2.3 type="P" input="G">

EFRR bez REACT-EU spolu

ESF bez REACT-EU spolu

EFRR + ESF bez REACT-EU SPOLU

4.3.   Integrovaná územná investícia (IÚI) (v prípade potreby)

[Odkaz: článok 96 ods. 3 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

Prístup k využitiu integrovaných územných investícií (IÚI) [podľa definície v článku 36 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013], okrem prípadov uvedených v bode 4.2, a ich orientačná finančná alokácia z každej prioritnej osi

| <4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y"> |
| --- |

<4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y">

Tabuľka 21:

Orientačná finančná alokácia na IÚI, okrem prostriedkov uvedených v bode 4.2

(agregovaná suma)

| Prioritná os | Fond | Orientačná finančná alokácia (podpora Únie) (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| <4.3.2 type="S" input="G" PA=Y> | <4.3.3 type="S" input="G" PA=Y > | <4.3.4 type="N" input="M" PA=Y > |
| | | |
| EFRR spolu [bez REACT-EU] | | |
| ESF spolu [bez REACT-EU] | | |
| EFRR + ESF SPOLU [bez REACT-EU] | | |
| EFRR REACT-EU spolu | | |
| ESF REACT-EU spolu | | |
| EFRR REACT-EU + ESF REACT-EU SPOLU | | |
| Celkový súčet | | |

Prioritná os

Fond

Orientačná finančná alokácia (podpora Únie) (v EUR)

<4.3.2 type="S" input="G" PA=Y>

<4.3.3 type="S" input="G" PA=Y >

<4.3.4 type="N" input="M" PA=Y >

EFRR spolu [bez REACT-EU]

ESF spolu [bez REACT-EU]

EFRR + ESF SPOLU [bez REACT-EU]

EFRR REACT-EU spolu

ESF REACT-EU spolu

EFRR REACT-EU + ESF REACT-EU SPOLU

Celkový súčet

4.4.   Dojednania na účely medziregionálnych a nadnárodných činností v rámci operačného programu, ktorých prijímatelia sa nachádzajú aspoň v jednom inom členskom štáte (v prípade potreby)

[Odkaz: článok 96 ods. 3 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| <4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y>

4.5.   Prínos činností plánovaných v rámci programu k makroregionálnym stratégiám a stratégiám pre morskú oblasť na základe potrieb programovej oblasti identifikovaných členským štátom (v prípade potreby)

(Ak sa členský štát a regióny zúčastňujú na makroregionálnych stratégiách a stratégiách pre morskú oblasť)

[Odkaz: článok 96 ods. 3 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| <4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" > |
| --- |

<4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" >

ODDIEL 5

OSOBITNÉ POTREBY ZEMEPISNÝCH OBLASTÍ NAJVIAC POSTIHNUTÝCH CHUDOBOU ALEBO POTREBY CIEĽOVÝCH SKUPÍN S NAJVYŠŠÍM RIZIKOM DISKRIMINÁCIE ALEBO SOCIÁLNEHO VYLÚČENIA (v prípade potreby) (64)

[Odkaz: článok 96 ods. 4 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

5.1.   Zemepisné oblasti najviac postihnuté chudobou/cieľové skupiny s najvyšším rizikom diskriminácie alebo sociálneho vylúčenia

| <5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

5.2.   Stratégia na riešenie osobitných potrieb zemepisných oblastí najviac postihnutých chudobou/cieľových skupín s najvyšším rizikom diskriminácie alebo sociálneho vylúčenia a v prípade potreby prínos k integrovanému prístupu stanovenému v partnerskej dohode

| <5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

Tabuľka 22:

Činnosti na riešenie osobitných potrieb zemepisných oblastí najviac postihnutých chudobou/cieľových skupín s najvyšším rizikom diskriminácie alebo sociálneho vylúčenia
   (65)

| Cieľová skupina/zemepisná oblasť | Hlavné typy plánovaných činností v rámci integrovaného prístupu | Prioritná os | Fond | Kategória regiónu (v prípade potreby) | Investičná priorita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y > | <5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y > | <5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.5 type="S" input="S" PA=Y > |
| | | | | | |
| | | | | | |

Cieľová skupina/zemepisná oblasť

Hlavné typy plánovaných činností v rámci integrovaného prístupu

Prioritná os

Fond

Kategória regiónu (v prípade potreby)

Investičná priorita

<5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y >

<5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y >

<5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.5 type="S" input="S" PA=Y >

ODDIEL 6

OSOBITNÉ POTREBY ZEMEPISNÝCH OBLASTÍ ZÁVAŽNE A TRVALO ZNEVÝHODNENÝCH PRÍRODNÝMI ALEBO DEMOGRAFICKÝMI PODMIENKAMI (v prípade potreby) (66)

[Odkaz: článok 96 ods. 4 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| <6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y>

ODDIEL 7

ORGÁNY A SUBJEKTY ZODPOVEDNÉ ZA RIADENIE, KONTROLU A AUDIT A ÚLOHA PRÍSLUŠNÝCH PARTNEROV

[Odkaz: článok 92b ods. 10 tretí odsek a článok 96 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

7.1.   Príslušné orgány a subjekty

[Odkaz: článok 96 ods. 5 písm. a) a b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)

Tabuľka 23:

Príslušné orgány a subjekty

| Orgán/subjekt | Názov orgánu/subjektu a útvaru alebo oddelenia | Vedúci orgánu/subjektu (pozícia alebo funkcia) |
| --- | --- | --- |
| <7.1.1 type="S" input="S" Decision=N “SME” > | <7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” > | <7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” > |
| Riadiaci orgán | | |
| Certifikačný orgán (v prípade potreby) | | |
| Orgán auditu | | |
| Subjekt, ktorému Komisia poukáže platby | | |

Orgán/subjekt

Názov orgánu/subjektu a útvaru alebo oddelenia

Vedúci orgánu/subjektu (pozícia alebo funkcia)

<7.1.1 type="S" input="S" Decision=N “SME” >

<7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” >

<7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” >

Riadiaci orgán

Certifikačný orgán (v prípade potreby)

Orgán auditu

Subjekt, ktorému Komisia poukáže platby

7.2.   Zapojenie príslušných partnerov

[Odkaz: článok 96 ods. 5 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

7.2.1.   
  Činnosti uskutočnené s cieľom zapojiť príslušných partnerov do prípravy operačného programu a úloha týchto partnerov pri implementácii, monitorovaní a hodnotení programu

| <7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N “SME”> |
| --- |

<7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N “SME”>

7.2.2.   Globálne granty (pri ESF a ESF REACT-EU, ak je to vhodné)

[Odkaz: článok 6 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1304/2013]

| <7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N>

7.2.3.   Alokácia sumy na budovanie kapacít (pri ESF a ESF REACT-EU, ak je to vhodné)

[Odkaz: článok 6 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 1304/2013)

| <7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N>

ODDIEL 8

KOORDINÁCIA MEDZI FONDMI, EPFRV, ENRF A INÝMI ÚNIJNÝMI A NÁRODNÝMI NÁSTROJMI FINANCOVANIA A S EIB

[Odkaz: článok 96 ods. 6 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

Mechanizmy, ktoré zabezpečujú koordináciu medzi fondmi, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka (EPFRV), Európskym námorným a rybárskym fondom (ENRF) a inými únijnými a národnými nástrojmi financovania a s Európskou investičnou bankou (EIB), so zreteľom na príslušné ustanovenia stanovené v spoločnom strategickom rámci.

| <8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y>

ODDIEL 9

EX ANTE KONDICIONALITY
   (67)

[Odkaz: článok 96 ods. 6 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

9.1.   
  Ex ante kondicionality

Informácie týkajúce sa posúdenia uplatniteľnosti a splnenia ex ante kondicionalít (nepovinné)

| <9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y>

Tabuľka 24:

Uplatniteľné ex ante kondicionality a posúdenie ich splnenia

| Ex ante kondicionalita | Prioritné osi, na ktoré sa kondicionalita vzťahuje | Ex ante kondicionalita splnená (áno/nie/čiastočne) | Kritériá | Kritériá splnené (áno/nie) | Odkaz
  (odkaz na stratégie, právny akt alebo iné relevantné dokumenty vrátane príslušných oddielov, článkov alebo odsekov, spolu s pripojenými webovými odkazmi alebo prístupom k celému zneniu) | Vysvetlivky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y“SME” > | <9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.3 type="C" input="G" PA=Y “SME” > | <9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.5 type="B" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” > | <9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” > |
| | | | | | | |

Ex ante kondicionalita

Prioritné osi, na ktoré sa kondicionalita vzťahuje

Ex ante kondicionalita splnená (áno/nie/čiastočne)

Kritériá

Kritériá splnené (áno/nie)

Odkaz

(odkaz na stratégie, právny akt alebo iné relevantné dokumenty vrátane príslušných oddielov, článkov alebo odsekov, spolu s pripojenými webovými odkazmi alebo prístupom k celému zneniu)

Vysvetlivky

<9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y“SME” >

<9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.3 type="C" input="G" PA=Y “SME” >

<9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.5 type="B" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” >

<9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” >

9.2.   Opis činností na splnenie ex ante kondicionalít, zodpovedné subjekty a harmonogram (68)

Tabuľka 25:

Opis činností na splnenie uplatniteľných všeobecných ex ante kondicionalít

| Všeobecná ex ante kondicionalita | Nesplnené kritériá | Činnosti, ktoré sa majú vykonať | Lehota (dátum) | Zodpovedné subjekty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” > | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” > | <9.2.4 type="D" input="M" PA=Y “SME” > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” > |
| | | | | |
| | | | |

Všeobecná ex ante kondicionalita

Nesplnené kritériá

Činnosti, ktoré sa majú vykonať

Lehota (dátum)

Zodpovedné subjekty

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” >

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” >

<9.2.4 type="D" input="M" PA=Y “SME” >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” >

Tabuľka 26:

Opis činností na splnenie uplatniteľných všeobecných ex ante kondicionalít

| Tematická ex ante kondicionalita | Nesplnené kritériá | Činnosti, ktoré sa majú vykonať | Lehota (dátum) | Zodpovedné subjekty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” TA- “NA”> | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G” PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.4 type="D" input="M " PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME”


  TA- “NA“> |
| 1. X | | Činnosť 1 | Lehota pre činnosť 1 | |
| | Činnosť 2 | Lehota pre činnosť 2 | |

Tematická ex ante kondicionalita

Nesplnené kritériá

Činnosti, ktoré sa majú vykonať

Lehota (dátum)

Zodpovedné subjekty

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” TA- “NA”>

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G” PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.4 type="D" input="M " PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME”

TA- “NA“>

1. X

Činnosť 1

Lehota pre činnosť 1

Činnosť 2

Lehota pre činnosť 2

ODDIEL 10

ZNÍŽENIE ADMINISTRATÍVNEJ ZÁŤAŽE PRE PRIJÍMATEĽOV
   (69)

[Odkaz: článok 96 ods. 6 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

Zhrnutie posúdenia administratívnej záťaže pre prijímateľov a ak je to potrebné, plánované činnosti spolu s orientačným harmonogramom na zníženie administratívnej záťaže.

| <10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y> |
| --- |

<10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y>

ODDIEL 11

HORIZONTÁLNE PRINCÍPY
   (70)

[Odkaz: článok 96 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

11.1.   Udržateľný rozvoj

Opis osobitnej činnosti s cieľom zohľadniť pri výbere operácií požiadavky na ochranu životného prostredia, efektívnosť využívania zdrojov, zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobenie sa týmto zmenám, odolnosť voči katastrofám, prevenciu a riadenie rizík.

| <13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.2.   Rovnaké príležitosti a nediskriminácia

Opis osobitnej činnosti na podporu rovnosti príležitostí a predchádzanie diskriminácii na základe pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo vierovyznania, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie počas prípravy, navrhovania a implementácie operačného programu, a najmä v súvislosti s prístupom k finančným prostriedkom s ohľadom na potreby rôznych cieľových skupín, ktorým hrozí takáto diskriminácia, a najmä na požiadavky na zabezpečenie prístupu osôb so zdravotným postihnutím.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.3.   Rovnosť medzi mužmi a ženami

Opis prínosu operačného programu k podpore rovnosti medzi mužmi a ženami a (v prípade potreby) opatrenia na zabezpečenie začlenenia hľadiska rodovej rovnosti na úrovni operačného programu a na úrovni operácie.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

ODDIEL 12

SAMOSTATNÉ PRVKY

12.1.   Veľké projekty, ktoré sa majú implementovať počas programového obdobia

[Odkaz: článok 96 ods. 2 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

Tabuľka 27:

Zoznam veľkých projektov

| Projekt | Plánovaný dátum oznámenia/predloženia
  (rok, štvrťrok) | Plánovaný začiatok implementácie
  (rok, štvrťrok) | Plánovaný dátum dokončenia
  (rok, štvrťrok) | Prioritné osi/investičné priority |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N> | <12.1.2 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.3 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.4 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.5 type="S" " input="S" decision=N > |
| | | | | |

Projekt

Plánovaný dátum oznámenia/predloženia

(rok, štvrťrok)

Plánovaný začiatok implementácie

(rok, štvrťrok)

Plánovaný dátum dokončenia

(rok, štvrťrok)

Prioritné osi/investičné priority

<12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N>

<12.1.2 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.3 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.4 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.5 type="S" " input="S" decision=N >

12.2.   Výkonnostný rámec operačného programu (71)

Tabuľka 28:

Výkonnostný rámec podľa fondu a kategórie regiónu (súhrnná tabuľka)

| Prioritná os | Fond | Kategória regiónu | Ukazovateľ alebo kľúčový implementačný krok | Merná jednotka (v prípade potreby) | Čiastkový cieľ na rok 2018 | Konečná cieľová hodnota (2023) (72) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | Ž | M a Ž |
| <12.2.1 type="S" input="G"> | <12.2.2 type="S" input="G"> | <12.2.3 type="S" input="G"> | <12.2.4 type="S" input="G"> | <12.2.5 type="S" input="G"> | <12.2.6 type="S" input="G"> | <12.2.7 type="S"


  input="G"> |
| | | | | | | | | |

Prioritná os

Fond

Kategória regiónu

Ukazovateľ alebo kľúčový implementačný krok

Merná jednotka (v prípade potreby)

Čiastkový cieľ na rok 2018

Konečná cieľová hodnota (2023) (72)

M

Ž

M a Ž

<12.2.1 type="S" input="G">

<12.2.2 type="S" input="G">

<12.2.3 type="S" input="G">

<12.2.4 type="S" input="G">

<12.2.5 type="S" input="G">

<12.2.6 type="S" input="G">

<12.2.7 type="S"

input="G">

12.3.   Príslušní partneri zapojení do prípravy programu

| <12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N> |
| --- |

<12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N>

PRÍLOHY (nahrané do systému elektronickej výmeny údajov ako samostatné súbory):

| — | Návrh správy o hodnotení ex ante, so zhrnutím (povinné)
  [Odkaz: článok 55 ods. 2 a článok 92b ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013] (73) |
| --- | --- |

—

Návrh správy o hodnotení ex ante, so zhrnutím (povinné)

[Odkaz: článok 55 ods. 2 a článok 92b ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013] (73)

| — | Dokumentácia týkajúca sFVNa posúdenia uplatniteľnosti a splnenia ex ante kondicionalít (v prípade potreby) (74) |
| --- | --- |

—

Dokumentácia týkajúca sFVNa posúdenia uplatniteľnosti a splnenia ex ante kondicionalít (v prípade potreby) (74)

| — | Stanovisko vnútroštátnych orgánov pre rovnosť k oddielom 11.2 a 11.3 (podľa potreby) [Odkaz: článok 96 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013] (75) |
| --- | --- |

—

Stanovisko vnútroštátnych orgánov pre rovnosť k oddielom 11.2 a 11.3 (podľa potreby) [Odkaz: článok 96 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013] (75)

| — | Zhrnutie operačného programu pre občanov (podľa potreby) |
| --- | --- |

—

Zhrnutie operačného programu pre občanov (podľa potreby)

---

(1)  Vysvetlivky k vlastnostiam polí:

1

| | typ: N = číslo, D = dátum, S = reťazec, C = začiarkovacie políčko, P = percentá, B = booleovské výrazy |
| --- | --- |

typ: N = číslo, D = dátum, S = reťazec, C = začiarkovacie políčko, P = percentá, B = booleovské výrazy

typ: N = číslo, D = dátum, S = reťazec, C = začiarkovacie políčko, P = percentá, B = booleovské výrazy

| | rozhodnutie: N = nie je súčasťou rozhodnutia Komisie o schválení operačného programu |
| --- | --- |

rozhodnutie: N = nie je súčasťou rozhodnutia Komisie o schválení operačného programu

rozhodnutie: N = nie je súčasťou rozhodnutia Komisie o schválení operačného programu

| | vstup: M = manuálny, S = výber, G = vygenerovaný systémom |
| --- | --- |

vstup: M = manuálny, S = výber, G = vygenerovaný systémom

vstup: M = manuálny, S = výber, G = vygenerovaný systémom

| | „maxlength“ = maximálny počet znakov vrátane medzier |
| --- | --- |

„maxlength“ = maximálny počet znakov vrátane medzier

„maxlength“ = maximálny počet znakov vrátane medzier

| | PA – Y = prvok môže byť zahrnutý výhradne v partnerskej dohode |
| --- | --- |

PA – Y = prvok môže byť zahrnutý výhradne v partnerskej dohode

PA – Y = prvok môže byť zahrnutý výhradne v partnerskej dohode

| | TA – NA = neuplatňuje sa v prípade operačných programov určených výhradne na technickú pomoc |
| --- | --- |

TA – NA = neuplatňuje sa v prípade operačných programov určených výhradne na technickú pomoc

TA – NA = neuplatňuje sa v prípade operačných programov určených výhradne na technickú pomoc

| | YEI – NA = neuplatňuje sa v prípade operačných programov určených výhradne na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí |
| --- | --- |

YEI – NA = neuplatňuje sa v prípade operačných programov určených výhradne na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí

YEI – NA = neuplatňuje sa v prípade operačných programov určených výhradne na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí

| | SME = uplatniteľné aj na programy určené na spoločnú neobmedzenú záruku a spoločné sekuritizačné finančné nástroje v prospech MSP, implementované EIB. |
| --- | --- |

SME = uplatniteľné aj na programy určené na spoločnú neobmedzenú záruku a spoločné sekuritizačné finančné nástroje v prospech MSP, implementované EIB.

SME = uplatniteľné aj na programy určené na spoločnú neobmedzenú záruku a spoločné sekuritizačné finančné nástroje v prospech MSP, implementované EIB.

(2)  V tabuľkách v tejto prílohe sa v prípade potreby stanoví rozdelenie zdrojov REACT-EU [článok 92a nariadenia (EÚ) č. 1303/2013], t. j. EFRR REACT-EU, ESF REACT-EU a YEI REACT-EU.

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

3

(4)  Tento oddiel sa nepoužije v prípade operačného programu zameraného na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

4

(5)  Tento oddiel sa nepoužije v prípade operačného programu zameraného na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

5

(6)  Európsky fond regionálneho rozvoja.

6

(7)  Európsky sociálny fond.

7

(8)  Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí.

8

(9)  Celková podpora Únie (vrátane hlavnej alokácie a výkonnostnej rezervy).

9

(10)  Informácie podľa fondu a prioritnej osi.

10

(11)  Názov tematického cieľa (nepoužije sa pri technickej pomoci).

11

(12)  Názov investičnej priority (nepoužije sa pri technickej pomoci).

12

(13)  Tento oddiel sa nepoužije v prípade operačného programu alebo prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

13

(14)  Tento oddiel sa nepoužije v prípade operačného programu alebo prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

14

(15)  Tento oddiel sa nepoužije v prípade operačného programu alebo prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

15

(16)  V prípade EFRR, Kohézneho fondu a EFRR REACT-EU môžu byť cieľové hodnoty kvalitatívne alebo kvantitatívne.

16

(17)  Tento zoznam obsahuje spoločné ukazovatele výsledku, pre ktoré bola stanovená cieľová hodnota, a všetky špecifické programové ukazovatele výsledku. Cieľové hodnoty pre spoločné ukazovatele výsledku musia byť kvantifikované; cieľové hodnoty pre špecifické programové ukazovatele výsledku môžu byť kvalitatívne alebo kvantitatívne. Cieľové hodnoty sa môžu uvádzať ako súčet (muži + ženy) alebo môžu byť rozdelené podľa pohlavia, východiskové hodnoty sa môžu zodpovedajúcim spôsobom upraviť. „M“ = muži, „Ž“ = ženy, „M a Ž“ = spolu.

17

(18)  Tento zoznam obsahuje spoločné ukazovatele výsledku, pre ktoré bola stanovená cieľová hodnota, a všetky špecifické programové ukazovatele výsledku. Cieľové hodnoty pre spoločné ukazovatele výsledku musia byť kvantifikované; cieľové hodnoty pre špecifické programové ukazovatele výsledku môžu byť kvalitatívne alebo kvantitatívne. Všetky ukazovatele výsledku v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 1304/2013 použité na monitorovanie implementácie YEI musia byť prepojené s kvantifikovanou cieľovou hodnotou. Cieľové hodnoty sa môžu uvádzať ako súčet (muži + ženy) alebo môžu byť rozdelené podľa pohlavia, východiskové hodnoty sa môžu zodpovedajúcim spôsobom upraviť. „M“ = muži, „Ž“ = ženy, „M a Ž“ = spolu.

18

(19)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1304/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom sociálnom fonde a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1081/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 470).

19

(20)  V prípade ESF tento zoznam obsahuje spoločné ukazovatele výstupu, pri ktorých bola stanovená cieľová hodnota. Cieľové hodnoty sa môžu uvádzať ako súčet (muži + ženy) alebo môžu byť rozdelené podľa pohlavia. V prípade EFRR REACT-EU rodové rozdelenie vo väčšine prípadov nie je relevantné. „M“ = muži, „Ž“ = ženy, „M a Ž“ = spolu.

20

(21)  Rozdelenie podľa kategórie regiónu sa nepoužije v prípade operačného programu alebo prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

21

(22)  V prípade ESF a ESF REACT-EU tento zoznam obsahuje spoločné ukazovatele výstupu, pre ktoré bola stanovená cieľová hodnota, a všetky špecifické programové ukazovatele výstupu.

22

(23)  Tento oddiel sa nepoužije v prípade operačného programu alebo prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

23

(24)  Čiastkové ciele sa môžu uvádzať ako súčet (muži + ženy) alebo rozdelené podľa pohlavia. „M“ = muži, „Ž“ = ženy, „M a Ž“ = spolu.

24

(25)  Cieľové hodnoty sa môžu uvádzať ako súčet (muži + ženy) alebo môžu byť rozdelené podľa pohlavia. „M“ = muži, „Ž“ = ženy, „M a Ž“ = spolu.

25

(26)  Ak sa YEI implementuje ako súčasť prioritnej osi, čiastkové ciele a cieľové hodnoty stanovené pre YEI sa musia odlíšiť od ostatných čiastkových cieľov a cieľových hodnôt pre prioritnú os v súlade s vykonávacími aktmi uvedenými článku 22 ods. 7 piatom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, pretože zdroje z YEI (osobitná alokácia a zodpovedajúca podpora z ESF) sú vylúčené z výkonnostnej rezervy.

26

(27)  Tento oddiel sa nepoužije v prípade operačného programu alebo prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

27

(28)  Sumy zahŕňajú celkovú podporu Únie (hlavnú alokáciu a alokáciu z výkonnostnej rezervy).

28

(29)  Tento oddiel sa nepoužije v prípade operačného programu alebo prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

29

(30)  Tento oddiel sa nepoužije v prípade operačného programu alebo prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

30

(31)  Tento oddiel sa nepoužije v prípade operačného programu alebo prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

31

(32)  Uveďte v prípade potreby kvantifikované informácie o prínose ESF k tematickým cieľom uvedeným v článku 9 ods. 1 bodoch 1 až 7 a v článku 92b ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

32

(33)  Tento oddiel sa nepoužije v prípade operačného programu alebo prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

33

(34)  Tento oddiel sa nevyžaduje v prípade operačného programu alebo prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

34

(35)  Tento oddiel sa nepoužije v prípade operačného programu alebo prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

35

(36)  Vyžaduje sa, ak je to objektívne odôvodnené vzhľadom na obsah činnosti a keď podpora Únie na technickú pomoc v programe prekračuje 15 miliónov EUR.

36

(37)  Vyžaduje sa, ak je to objektívne odôvodnené vzhľadom na obsah činnosti a keď podpora Únie na technickú pomoc v programe prekračuje 15 miliónov EUR.

37

(38)  Cieľové hodnoty môžu byť kvalitatívne alebo kvantitatívne. Cieľové hodnoty sa môžu uvádzať ako súčet (muži + ženy) alebo môžu byť rozdelené podľa pohlavia, východiskové hodnoty sa môžu zodpovedajúcim spôsobom upraviť. „M“ = muži, „Ž“ = ženy, „M a Ž“ = spolu.

38

(39)  Cieľové hodnoty pre ukazovatele výstupu v rámci technickej pomoci sú nepovinné. Cieľové hodnoty sa môžu uvádzať ako súčet (muži + ženy) alebo môžu byť rozdelené podľa pohlavia. „M“ = muži, „Ž“ = ženy, „M a Ž“ = spolu.

39

(40)  Tento oddiel sa nepoužije v prípade operačného programu alebo prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

40

(41)  Sumy zahŕňajú celkovú podporu Únie (hlavnú alokáciu a alokáciu z výkonnostnej rezervy).

41

(42)  Tento oddiel sa nepoužije v prípade operačného programu alebo prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

42

(43)  Tento oddiel sa nepoužije v prípade operačného programu alebo prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

43

(44)  Celková alokácia (podpora Únie) bez alokácie na výkonnostnú rezervu.

44

(45)  Celková alokácia z ESF vrátane zodpovedajúcej podpory z ESF na YEI. Stĺpce pre výkonnostnú rezervu neobsahujú zodpovedajúcu podporu z ESF na YEI, pretože je vylúčená z výkonnostnej rezervy.

45

(46)  Výnimka z článku 120 ods. 3 prvého a druhého pododseku nariadenia NSU [stanovená v článku 92b ods. 11 NSU] sa neuplatňuje na dodatočné zdroje z REACT-EU alokované na technickú pomoc. Ak sa v rámci prioritnej osi technickej pomoci poskytuje podpora pre viac ako jednu kategóriu regiónov, miera spolufinancovania pre takúto prioritnú os sa určí tak, aby sa v rámci stropov stanovených v článku 120 ods. 3 NSU proporcionálne zohľadnilo rozdelenie zdrojov REACT-EU medzi kategórie regiónov v rámci danej prioritnej osi.

46

(47)  Národný príspevok sa rozdelí pomerne medzi hlavnú alokáciu a výkonnostnú rezervu.

47

(48)  Táto prioritná os zahŕňa osobitnú alokáciu na YEI a zodpovedajúcu podporu z ESF.

48

(49)  Táto časť prioritnej osi zahŕňa osobitnú alokáciu na YEI a zodpovedajúcu podporu z ESF.

49

(50)  Táto prioritná os zahŕňa osobitnú alokáciu na YEI a zodpovedajúcu podporu z ESF.

50

(51)  Táto časť prioritnej osi zahŕňa osobitnú alokáciu na YEI REACT-EU a zodpovedajúcu podporu z ESF REACT-EU.

51

(52)  Alokácia z ESF bez zodpovedajúcej podpory pre YEI.

52

(53)  Súčet celkovej podpory z ESF v menej rozvinutých, rozvinutejších regiónoch a v prechodných regiónoch a zdrojov alokovaných na YEI v tabuľke 18a sa rovná súčtu celkovej podpory z ESF v takýchto regiónoch a osobitnej alokácie na YEI v tabuľke 17.

53

(54)  Alokácia z ESF bez zodpovedajúcej podpory pre YEI.

54

(55)  Alokácia z ESF bez zodpovedajúcej podpory pre YEI.

55

(56)  Zahŕňa osobitnú alokáciu na YEI a zodpovedajúcu podporu z ESF.

56

((*))  Zaškrtnutím políčka žiadajú členské štáty v súlade s článkom 25a ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 o použitie miery spolufinancovania vo výške 100 % na výdavky deklarované v žiadostiach o platbu počas účtovného roka, ktorý sa začína 1. júla 2020 a končí 30. júna 2021, na [všetky prioritné osi] [niektoré prioritné osi] operačného programu.

(*)

((**))  Zaškrtnutím políčka žiadajú členské štáty v súlade s článkom 25a ods. 1a nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 o použitie miery spolufinancovania vo výške 100 % na výdavky deklarované v žiadostiach o platbu počas účtovného roka, ktorý sa začína 1. júla 2021 a končí 30. júna 2022, na [všetky prioritné osi] [niektoré prioritné osi] operačného programu.

(**)

(57)  Zahŕňa osobitnú alokáciu na YEI REACT-EU a zodpovedajúcu podporu z ESF REACT-EU.

57

(58)  Vyplní sa pri každej (časti) prioritnej osi, v rámci ktorej sa implementuje YEI.

58

(59)  Vyplní sa pri každej (časti) prioritnej osi, v rámci ktorej sa implementuje YEI.

59

(60)  Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI) (osobitná alokácia a zodpovedajúca podpora z ESF) sa považuje za fond a uvádza sa v samostatnom riadku, aj keď je súčasťou prioritnej osi.

60

(61)  Táto tabuľka sa vytvára automaticky na základe tabuliek kategórií intervencie uvedených v rámci každej prioritnej osi.

61

(62)  V prípade operačného programu alebo v prípade revízie programu s cieľom stanoviť jednu alebo viacero samostatných prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“ sa táto časť vyžaduje len vtedy, ak sa poskytne zodpovedajúca podpora.

62

(63)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1080/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 289).

63

(64)  Tento oddiel sa nevyžaduje v prípade operačného programu zameraného na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

64

(65)  Ak sa program vzťahuje na viac ako jednu kategóriu regiónu, môže byť potrebné rozdelenie podľa kategórie regiónu.

65

(66)  Tento oddiel sa nevyžaduje v prípade operačného programu zameraného na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

66

(67)  Tento oddiel sa nepoužije v prípade operačného programu zameraného na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

67

(68)  Tabuľky 25 a 26 sa vzťahujú iba na uplatniteľné všeobecné a tematické ex ante kondicionality, ktoré v čase predloženia programu nie sú vôbec splnené, alebo sú splnené iba čiastočne (pozri tabuľku 24).

68

ex ante

(69)  Tento oddiel sa nevyžaduje v prípade operačného programu zameraného na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

69

(70)  Tento oddiel sa nevyžaduje v prípade operačného programu zameraného na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

70

(71)  Tento oddiel sa nepoužije v prípade operačného programu zameraného na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

71

(72)  Cieľová hodnota sa môže uvádzať ako súčet (muži + ženy) alebo môže byť rozdelená podľa pohlavia.

72

(73)  Táto príloha sa nepoužije v prípade operačného programu zameraného na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

73

(74)  Táto príloha sa nepoužije v prípade operačného programu zameraného na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

74

(75)  Táto príloha sa nevyžaduje v prípade operačného programu zameraného na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

75

---

PRÍLOHA II

„PRÍLOHA II

Vzor programov spolupráce v rámci cieľa Európska územná spolupráca

| CCI | <0.1 type=‘S’ maxlength=‘15’ input=‘S’>
   (1) |
| --- | --- |
| Názov | <0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |
| Verzia | <0.3 type=‘N’ input=‘G’> |
| Prvý rok | <0.4 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’> |
| Posledný rok | <0.5 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>> |
| Oprávnenie od | <0.6 type=‘D’ input=‘G’> |
| Oprávnenie do | <0.7 type=‘D’ input=‘G’>> |
| Číslo rozhodnutia EK | <0.8 type=‘S’ input=‘G’>> |
| Dátum rozhodnutia EK | <0.9 type=‘D’ input=‘G’>> |
| Číslo pozmeňujúceho rozhodnutia ČŠ | <0.10 type=‘S’ maxlength=‘20’ input=‘M’>> |
| Dátum pozmeňujúceho rozhodnutia ČŠ | <0.11 type=‘D’ input=‘M’>> |
| Dátum nadobudnutia účinnosti pozmeňujúceho rozhodnutia ČŠ | <0.12 type=‘D’ input=‘M’>> |
| Regióny NUTS, na ktoré sa program spolupráce vzťahuje | <0.13 type=‘S’ input=‘S’>> |

CCI

<0.1 type=‘S’ maxlength=‘15’ input=‘S’>
   (1)

Názov

<0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

Verzia

<0.3 type=‘N’ input=‘G’>

Prvý rok

<0.4 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>

Posledný rok

<0.5 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>>

Oprávnenie od

<0.6 type=‘D’ input=‘G’>

Oprávnenie do

<0.7 type=‘D’ input=‘G’>>

Číslo rozhodnutia EK

<0.8 type=‘S’ input=‘G’>>

Dátum rozhodnutia EK

<0.9 type=‘D’ input=‘G’>>

Číslo pozmeňujúceho rozhodnutia ČŠ

<0.10 type=‘S’ maxlength=‘20’ input=‘M’>>

Dátum pozmeňujúceho rozhodnutia ČŠ

<0.11 type=‘D’ input=‘M’>>

Dátum nadobudnutia účinnosti pozmeňujúceho rozhodnutia ČŠ

<0.12 type=‘D’ input=‘M’>>

Regióny NUTS, na ktoré sa program spolupráce vzťahuje

<0.13 type=‘S’ input=‘S’>>

ODDIEL 1

STRATÉGIA, NA ZÁKLADE KTOREJ PROGRAM SPOLUPRÁCE PRISPEJE K PLNENIU STRATÉGIE ÚNIE NA ZABEZPEČENIE INTELIGENTNÉHO, UDRŽATEĽNÉHO A INKLUZÍVNEHO RASTU A DOSIAHNUTIE HOSPODÁRSKEJ, SOCIÁLNEJ A ÚZEMNEJ SÚDRŽNOSTI
   (2)

[Odkaz: článok 27 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3) a článok 8 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 (4)]

1.1.   Stratégia, na základe ktorej program spolupráce prispeje k plneniu stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a dosiahnutie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti

| 1.1.1. | Opis stratégie, na základe ktorej program spolupráce prispeje k plneniu stratégie Únie pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast a dosiahnutie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.







  <1.1.1 type=‘S’ maxlength=‘70000’ input=‘M’> |
| --- | --- |

1.1.1.

<1.1.1 type=‘S’ maxlength=‘70000’ input=‘M’>

V prípade revízie existujúceho programu spolupráce s cieľom alokovať dodatočné zdroje REACT-EU sa opis očakávaného vplyvu na podporu obnovy po kríze v súvislosti s pandémiou COVID-19 a jej sociálnymi dôsledkami a prípravy zelenej, digitálnej a odolnej obnovy hospodárstva uvádza v osobitnom textovom rámčeku, ako sa uvádza ďalej.

| 1.1.1a. | Opis očakávaného vplyvu programu spolupráce na podporu obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a prípravu zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva







  <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1a.

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2. | Odôvodnenie výberu tematických cieľov a súvisiacich investičných priorít, so zreteľom na spoločný strategický rámec, na základe analýzy potrieb v rámci programovej oblasti ako celku a stratégie vybranej v reakcii na tieto potreby s cieľom riešiť, v prípade potreby, chýbajúce spojenia v cezhraničnej infraštruktúre, so zreteľom na výsledky ex ante hodnotenia

  V prípade revízie existujúceho programu spolupráce s cieľom alokovať dodatočné zdroje REACT-EU sa dopĺňa tento opis: |
| --- | --- |

1.1.2.

V prípade revízie existujúceho programu spolupráce s cieľom alokovať dodatočné zdroje REACT-EU sa dopĺňa tento opis:

| 1.1.2a | Odôvodnenie, v ktorom sa uvedie očakávaný vplyv programu spolupráce na podporu obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a na prípravu zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva.

  [Odkaz: článok 92b ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

  Tabuľka 1:


  Odôvodnenie výberu tematických cieľov a investičných priorít








  Vybraný tematický cieľ | Vybraná investičná priorita | Odôvodnenie výberu alebo vplyv na podporu obnovy po kríze (v prípade potreby) |
| --- | --- | --- | --- |
| <1.1.2 type=‘S’ input=‘S’ > | <1.1.3 type=‘S’ input=‘S’> | <1.1.4 type=‘S’ maxlength=‘1000’ input=‘M’> |
| | | |

1.1.2a

[Odkaz: článok 92b ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

Tabuľka 1:

Odôvodnenie výberu tematických cieľov a investičných priorít

Vybraný tematický cieľ

Vybraná investičná priorita

Odôvodnenie výberu alebo vplyv na podporu obnovy po kríze (v prípade potreby)

<1.1.2 type=‘S’ input=‘S’ >

<1.1.3 type=‘S’ input=‘S’>

<1.1.4 type=‘S’ maxlength=‘1000’ input=‘M’>

1.2.   Odôvodnenie finančnej alokácie

Odôvodnenie finančnej alokácie (t. j. podpory Únie) na každý tematický cieľ a v prípade potreby na každú investičnú prioritu, v súlade s požiadavkami tematickej koncentrácie a so zreteľom na ex ante hodnotenie.

| <1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

V prípade revízie existujúceho programu spolupráce s cieľom alokovať dodatočné zdroje REACT-EU sa dopĺňa tento opis:

| 1.2a. | Odôvodnenie finančnej alokácie dodatočných zdrojov z REACT-EU a spôsobu, akým sa tieto zdroje zameriavajú na geografické oblasti, v ktorých sú najviac potrebné, pričom sa zohľadnia rôzne regionálne potreby a úrovne rozvoja s cieľom zabezpečiť, aby sa zachovalo zameranie na menej rozvinuté regióny v súlade s cieľmi hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti stanovenými v článku 174 ZFEÚ.







  <1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3000’ input=‘M’ > |
| --- | --- |

1.2a.

<1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3000’ input=‘M’ >

Tabuľka 2:

Prehľad investičnej stratégie programu spolupráce

| Prioritná os | Podpora z EFRR (v EUR) | Podiel (v %) celkovej podpory Únie poskytnutej na program spolupráce (podľa fondu) (5) | Tematický cieľ (6) | Investičné priority (7) | Špecifické ciele zodpovedajúce investičným prioritám | Ukazovatele výsledku zodpovedajúce špecifickému cieľu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EFRR (8) | ENI (9) (v prípade potreby) | IPA (10) (v prípade potreby) |
| <1.2.1 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.2 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.3type=‘N’ ‘ input=‘G’> | <1.2.4 type=‘S’ input=‘G’><1.2.9 type=‘P’ input=‘G’> | <1.2.5 type=‘S’ input=‘G’><1.2.1 0type=‘P’ input=‘G’> | <1.2.6 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.7 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.8 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.9 type=‘S’ input=‘G’> |
| REACT-EU | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prioritná os

Podpora z EFRR (v EUR)

Podiel (v %) celkovej podpory Únie poskytnutej na program spolupráce (podľa fondu) (5)

Tematický cieľ (6)

Investičné priority (7)

Špecifické ciele zodpovedajúce investičným prioritám

Ukazovatele výsledku zodpovedajúce špecifickému cieľu

EFRR (8)

ENI (9) (v prípade potreby)

IPA (10) (v prípade potreby)

<1.2.1 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.2 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.3type=‘N’ ‘ input=‘G’>

<1.2.4 type=‘S’ input=‘G’><1.2.9 type=‘P’ input=‘G’>

<1.2.5 type=‘S’ input=‘G’><1.2.1 0type=‘P’ input=‘G’>

<1.2.6 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.7 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.8 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.9 type=‘S’ input=‘G’>

REACT-EU

ODDIEL 2

PRIORITNÉ OSI

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. b) a c) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

ODDIEL 2.A

OPIS PRIORITNÝCH OSÍ OKREM TECHNICKEJ POMOCI

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

2.A.1   Prioritná os (opakuje sa pri každej prioritnej osi)

| ID prioritnej osi | <2A.1 type=‘N’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Názov prioritnej osi | <2A.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |

ID prioritnej osi

<2A.1 type=‘N’ input=‘G’>

Názov prioritnej osi

<2A.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

| ☐ | Celá prioritná os sa implementuje výlučne prostredníctvom finančných nástrojov |
| --- | --- |

☐

Celá prioritná os sa implementuje výlučne prostredníctvom finančných nástrojov

<2A.3 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Celá prioritná os sa implementuje výlučne prostredníctvom finančných nástrojov zriadených na úrovni Únie |
| --- | --- |

☐

Celá prioritná os sa implementuje výlučne prostredníctvom finančných nástrojov zriadených na úrovni Únie

<2A.4 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Celá prioritná os sa implementuje výlučne prostredníctvom miestneho rozvoja vedeného komunitou |
| --- | --- |

☐

Celá prioritná os sa implementuje výlučne prostredníctvom miestneho rozvoja vedeného komunitou

<2A.5 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Celá prioritná os je zameraná na REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Celá prioritná os je zameraná na REACT-EU

<2A.6 type="C" input="M">

2.A.2   Odôvodnenie vytvorenia prioritnej osi, ktorá sa vzťahuje na viac ako jeden tematický cieľ (v prípade potreby) (11)

[Odkaz: článok 8 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| <2.A.0 type=‘S’ maxlength=‘3 500 ’ input=‘M’> |
| --- |

<2.A.0 type=‘S’ maxlength=‘3 500 ’ input=‘M’>

2.A.3.   Fond a základ pre výpočet podpory Únie

(opakuje sa pri každom fonde v rámci prioritnej osi)

| Fond | <2A.6 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Základ pre výpočet (celkové oprávnené výdavky alebo oprávnené verejné výdavky) | <2A.8 type=‘S’ input=‘S’> |

Fond

<2A.6 type=‘S’ input=‘S’>

Základ pre výpočet (celkové oprávnené výdavky alebo oprávnené verejné výdavky)

<2A.8 type=‘S’ input=‘S’>

2.A.4.   Investičná priorita (opakuje sa pri každej investičnej priorite v rámci danej prioritnej osi)

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. b) bod i) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| Investičná priorita | <2A.7 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |

Investičná priorita

<2A.7 type=‘S’ input=‘S’>

2.A.5.   Špecifické ciele zodpovedajúce investičnej priorite a očakávané výsledky

(opakuje sa pri každom špecifickom cieli v rámci danej investičnej priority)

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. b) bod i) a ii) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013)

| ID | <2A.1.1 type=‘N’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Špecifický cieľ | <2A.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| Výsledky, ktoré sa členské štáty usilujú dosiahnuť prostredníctvom podpory Únie | <2A.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

ID

<2A.1.1 type=‘N’ input=‘G’>

Špecifický cieľ

<2A.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Výsledky, ktoré sa členské štáty usilujú dosiahnuť prostredníctvom podpory Únie

<2A.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

Tabuľka 3:

Špecifické programové ukazovatele výsledku (podľa špecifického cieľa)

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. b) bod ii) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| ID | Ukazovateľ | Merná jednotka | Východisková hodnota | Východiskový rok | Cieľová hodnota (2023) (12) | Zdroj údajov | Frekvencia podávania správ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2A.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2A.1.6 type=‘S’ input=‘M’> | Quantitative <2A.1.8 type=‘N’ input=‘M’>


  Qualitative <2A.1.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’ | <2A.1.9 type=‘N’ input=‘M’> | Quantitative <2A.1.10 type=‘N’ input=‘M’>


  Qualitative <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2A.1.11 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’> | <2A.1.12 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |

ID

Ukazovateľ

Merná jednotka

Východisková hodnota

Východiskový rok

Cieľová hodnota (2023) (12)

Zdroj údajov

Frekvencia podávania správ

<2A.1.4 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2A.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2A.1.6 type=‘S’ input=‘M’>

Quantitative <2A.1.8 type=‘N’ input=‘M’>

Qualitative <2A.1.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’

<2A.1.9 type=‘N’ input=‘M’>

Quantitative <2A.1.10 type=‘N’ input=‘M’>

Qualitative <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2A.1.11 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

<2A.1.12 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.A.6.   Činnosti, ktoré sa majú podporiť v rámci investičnej priority (podľa investičnej priority)

2.A.6.1.   
  Opis typu činností a príklady činností, ktoré sa majú podporiť, a ich očakávaný prínos k plneniu špecifických cieľov, prípadne vrátane určenia hlavných cieľových skupín, špecifických cieľových území a typu prijímateľov

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. b) bod iii) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| Investičná priorita | <2A.2.1.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’> |

Investičná priorita

<2A.2.1.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.1.2 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’>

2.A.6.2.   
  Hlavné zásady výberu operácií

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. b) bod iii) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| Investičná priorita | <2A.2.2.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Investičná priorita

<2A.2.2.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.A.6.3.   Plánované využitie finančných nástrojov (v prípade potreby)

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. b) bod iii) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| Investičná priorita | <2A.2.3.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Plánované využitie finančných nástrojov | <2A.2.3.2 type=‘C’ input=‘M’> |
| <2A.2.3.3 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |

Investičná priorita

<2A.2.3.1 type=‘S’ input=‘S’>

Plánované využitie finančných nástrojov

<2A.2.3.2 type=‘C’ input=‘M’>

<2A.2.3.3 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.A.6.4.   Plánované využitie veľkých projektov (v prípade potreby)

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. b) bod iii) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| Investičná priorita | <2A.2.4.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Investičná priorita

<2A.2.4.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.4.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.A.6.5.   Ukazovatele výstupu (podľa investičnej priority)

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. b) bod iv) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

Tabuľka 4:

Spoločné ukazovatele výstupu a špecifické programové ukazovatele

| ID | Ukazovateľ (názov ukazovateľa) | Merná jednotka | Cieľová hodnota (2023) | Zdroj údajov | Frekvencia podávania správ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.2.5.1 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.2 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.3 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.6 type=‘N’ input=‘M’> | <2A.2.5.7 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’> | <2A.2.5.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | | |
| | | | | | |

ID

Ukazovateľ (názov ukazovateľa)

Merná jednotka

Cieľová hodnota (2023)

Zdroj údajov

Frekvencia podávania správ

<2A.2.5.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.2 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.3 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.6 type=‘N’ input=‘M’>

<2A.2.5.7 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

<2A.2.5.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.A.7.   Výkonnostný rámec (13)

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. b) bod v) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013 a príloha II k nariadeniu (EÚ) č. 1303/2013]

Tabuľka 5:

Výkonnostný rámec prioritnej osi

| Prioritná os | Druh ukazovateľa
  (ukazovateľ kľúčového implementačného kroku, finančný ukazovateľ, ukazovateľ výstupu, alebo, v prípade potreby, ukazovateľ výsledku) | ID | Ukazovateľ alebo kľúčový implementačný krok | Merná jednotka (v prípade potreby) | Čiastkový cieľ na rok 2018 | Konečná cieľová hodnota (2023) | Zdroj údajov | Vysvetlenie relevantnosti ukazovateľa, v prípade potreby |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.3.1 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.3.2 type=‘S’ input=‘S’> | Implementation Step or Financial <2A.3.3 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>


  Output or result<2A.3.3 type=‘S’ input=‘S’> | Implementation Step or Financial <2A.3.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>


  Output or Result <2A.4.4 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’> | Implementation Step or Financial <2A.3.5 type=‘S’ input=‘M’>


  Output or Result <2A.3.5 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’> | <2A.3.7 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>


  Output or Result <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’> | <2A.3.9 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>


  Output or Result <2A.3.9 type=‘S’ input=‘M’> | <2A.3.10 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prioritná os

Druh ukazovateľa

(ukazovateľ kľúčového implementačného kroku, finančný ukazovateľ, ukazovateľ výstupu, alebo, v prípade potreby, ukazovateľ výsledku)

ID

Ukazovateľ alebo kľúčový implementačný krok

Merná jednotka (v prípade potreby)

Čiastkový cieľ na rok 2018

Konečná cieľová hodnota (2023)

Zdroj údajov

Vysvetlenie relevantnosti ukazovateľa, v prípade potreby

<2A.3.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.3.2 type=‘S’ input=‘S’>

Implementation Step or Financial <2A.3.3 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

Output or result<2A.3.3 type=‘S’ input=‘S’>

Implementation Step or Financial <2A.3.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

Output or Result <2A.4.4 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’>

Implementation Step or Financial <2A.3.5 type=‘S’ input=‘M’>

Output or Result <2A.3.5 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’>

<2A.3.7 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>

Output or Result <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>

<2A.3.9 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

Output or Result <2A.3.9 type=‘S’ input=‘M’>

<2A.3.10 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Doplňujúce kvalitatívne informácie o vytvorení výkonnostného rámca (nepovinné)

| <2A.3.11 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |
| --- |

<2A.3.11 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.A.8.   Kategórie intervencie

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. b) bod vii) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

Kategórie intervencie zodpovedajúce obsahu prioritnej osi, na základe nomenklatúry prijatej Komisiou a orientačné rozdelenie podpory Únie.

Tabuľky 6 – 9:

Kategórie intervencie

| Tabuľka 6: Dimenzia 1 Oblasť intervencie |
| --- |
| Prioritná os | Kód | Suma (v EUR) |
| <2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabuľka 6: Dimenzia 1 Oblasť intervencie

Prioritná os

Kód

Suma (v EUR)

<2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabuľka 7: Dimenzia 2 Forma financovania |
| --- |
| Prioritná os | Kód | Suma (v EUR) |
| <2A.4.1.4 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.5 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.6 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabuľka 7: Dimenzia 2 Forma financovania

Prioritná os

Kód

Suma (v EUR)

<2A.4.1.4 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.5 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.6 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabuľka 8: Dimenzia 3 Typ územia |
| --- |
| Prioritná os | Kód | Suma (v EUR) |
| <2A.4.1.7 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.8 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.9 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabuľka 8: Dimenzia 3 Typ územia

Prioritná os

Kód

Suma (v EUR)

<2A.4.1.7 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.8 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.9 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabuľka 9: Dimenzia 6 Územné mechanizmy realizácie |
| --- |
| Prioritná os | Kód | Suma (v EUR) |
| <2A.4.1.10 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.11 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.12 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabuľka 9: Dimenzia 6 Územné mechanizmy realizácie

Prioritná os

Kód

Suma (v EUR)

<2A.4.1.10 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.11 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.12 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

2.A.9.   Súhrn plánovaného využitia technickej pomoci vrátane (v prípade potreby) činností na posilnenie administratívnej kapacity orgánov zapojených do riadenia a kontroly programov a prijímateľov a (v prípade potreby) činností na posilnenie administratívnej kapacity príslušných partnerov, aby sa mohli podieľať na implementácii programov (v prípade potreby) (14)

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. b) bod vi) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| Prioritná os | <3A.5.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.5.2 type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’> |

Prioritná os

<3A.5.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.5.2 type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’>

ODDIEL 2.B

OPIS PRIORITNÝCH OSÍ TÝKAJÚCICH SA TECHNICKEJ POMOCI

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

2.B.1.   Prioritná os

| ID | <2B.0.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Názov | <2B.0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |

ID

<2B.0.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’>

Názov

<2B.0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

| ☐ | Celá prioritná os je zameraná na REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Celá prioritná os je zameraná na REACT-EU

<2B.1 type="C" input="M">

2.B.2.   Fond a základ pre výpočet podpory Únie (opakuje sa pri každom fonde v rámci danej prioritnej osi)

| Fond | <2B.0.3 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Základ pre výpočet (celkové oprávnené výdavky alebo oprávnené verejné výdavky) | <2B.0.4 type=‘S’ input=‘S’> |

Fond

<2B.0.3 type=‘S’ input=‘S’>

Základ pre výpočet (celkové oprávnené výdavky alebo oprávnené verejné výdavky)

<2B.0.4 type=‘S’ input=‘S’>

2.B.3.   Špecifické ciele a očakávané výsledky

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. c) body i) a ii) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

Špecifický cieľ (opakuje sa pri každom špecifickom cieli)

| ID | <2B.1.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Špecifický cieľ | <2B.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| Výsledky, ktoré sa členské štáty usilujú dosiahnuť prostredníctvom podpory Únie
   (15) | <2B.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

ID

<2B.1.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’>

Špecifický cieľ

<2B.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Výsledky, ktoré sa členské štáty usilujú dosiahnuť prostredníctvom podpory Únie
   (15)

<2B.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.B.4.   Ukazovatele výsledku (16)

Tabuľka 10:

Špecifické programové ukazovatele výsledku (podľa špecifického cieľa)

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. c) bod ii) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| ID | Ukazovateľ | Merná jednotka | Východisková hodnota | Východiskový rok | Cieľová hodnota (17) (2023) | Zdroj údajov | Frekvencia podávania správ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2.B.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2.B.2.3 type=‘S’ input=‘M’> | Quantitative <2.B.2.4 type=‘N’ input=‘M’> | <2.B.2.5 type=‘N’ input=‘M’> | Quantitative <2.B.2.6 type=‘N’ input=‘M’>


  Qualitative <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2.B.2.7 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2.B.2.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

ID

Ukazovateľ

Merná jednotka

Východisková hodnota

Východiskový rok

Cieľová hodnota (17) (2023)

Zdroj údajov

Frekvencia podávania správ

<2.B.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2.B.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2.B.2.3 type=‘S’ input=‘M’>

Quantitative <2.B.2.4 type=‘N’ input=‘M’>

<2.B.2.5 type=‘N’ input=‘M’>

Quantitative <2.B.2.6 type=‘N’ input=‘M’>

Qualitative <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2.B.2.7 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2.B.2.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.B.5.   Činnosti, ktoré sa majú podporiť, a ich očakávaný prínos k plneniu špecifických cieľov (podľa prioritnej osi)

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. c) bod iii) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

2.B.5.1.   
  Opis činností, ktoré sa majú podporiť, a ich očakávaný prínos k plneniu špecifických cieľov

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. c) bod iii) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| Prioritná os | <2.B.3.1.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |

Prioritná os

<2.B.3.1.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2.B.3.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.B.5.2.   Ukazovatele výstupu, ktoré by podľa očakávania mali prispieť k výsledkom (podľa prioritnej osi)

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. c) bod iv) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

Tabuľka 11:

Ukazovatele výstupu

| ID | Ukazovateľ | Merná jednotka | Cieľová hodnota (2023)
  (nepovinné) | Zdroj údajov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.3.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2.B.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2.B.3.2.3 type=‘S’ input=‘M’> | <2.B.3.2.4 type=‘N’ input=‘M’> | <2.B.3.2.5 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | |

ID

Ukazovateľ

Merná jednotka

Cieľová hodnota (2023)

(nepovinné)

Zdroj údajov

<2.B.3.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2.B.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2.B.3.2.3 type=‘S’ input=‘M’>

<2.B.3.2.4 type=‘N’ input=‘M’>

<2.B.3.2.5 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.B.6.   Kategórie intervencie

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. c) bod v) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

Zodpovedajúce kategórie intervencie na základe nomenklatúry prijatej Komisiou a orientačné rozdelenie podpory Únie.

Tabuľky 12 – 14:

Kategórie intervencie

| Tabuľka 12: Dimenzia 1 Oblasť intervencie |
| --- |
| Prioritná os | Kód | Suma (v EUR) |
| <2B.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.1.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.1.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘> |
| | | |
| | | |

Tabuľka 12: Dimenzia 1 Oblasť intervencie

Prioritná os

Kód

Suma (v EUR)

<2B.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.1.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.1.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘>

| Tabuľka 13: Dimenzia 2 Forma financovania |
| --- |
| Prioritná os | Kód | Suma (v EUR) |
| <2B.4.2.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.2.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.2.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabuľka 13: Dimenzia 2 Forma financovania

Prioritná os

Kód

Suma (v EUR)

<2B.4.2.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.2.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.2.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabuľka 14: Dimenzia 3 Typ územia |
| --- |
| Prioritná os | Kód | Suma (v EUR) |
| <2B.4.3.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.3.2 type=‘S’ input=’ Decision=N S’> | <2B.4.3.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘> |
| | | |
| | | |

Tabuľka 14: Dimenzia 3 Typ územia

Prioritná os

Kód

Suma (v EUR)

<2B.4.3.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.3.2 type=‘S’ input=’ Decision=N S’>

<2B.4.3.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘>

ODDIEL 3

FINANČNÝ PLÁN

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

3.1.   Rozpočtové prostriedky z EFRR (v EUR)

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. d) bod i) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

Tabuľka 15

| Fond

  <3.1.1 type=‘S’ input=‘G’> | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Spolu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EFRR bez REACT-EU | <3.1.3 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.5 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.6 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.7 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.8 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.9 type=‘N’ input=‘M’> | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | <3.1.10 type=‘N’ input=‘G’> |
| EFRR REACT-EU | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | <3.1.10 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.11 type=‘N’ input=‘M’> | |
| Sumy z IPA (v prípade potreby) | | | | | | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | |
| Sumy z ENI (v prípade potreby) | | | | | | | | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa | |
| Celkový súčet | | | | | | | | | | |

Fond

<3.1.1 type=‘S’ input=‘G’>

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Spolu

EFRR bez REACT-EU

<3.1.3 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.5 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.6 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.7 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.8 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.9 type=‘N’ input=‘M’>

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

<3.1.10 type=‘N’ input=‘G’>

EFRR REACT-EU

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

<3.1.10 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.11 type=‘N’ input=‘M’>

Sumy z IPA (v prípade potreby)

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Sumy z ENI (v prípade potreby)

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Celkový súčet

3.2.A.   Celkové rozpočtové prostriedky z EFRR a národné spolufinancovanie (v EUR)

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. d) bod ii) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| 1. | Finančná tabuľka stanoví finančný plán programu spolupráce podľa prioritnej osi. Ak programy pre najvzdialenejšie regióny kombinujú cezhraničné a nadnárodné alokácie, stanovia sa pre každú skupinu samostatné prioritné osi. |
| --- | --- |

1.

Finančná tabuľka stanoví finančný plán programu spolupráce podľa prioritnej osi. Ak programy pre najvzdialenejšie regióny kombinujú cezhraničné a nadnárodné alokácie, stanovia sa pre každú skupinu samostatné prioritné osi.

| 2. | Vo finančnej tabuľke sa pre informáciu uvedie akýkoľvek príspevok z tretích krajín, ktoré sa zúčastňujú na programe spolupráce [okrem príspevkov z nástroja predvstupovej pomoci (IPA) a nástroja európskeho susedstva (ENI)]. |
| --- | --- |

2.

Vo finančnej tabuľke sa pre informáciu uvedie akýkoľvek príspevok z tretích krajín, ktoré sa zúčastňujú na programe spolupráce [okrem príspevkov z nástroja predvstupovej pomoci (IPA) a nástroja európskeho susedstva (ENI)].

| 3. | Príspevok EIB
   (18)
  sa uvádza na úrovni prioritnej osi. |
| --- | --- |

3.

Príspevok EIB
   (18)
  sa uvádza na úrovni prioritnej osi.

Tabuľka 16:

Finančný plán

| Prioritná os | Fond | Základ pre výpočet podpory Únie
  (Celkové oprávnené náklady alebo verejné oprávnené náklady) | Podpora Únie (a) | Národný príspevok
  (b) = (c) + (d)) | Orientačné rozdelenie národného príspevku | Finančné prostriedky spolu
  (e) = (a) + (b) | Miera spolufinancovania (19)

  (f) = (a) / (e) (2) | 100 % miera spolufinancovania za účtovný rok 2020 – 2021 ((*)) | 100 % miera spolufinancovania za účtovný rok 2021 – 2022 ((*)) | Pre
  informáciu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Financovanie z národných verejných zdrojov (c) | Financovanie z národných súkromných zdrojov (d) (1) | | | | | Príspevky tretích krajín | Príspevky EIB |
| <3.2.A.1 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.2 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.3 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.5 type=‘N’ input=‘G’> | <3.2.A.6 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.7 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.8 type=‘N’ input=‘G’> | <3.2.A.9 type=‘P’ input=‘G’> | Podrobnosti pozri v poznámke pod čiarou
   ((*))
  (príklady nižšie) | Podrobnosti pozri v poznámke pod čiarou
   ((**))
  (príklady nižšie) | <3.2.A.10 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.11 type=‘N’ input=‘M’> |
| Prioritná os 1 | EFRR (podľa možnosti vrátane súm prevedených z IPA a ENI) (20) | | | | | | | | ☐ | ☐ | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | | | |
| Prioritná os N | EFRR (podľa možnosti vrátane súm prevedených z IPA a ENI) | | | | | | | | ☐ | ☐ | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | | | |
| Prioritná os N | EFRR REACT-EU | | | | | | | | ☐ | ☐ | Neuplatňuje sa | Neuplatňuje sa |
| Spolu | EFRR | | | | | | | | | | | |
| IPA | | | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | | | |
| EFRR REACT-EU | | | | | | | | | |
| Spolu | Všetky fondy spolu | | | | | | | | | | | |

Prioritná os

Fond

Základ pre výpočet podpory Únie

(Celkové oprávnené náklady alebo verejné oprávnené náklady)

Podpora Únie (a)

Národný príspevok

(b) = (c) + (d))

Orientačné rozdelenie národného príspevku

Finančné prostriedky spolu

(e) = (a) + (b)

Miera spolufinancovania (19)

(f) = (a) / (e) (2)

100 % miera spolufinancovania za účtovný rok 2020 – 2021 ((*))

100 % miera spolufinancovania za účtovný rok 2021 – 2022 ((*))

Pre

informáciu

Financovanie z národných verejných zdrojov (c)

Financovanie z národných súkromných zdrojov (d) (1)

Príspevky tretích krajín

Príspevky EIB

<3.2.A.1 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.2 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.3 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.5 type=‘N’ input=‘G’>

<3.2.A.6 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.7 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.8 type=‘N’ input=‘G’>

<3.2.A.9 type=‘P’ input=‘G’>

Podrobnosti pozri v poznámke pod čiarou
   ((*))
  (príklady nižšie)

Podrobnosti pozri v poznámke pod čiarou
   ((**))
  (príklady nižšie)

<3.2.A.10 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.11 type=‘N’ input=‘M’>

Prioritná os 1

EFRR (podľa možnosti vrátane súm prevedených z IPA a ENI) (20)

☐

☐

IPA

ENI

Prioritná os N

EFRR (podľa možnosti vrátane súm prevedených z IPA a ENI)

☐

☐

IPA

ENI

Prioritná os N

EFRR REACT-EU

☐

☐

Neuplatňuje sa

Neuplatňuje sa

Spolu

EFRR

IPA

ENI

EFRR REACT-EU

Spolu

Všetky fondy spolu

| (1) | Vypĺňa sa len vtedy, ak sú prioritné osi vyjadrené v celkových nákladoch. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Táto miera sa môže zaokrúhliť na najbližšie celé číslo v tabuľke. Presná miera použitá na refundáciu platieb je pomer (f). |
| --- | --- |

(2)

3.2.B.   Rozdelenie podľa prioritnej osi a tematického cieľa

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. d) bod ii) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

Tabuľka 17

| Prioritná os | Tematický cieľ | Podpora Únie | Národný príspevok | Finančné prostriedky spolu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.B.1 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.2 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.3 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.B.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.B.5 type=‘N’ input=‘M’> |
| | | | | |
| | | | |
| EFRR bez REACT-EU spolu | | | | |
| EFRR REACT-EU spolu | | | | |
| Celkový súčet | | | | |

Prioritná os

Tematický cieľ

Podpora Únie

Národný príspevok

Finančné prostriedky spolu

<3.2.B.1 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.2 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.3 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.B.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.B.5 type=‘N’ input=‘M’>

EFRR bez REACT-EU spolu

EFRR REACT-EU spolu

Celkový súčet

Tabuľka 18:

Orientačná suma podpory, ktorá sa použije na ciele týkajúce sa zmeny klímy

[Odkaz: článok 27 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013] (21)

| Prioritná os | Orientačná suma podpory, ktorá sa použije na ciele týkajúce sa zmeny klímy (v EUR) | Podiel celkovej alokácie na program (v %) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.B.8 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.9 type=‘N’ input=‘G’ Decision=N > | <3.2.B.10 type=‘P’ input=‘G’ Decision=N > |
| | | |
| EFRR REACT-EU spolu | | |
| Spolu | | |

Prioritná os

Orientačná suma podpory, ktorá sa použije na ciele týkajúce sa zmeny klímy (v EUR)

Podiel celkovej alokácie na program (v %)

<3.2.B.8 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.9 type=‘N’ input=‘G’ Decision=N >

<3.2.B.10 type=‘P’ input=‘G’ Decision=N >

EFRR REACT-EU spolu

Spolu

ODDIEL 4

INTEGROVANÝ PRÍSTUP K ÚZEMNÉMU ROZVOJU
   (22)

[Odkaz: článok 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

Opis integrovaného prístupu k územnému rozvoju, so zreteľom na obsah a ciele programu spolupráce, aj s ohľadom na regióny a oblasti uvedené v článku 174 ods. 3 ZFEÚ, so zreteľom na partnerskú dohodu zúčastnených členských štátov, pričom sa preukáže, ako prispieva k plneniu cieľov programu a dosahovaniu očakávaných výsledkov

| <4.0 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |
| --- |

<4.0 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

4.1.   Miestny rozvoj vedený komunitou (v prípade potreby)

Prístup k využitiu nástrojov miestneho rozvoja vedeného komunitou a zásady identifikácie oblastí, v ktorých sa budú implementovať.

[Odkaz: článok 8 ods. 3 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| <4.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<4.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

4.2.   Integrované činnosti udržateľného rozvoja miest (v prípade potreby)

Zásady identifikácie mestských oblastí, v ktorých sa majú implementovať integrované činnosti udržateľného rozvoja miest a orientačná alokácia podpory z EFRR na tieto činnosti

[Odkaz: článok 8 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| <4.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |
| --- |

<4.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

Tabuľka 19:

Integrované činnosti udržateľného rozvoja miest – orientačné sumy podpory z EFRR

| Fond | Orientačná suma podpory z EFRR
  (v EUR) |
| --- | --- |
| <4.2.2 type=‘S’ input=‘G’> | <4.2.3 type=‘N’ input=‘M’> |
| EFRR bez REACT-EU | |

Fond

Orientačná suma podpory z EFRR

(v EUR)

<4.2.2 type=‘S’ input=‘G’>

<4.2.3 type=‘N’ input=‘M’>

EFRR bez REACT-EU

4.3.   Integrované územné investície (IÚI)(v prípade potreby)

Prístup k využitiu integrovaných územných investícií (IÚI) [podľa definície v článku 36 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013], okrem prípadov uvedených v bode 4.2 a ich orientačná finančná alokácia z každej prioritnej osi

[Odkaz: článok 8 ods. 3 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| <4.3.1 type=‘S’ maxlength=‘5000’ input=‘M ‘> |
| --- |

<4.3.1 type=‘S’ maxlength=‘5000’ input=‘M ‘>

Tabuľka 20:

Orientačná finančná alokácia pre IÚI, okrem prostriedkov uvedených v bode 4.2 (agregovaná suma)

| Prioritná os | Orientačná finančná alokácia (podpora Únie) (v EUR) |
| --- | --- |
| <4.3.2 type=‘S’ input=‘G’ > | <4.3.3 type=‘N’ input=‘M’> |
| EFRR bez REACT-EU spolu | |
| EFRR REACT-EU spolu | |
| SPOLU | |

Prioritná os

Orientačná finančná alokácia (podpora Únie) (v EUR)

<4.3.2 type=‘S’ input=‘G’ >

<4.3.3 type=‘N’ input=‘M’>

EFRR bez REACT-EU spolu

EFRR REACT-EU spolu

SPOLU

4.4.   Prínos plánovaných intervencií k plneniu makroregionálnych stratégií a stratégií pre morskú oblasť, v závislosti od potrieb programovej oblasti identifikovaných príslušnými členskými štátmi, a v prípade potreby so zreteľom na strategicky významné projekty identifikované v týchto stratégiách (v prípade potreby)

(Keď sa členské štáty a regióny zúčastňujú na makroregionálnych stratégiách a stratégiách pre morskú oblasť)

[Odkaz: článok 8 ods. 3 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| <4.4.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<4.4.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

ODDIEL 5

VYKONÁVACIE USTANOVENIA PRE PROGRAM SPOLUPRÁCE

[Odkaz: článok 8 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

5.1.   Príslušné orgány a subjekty

[Odkaz: článok 8 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

Tabuľka 21:

Orgány zodpovedné za program

[Odkaz: článok 8 ods. 4 písm. a) bod i) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| Orgán/subjekt | Názov orgánu/subjektu a útvaru alebo oddelenia | Vedúci orgánu/subjektu (pozícia alebo funkcia) |
| --- | --- | --- |
| Riadiaci orgán | <5.1.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |
| Certifikačný orgán (v prípade potreby) | <5.1.3 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |
| Orgán auditu | <5.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.6 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |

Orgán/subjekt

Názov orgánu/subjektu a útvaru alebo oddelenia

Vedúci orgánu/subjektu (pozícia alebo funkcia)

Riadiaci orgán

<5.1.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Certifikačný orgán (v prípade potreby)

<5.1.3 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Orgán auditu

<5.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.6 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Subjekt, ktorému Komisia poukazuje platby:

[Odkaz: článok 8 ods. 4 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| ☐ certifikačný orgán | <5.1.8 type type=‘C’ input=‘M’> |
| --- | --- |

☐ certifikačný orgán

<5.1.8 type type=‘C’ input=‘M’>

Tabuľka 22:

Subjekt alebo subjekty vykonávajúce kontrolu a audit

[Odkaz: článok 8 ods. 4 písm. a) bod ii) a iii) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| Orgán/subjekt | Názov orgánu/subjektu a útvaru alebo oddelenia | Vedúci orgánu/subjektu (pozícia alebo funkcia) |
| --- | --- | --- |
| Subjekt alebo subjekty určené na vykonávanie kontroly | <5.1.9 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > | <5.1.10 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > |
| Subjekt alebo subjekty určené ako zodpovedné za vykonávanie auditu | <5.1.11 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > | <5.1.12 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > |

Orgán/subjekt

Názov orgánu/subjektu a útvaru alebo oddelenia

Vedúci orgánu/subjektu (pozícia alebo funkcia)

Subjekt alebo subjekty určené na vykonávanie kontroly

<5.1.9 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

<5.1.10 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

Subjekt alebo subjekty určené ako zodpovedné za vykonávanie auditu

<5.1.11 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

<5.1.12 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

5.2.   Postup na vytvorenie spoločného sekretariátu

[Odkaz: článok 8 ods. 4 písm. a) bod iv) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| <5.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’ >

5.3.   Súhrnný opis opatrení týkajúcich sa riadenia a kontroly

[Odkaz: článok 8 ods. 4 písm. a) bod v) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| <5.3. type=‘S’ maxlength=‘35000’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.3. type=‘S’ maxlength=‘35000’ input=‘M’ >

5.4.   Rozdelenie záväzkov medzi zúčastnené členské štáty v prípade finančných opráv uložených riadiacim orgánom alebo Komisiou

[Odkaz: článok 8 ods. 4 písm. a) bod vi) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| <5.4 type=‘S’ maxlength=‘10500’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.4 type=‘S’ maxlength=‘10500’ input=‘M’ >

5.5.   Používanie eura (v prípade potreby)

[Odkaz: článok 28 nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

Metóda zvolená na konverziu výdavkov vzniknutých v inej mene ako euro

| <5.5. type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.5. type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’ >

5.6.   Zapojenie partnerov

[Odkaz: článok 8 ods. 4 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

Opatrenia prijaté s cieľom zapojiť partnerov uvedených v článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 do prípravy programu spolupráce a úloha týchto partnerov pri príprave a implementácii programu spolupráce vrátane ich účasti na monitorovacom výbore.

| <5.6 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N> |
| --- |

<5.6 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N>

ODDIEL 6

KOORDINÁCIA

[Odkaz: článok 8 ods. 5 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

Mechanizmy, ktoré zabezpečujú účinnú koordináciu medzi EFRR, Európskym sociálnym fondom, Kohéznym fondom, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a Európskym námorným a rybárskym fondom a ostatnými únijnými a národnými nástrojmi financovania vrátane koordinácie a možnej kombinácie s nástrojom Spájame Európu, ENI, Európskym rozvojovým fondom (ERF) a IPA a s EIB, so zreteľom na ustanovenia stanovené v spoločnom strategickom rámci, ako sa uvádza v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 1303/2013. Ak sa členské štáty a tretie krajiny zúčastňujú na programoch spolupráce, ktoré zahŕňajú použitie rozpočtových prostriedkov EFRR pre najvzdialenejšie regióny a zdroje z ERF, uveďte mechanizmy koordinácie na vhodnej úrovni, ktorými sa uľahčí účinná koordinácia používania týchto zdrojov.

| <6.1 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N > |
| --- |

<6.1 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N >

ODDIEL 7

ZNÍŽENIE ADMINISTRATÍVNEJ ZÁŤAŽE PRE PRIJÍMATEĽOV

[Odkaz: článok 8 ods. 5 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013 (23)]

Zhrnutie posúdenia administratívnej záťaže pre prijímateľov a ak je to potrebné, plánované činnosti spolu s orientačným harmonogramom na zníženie administratívnej záťaže.

| <7..0 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ decision=N > |
| --- |

<7..0 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ decision=N >

ODDIEL 8

HORIZONTÁLNE PRINCÍPY

[Odkaz: článok 8 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

8.1.   Udržateľný rozvoj (24)

Opis osobitných činností s cieľom zohľadniť pri výbere operácií požiadavky na ochranu životného prostredia, efektívnosť využívania zdrojov, zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobenie sa týmto zmenám, odolnosť voči katastrofám, prevenciu a riadenie rizík.

| <7.1 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.1 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

8.2.   Rovnaké príležitosti a nediskriminácia (25)

Opis osobitných činností na podporu rovnosti príležitostí a predchádzanie akejkoľvek diskriminácii na základe pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo vierovyznania, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie počas prípravy, navrhovania a implementácie programu spolupráce, a najmä v súvislosti s prístupom k finančným prostriedkom s ohľadom na potreby rôznych cieľových skupín, ktorým hrozí takáto diskriminácia, a najmä na požiadavky na zabezpečenie prístupu osôb so zdravotným postihnutím.

| <7.2 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.2 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

8.3.   Rovnosť medzi mužmi a ženami

Opis prínosu programu spolupráce k podpore rovnosti medzi mužmi a ženami a (v prípade potreby) opatrenia na zabezpečenie začlenenia hľadiska rodovej rovnosti na úrovni programu spolupráce a na úrovni operácie.

| <7.3 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.3 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

ODDIEL 9

SAMOSTATNÉ PRVKY

9.1.   Veľké projekty, ktoré sa majú implementovať počas programového obdobia

[Odkaz: článok 8 ods. 2 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

Tabuľka 23:

Zoznam veľkých projektov
   (26)

| Projekt | Plánovaný dátum oznámenia/predloženia
  (rok, štvrťrok) | Plánovaný začiatok implementácie
  (rok, štvrťrok) | Plánovaný dátum dokončenia
  (rok, štvrťrok) | Prioritné osi/investičné priority |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘S’ decision=N> | <9.1.2 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.3 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.4 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.5 type=‘S’ input=‘S decision=’N’‘> |
| | | | | |

Projekt

Plánovaný dátum oznámenia/predloženia

(rok, štvrťrok)

Plánovaný začiatok implementácie

(rok, štvrťrok)

Plánovaný dátum dokončenia

(rok, štvrťrok)

Prioritné osi/investičné priority

<9.1.1 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘S’ decision=N>

<9.1.2 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.3 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.4 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.5 type=‘S’ input=‘S decision=’N’‘>

9.2.   Výkonnostný rámec programu spolupráce (27)

Tabuľka 24:

Výkonnostný rámec (súhrnná tabuľka)

| Prioritná os | Ukazovateľ alebo kľúčový implementačný krok | Merná jednotka (v prípade potreby) | Čiastkový cieľ na rok 2018 | Konečná cieľová hodnota (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type=‘S’‘ input=‘G’> | <9.2.3 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.4 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.5 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.6 type=‘S’ input=‘G’> |
| | | | | |

Prioritná os

Ukazovateľ alebo kľúčový implementačný krok

Merná jednotka (v prípade potreby)

Čiastkový cieľ na rok 2018

Konečná cieľová hodnota (2023)

<9.2.1 type=‘S’‘ input=‘G’>

<9.2.3 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.4 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.5 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.6 type=‘S’ input=‘G’>

9.3.   Príslušní partneri zapojení do prípravy programu spolupráce

| <9.3 type=‘S’ maxlength=‘15000’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<9.3 type=‘S’ maxlength=‘15000’ input=‘M’ decision=N>

9.4.   Platné podmienky implementácie programu, ktoré sa vzťahujú na finančné riadenie, programovanie, monitorovanie, hodnotenie a kontrolu účasti tretích krajín na nadnárodných a medziregionálnych programoch prostredníctvom príspevkov zo zdrojov ENI a IPA

[Odkaz: článok 26 nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| <9.4 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘S’> |
| --- |

<9.4 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘S’>

PRÍLOHY (nahrané do systémov elektronickej výmeny údajov ako samostatné súbory):

| — | Návrh správy o ex ante hodnotení so zhrnutím (povinné)
  [Odkaz: článok 55 ods. 2 a článok 92b ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013] |
| --- | --- |

—

Návrh správy o ex ante hodnotení so zhrnutím (povinné)

[Odkaz: článok 55 ods. 2 a článok 92b ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]

| — | Písomné potvrdenie dohody o obsahu programu spolupráce (povinné)
  [Odkaz: článok 8 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1299/2013] |
| --- | --- |

—

Písomné potvrdenie dohody o obsahu programu spolupráce (povinné)

[Odkaz: článok 8 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1299/2013]

| — | Mapa oblasti, na ktorú sa vzťahuje program spolupráce (v príslušných prípadoch) |
| --- | --- |

—

Mapa oblasti, na ktorú sa vzťahuje program spolupráce (v príslušných prípadoch)

| — | Zhrnutie programu spolupráce pre občanov (v príslušných prípadoch) |
| --- | --- |

—

Zhrnutie programu spolupráce pre občanov (v príslušných prípadoch)

---

(1)  Vysvetlivky:

1

| | typ: N = číslo, D = dátum, S = reťazec, C = začiarkovacie políčko, P = percentá, B = booleovské výrazy |
| --- | --- |

typ: N = číslo, D = dátum, S = reťazec, C = začiarkovacie políčko, P = percentá, B = booleovské výrazy

typ: N = číslo, D = dátum, S = reťazec, C = začiarkovacie políčko, P = percentá, B = booleovské výrazy

| | rozhodnutie: N = nie je súčasťou rozhodnutia Komisie o schválení programu spolupráce |
| --- | --- |

rozhodnutie: N = nie je súčasťou rozhodnutia Komisie o schválení programu spolupráce

rozhodnutie: N = nie je súčasťou rozhodnutia Komisie o schválení programu spolupráce

| | vstup: M = manuálny, S = výber, G = vygenerovaný systémom |
| --- | --- |

vstup: M = manuálny, S = výber, G = vygenerovaný systémom

vstup: M = manuálny, S = výber, G = vygenerovaný systémom

| | „maxlength“ = maximálny počet znakov vrátane medzier. |
| --- | --- |

„maxlength“ = maximálny počet znakov vrátane medzier.

„maxlength“ = maximálny počet znakov vrátane medzier.

(2)  Zdroje „REACT-EU“ sú dodatočné zdroje, ktoré sú k dispozícii na programovanie v rámci EFRR s cieľom poskytnúť pomoc v rámci tematického cieľa „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva (REACT-EU)“ a technickú pomoc [články 92a a 92b nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]. Tabuľky v tejto prílohe stanovujú v prípade potreby rozdelenie dodatočných zdrojov REACT-EU.

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 zo 17. decembra 2013 o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 259).

4

(5)  Prezentácia podielov zodpovedajúcich sumám z nástroja európskeho susedstva (ENI) a nástroja predvstupovej pomoci (IPA) závisí od vybraného variantu riadenia.

5

(6)  Názov tematického cieľa (neuplatňuje sa pri technickej pomoci).

6

(7)  Názov investičnej priority (neuplatňuje sa pri technickej pomoci).

7

(8)  Európsky fond regionálneho rozvoja.

8

(9)  Nástroj európskeho susedstva.

9

(10)  Nástroj predvstupovej pomoci.

10

(11)  Toto pole sa nepoužije v prípade prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

11

(12)  Cieľové hodnoty môžu byť kvalitatívne alebo kvantitatívne.

12

(13)  Tento oddiel sa nepoužije v prípade prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

13

(14)  Toto pole sa nevyžaduje v prípade prioritných osí zameraných na tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

14

(15)  Vyžaduje sa, keď podpora Únie na technickú pomoc v programe spolupráce prekračuje 15 miliónov EUR.

15

(16)  Vyžaduje sa, ak je to objektívne odôvodnené vzhľadom na obsah činností a keď podpora Únie na technickú pomoc v programe spolupráce prekračuje 15 miliónov EUR.

16

(17)  Cieľové hodnoty môžu byť kvalitatívne alebo kvantitatívne.

17

(18)  Európska investičná banka.

18

(19)  Výnimka z článku 120 ods. 3 prvého a druhého pododseku nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 [stanovená v článku 92b ods. 11 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013] sa neuplatňuje na dodatočné zdroje z REACT-EU alokované na technickú pomoc. Miera spolufinancovania pre takúto prioritnú os technickej pomoci by mala byť rovnaká ako miera spolufinancovania prioritnej osi technickej pomoci, ktorá nesúvisí s REACT-EU.

19

(20)  Prezentácia súm prevedených z ENI a IPA závisí od vybraného variantu riadenia.

20

((*))  Zaškrtnutím políčka žiadajú členské štáty v súlade s článkom 25a ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 o použitie miery spolufinancovania vo výške 100 % na výdavky deklarované v žiadostiach o platbu počas účtovného roka, ktorý sa začína 1. júla 2020 a končí 30. júna 2021, na [všetky prioritné osi] [niektoré prioritné osi] operačného programu.

(*)

((**))  Zaškrtnutím políčka žiadajú členské štáty v súlade s článkom 25a ods. 1a nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 o použitie miery spolufinancovania vo výške 100 % na výdavky deklarované v žiadostiach o platbu počas účtovného roka, ktorý sa začína 1. júla 2021 a končí 30. júna 2022, na [všetky prioritné osi] [niektoré prioritné osi] operačného programu.

(**)

(21)  Táto tabuľka sa vytvára automaticky na základe tabuliek kategórií intervencie uvedených v rámci každej prioritnej osi.

21

(22)  V prípade revízie programu s cieľom stanoviť jednu alebo viacero samostatných prioritných osí pre tematický cieľ „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“ sa táto časť vyžaduje len vtedy, ak sa poskytne zodpovedajúca podpora.

22

(23)  Nevyžaduje sa pre INTERACT a ESPON.

23

(24)  Nevzťahuje sa na URBACT, INTERACT a ESPON.

24

(25)  Nevzťahuje sa na URBACT, INTERACT a ESPON.

25

(26)  Nevzťahuje sa na INTERACT a ESPON.

26

(27)  Nepoužije sa pri tematickom cieli „Podpora obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a príprava zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva“.

27

---

| 3.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 152/184 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 152/184

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2022/873

z 2. júna 2022,

ktorým sa tristotridsiaty prvýkrát mení nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným s organizáciami ISIL (Dá'iš) a al-Káida

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 881/2002 z 27. mája 2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným s organizáciami ISIL (Dá'iš) a al-Káida (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 1 písm. a) a článok 7a ods. 5,

keďže:

| (1) | V prílohe I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa uvádza zoznam osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa podľa uvedeného nariadenia vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov. |
| --- | --- |

(1)

V prílohe I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa uvádza zoznam osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa podľa uvedeného nariadenia vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov.

| (2) | Dňa 27. mája 2022 sankčný výbor Bezpečnostnej rady OSN rozhodol o zmene šiestich záznamov v zozname osôb, skupín a subjektov, na ktoré by sa malo vzťahovať zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov. |
| --- | --- |

(2)

Dňa 27. mája 2022 sankčný výbor Bezpečnostnej rady OSN rozhodol o zmene šiestich záznamov v zozname osôb, skupín a subjektov, na ktoré by sa malo vzťahovať zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov.

| (3) | Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(3)

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 2. júna 2022

Za Komisiu

v mene predsedníčky

generálny riaditeľ

Generálne riaditeľstvo pre finančnú stabilitu, finančné služby a úniu kapitálových trhov

---

(1)  
  Ú. v. ES L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

PRÍLOHA

Pod nadpisom „Fyzické osoby“ v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa identifikačné údaje pre tieto záznamy menia takto:

| 1. | „HAJJI 'ABD AL-NASIR (aliasy Hajji Abdelnasser; Hajji Abd al-Nasr; Taha al-Khuwayt). Dátum narodenia: medzi rokmi 1965 a 1969. Adresa: Sýrska arabská republika. Miesto narodenia: Tall 'Afar, Irak. Štátna príslušnosť: Irak. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 19.11.2018.“


  sa nahrádza takto:

  „Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt (pôvodný prepis: طه إبراهيم عبد الله بكر ال خويت) [spoľahlivý alias a) Hajji Abdelnasser, b) Hajji Abd al-Nasr, c) Hajji ‘Abd Al-Nasir (predtým uvedený na zozname takto); nespoľahlivý alias a) Taha al-Khuwayt, b) Mullah Taha, c) Mullah Khuwayt]. Dátum narodenia: medzi rokmi 1965 a 1969. Miesto narodenia: Tall 'Afar, Irak. Štátna príslušnosť: Irak. Adresa: Väzenie v Iraku. Ďalšie informácie: Bývalý guvernér ISIL provincie al-Jazira, vojenský vodca v Sýrskej arabskej republike, ako aj člen a predseda delegovaného výboru ISIL. Od roku 2019 vo väzbe v Iraku. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 19.11.2018.“ |
| --- | --- |

1.

„HAJJI 'ABD AL-NASIR (aliasy Hajji Abdelnasser; Hajji Abd al-Nasr; Taha al-Khuwayt). Dátum narodenia: medzi rokmi 1965 a 1969. Adresa: Sýrska arabská republika. Miesto narodenia: Tall 'Afar, Irak. Štátna príslušnosť: Irak. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 19.11.2018.“

sa nahrádza takto:

„Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt (pôvodný prepis: طه إبراهيم عبد الله بكر ال خويت) [spoľahlivý alias a) Hajji Abdelnasser, b) Hajji Abd al-Nasr, c) Hajji ‘Abd Al-Nasir (predtým uvedený na zozname takto); nespoľahlivý alias a) Taha al-Khuwayt, b) Mullah Taha, c) Mullah Khuwayt]. Dátum narodenia: medzi rokmi 1965 a 1969. Miesto narodenia: Tall 'Afar, Irak. Štátna príslušnosť: Irak. Adresa: Väzenie v Iraku. Ďalšie informácie: Bývalý guvernér ISIL provincie al-Jazira, vojenský vodca v Sýrskej arabskej republike, ako aj člen a predseda delegovaného výboru ISIL. Od roku 2019 vo väzbe v Iraku. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 19.11.2018.“

alias

alias

| 2. | „Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla (pôvodný prepis: أمیر محمد سعید عبد الرحم المولى) [spoľahlivý alias a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu ‘Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu ‘Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; nespoľahlivý alias a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad]. Dátum narodenia: a) 5.10.1976, b) 1.10.1976. Miesto narodenia: a) Tall’Afar, Irak; b) Mosul, Irak. Štátna príslušnosť: Irak. Ďalšie informácie: Vodca Islamského štátu v Iraku a Levante, ktorý je v zozname uvedený ako al-Káida v Iraku. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 21.5.2020.“


  sa nahrádza takto:

  „Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Salbi (pôvodný prepis: أمیر محمد سعید عبد الرحمن السلبي) [spoľahlivý alias a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu ‘Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu ‘Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula, k) Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Mawla (predtým uvedený na zozname takto); nespoľahlivý alias a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad]. Dátum narodenia: a) 5.10.1976, b) 1.10.1976, c) 6.1.1976. Miesto narodenia: a) Tall’Afar, Irak; b) Mosul, Irak. Štátna príslušnosť: Irak. Národné identifikačné číslo: 00278640 (vydané 2.5.2012). Adresa: a) dom 110, ulica 704, obvod 704, Tall’Afar, Irak (predchádzajúca adresa); b) v blízkosti mešity Shahid Mazen a nemocnice al-Khansa, Mosul, Irak (predchádzajúca adresa); c) Idlib, Sýrska arabská republika. Ďalšie informácie: Vodca Islamského štátu v Iraku a Levante, ktorý je v zozname uvedený ako al-Káida v Iraku. Meno matky: Samira Shareef (سميرة شريف) alebo Sahra Sharif Abd al-Qader (سهرة شريف عبد القادر). Výška 170 cm, amputovaná pravá noha. Zatýkací rozkaz vydaný v Iraku v roku 2018. Údajne mŕtvy od 3. februára 2022. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 21.5.2020.“ |
| --- | --- |

2.

„Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla (pôvodný prepis: أمیر محمد سعید عبد الرحم المولى) [spoľahlivý alias a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu ‘Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu ‘Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; nespoľahlivý alias a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad]. Dátum narodenia: a) 5.10.1976, b) 1.10.1976. Miesto narodenia: a) Tall’Afar, Irak; b) Mosul, Irak. Štátna príslušnosť: Irak. Ďalšie informácie: Vodca Islamského štátu v Iraku a Levante, ktorý je v zozname uvedený ako al-Káida v Iraku. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 21.5.2020.“

sa nahrádza takto:

„Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Salbi (pôvodný prepis: أمیر محمد سعید عبد الرحمن السلبي) [spoľahlivý alias a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu ‘Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu ‘Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula, k) Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Mawla (predtým uvedený na zozname takto); nespoľahlivý alias a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad]. Dátum narodenia: a) 5.10.1976, b) 1.10.1976, c) 6.1.1976. Miesto narodenia: a) Tall’Afar, Irak; b) Mosul, Irak. Štátna príslušnosť: Irak. Národné identifikačné číslo: 00278640 (vydané 2.5.2012). Adresa: a) dom 110, ulica 704, obvod 704, Tall’Afar, Irak (predchádzajúca adresa); b) v blízkosti mešity Shahid Mazen a nemocnice al-Khansa, Mosul, Irak (predchádzajúca adresa); c) Idlib, Sýrska arabská republika. Ďalšie informácie: Vodca Islamského štátu v Iraku a Levante, ktorý je v zozname uvedený ako al-Káida v Iraku. Meno matky: Samira Shareef (سميرة شريف) alebo Sahra Sharif Abd al-Qader (سهرة شريف عبد القادر). Výška 170 cm, amputovaná pravá noha. Zatýkací rozkaz vydaný v Iraku v roku 2018. Údajne mŕtvy od 3. februára 2022. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 21.5.2020.“

alias

alias

| 3. | „Aris Sumarsono [spoľahlivý alias a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; nespoľahlivý alias Murshid]. Dátum narodenia: 1963. Miesto narodenia: obec Gebang, Masaran, Sragen, Stredná Jáva, Indonézia. Štátna príslušnosť: Indonézia. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 16.5.2005.“


  sa nahrádza takto:

  „Aris Sumarsono [spoľahlivý alias a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; nespoľahlivý alias a) Murshid, b) Daud, c) Pak Ud, d) Mbah Zul, e) Zainal Arifin, f) Zul, g) Abdullah Abdurrahman, h) Abdul, i) Abdurrahman]. Dátum narodenia: 19.4.1963. Miesto narodenia: obec Gebang, Masaran, Sragen, Stredná Jáva, Indonézia. Štátna príslušnosť: Indonézia. Adresa: a) Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah, Indonézia, b) Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung, Indonézia. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 16.5.2005.“ |
| --- | --- |

3.

„Aris Sumarsono [spoľahlivý alias a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; nespoľahlivý alias Murshid]. Dátum narodenia: 1963. Miesto narodenia: obec Gebang, Masaran, Sragen, Stredná Jáva, Indonézia. Štátna príslušnosť: Indonézia. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 16.5.2005.“

sa nahrádza takto:

„Aris Sumarsono [spoľahlivý alias a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; nespoľahlivý alias a) Murshid, b) Daud, c) Pak Ud, d) Mbah Zul, e) Zainal Arifin, f) Zul, g) Abdullah Abdurrahman, h) Abdul, i) Abdurrahman]. Dátum narodenia: 19.4.1963. Miesto narodenia: obec Gebang, Masaran, Sragen, Stredná Jáva, Indonézia. Štátna príslušnosť: Indonézia. Adresa: a) Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah, Indonézia, b) Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung, Indonézia. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 16.5.2005.“

alias

alias

| 4. | „Mochammad Achwan [alias a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan]. Adresa: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonézia. Dátum narodenia: a) 4.5.1948 b) 4.5.1946. Miesto narodenia: Tulungagung, Indonézia Štátna príslušnosť: Indonézia. Národné identifikačné číslo: 3573010405480001 (Indonézsky národný preukaz totožnosti na meno Mochammad Achwan). Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 2a ods. 4 písm. b): 12.3.2012.“


  sa nahrádza takto:

  „Mochammad Achwan [spoľahlivý alias a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan]. Dátum narodenia: a) 4.5.1948 b) 4.5.1946. Miesto narodenia: Tulungagung, Indonézia. Štátna príslušnosť: Indonézia. Národné identifikačné číslo: a) 3573010405480001 (Indonézsky národný preukaz totožnosti), b) 353010405480001 (Indonézsky národný preukaz totožnosti). Adresa: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonézia. Ďalšie informácie: Úradujúci emir Jemmah Anshorut Tauhid (JAT). Spojený s Abu Bakarom Ba’asyirom, Abdulom Rahimom Ba’aysirom a Jemaahom Islamiyahom. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 12.3.2012.“ |
| --- | --- |

4.

„Mochammad Achwan [alias a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan]. Adresa: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonézia. Dátum narodenia: a) 4.5.1948 b) 4.5.1946. Miesto narodenia: Tulungagung, Indonézia Štátna príslušnosť: Indonézia. Národné identifikačné číslo: 3573010405480001 (Indonézsky národný preukaz totožnosti na meno Mochammad Achwan). Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 2a ods. 4 písm. b): 12.3.2012.“

sa nahrádza takto:

„Mochammad Achwan [spoľahlivý alias a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan]. Dátum narodenia: a) 4.5.1948 b) 4.5.1946. Miesto narodenia: Tulungagung, Indonézia. Štátna príslušnosť: Indonézia. Národné identifikačné číslo: a) 3573010405480001 (Indonézsky národný preukaz totožnosti), b) 353010405480001 (Indonézsky národný preukaz totožnosti). Adresa: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonézia. Ďalšie informácie: Úradujúci emir Jemmah Anshorut Tauhid (JAT). Spojený s Abu Bakarom Ba’asyirom, Abdulom Rahimom Ba’aysirom a Jemaahom Islamiyahom. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 12.3.2012.“

alias

| 5. | „Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal [alias a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi]. Dátum narodenia: 10.5.1983. Miesto narodenia: Ben Guerdane, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 29.2.2016.“


  sa nahrádza takto:

  „Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal [nespoľahlivý alias a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi]. Dátum narodenia: 10.5.1983. Miesto narodenia: Ben Guerdane, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Národné identifikačné číslo: 08619445. Adresa: Amria Ben Guerdane, Medenine, Tunisko. Ďalšie informácie: Pomáha zahraničným teroristickým bojovníkom a má skúsenosti s prípravou a zabezpečovaním cestovných trás. Je veľmi angažovaný v zabezpečovaní materiálnej pomoci pre organizáciu al-Káida v islamskom Maghrebe v severnej Afrike. Pomáhal zahraničným teroristickým bojovníkom cestovať v celej severnej Afrike a do Sýrskej arabskej republiky, aby sa mohli pripojiť k Islamskému štátu v Iraku a Levante, ktorý je v zozname uvedený ako al-Káida v Iraku. Povolanie: poľnohospodársky pracovník. Meno matky: Mbarka Helali. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 29.2.2016.“ |
| --- | --- |

5.

„Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal [alias a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi]. Dátum narodenia: 10.5.1983. Miesto narodenia: Ben Guerdane, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 29.2.2016.“

sa nahrádza takto:

„Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal [nespoľahlivý alias a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi]. Dátum narodenia: 10.5.1983. Miesto narodenia: Ben Guerdane, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Národné identifikačné číslo: 08619445. Adresa: Amria Ben Guerdane, Medenine, Tunisko. Ďalšie informácie: Pomáha zahraničným teroristickým bojovníkom a má skúsenosti s prípravou a zabezpečovaním cestovných trás. Je veľmi angažovaný v zabezpečovaní materiálnej pomoci pre organizáciu al-Káida v islamskom Maghrebe v severnej Afrike. Pomáhal zahraničným teroristickým bojovníkom cestovať v celej severnej Afrike a do Sýrskej arabskej republiky, aby sa mohli pripojiť k Islamskému štátu v Iraku a Levante, ktorý je v zozname uvedený ako al-Káida v Iraku. Povolanie: poľnohospodársky pracovník. Meno matky: Mbarka Helali. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 29.2.2016.“

alias

Pomáha zahraničným teroristickým bojovníkom a má skúsenosti s prípravou a zabezpečovaním cestovných trás. Je veľmi angažovaný v zabezpečovaní materiálnej pomoci pre organizáciu al-Káida v islamskom Maghrebe v severnej Afrike. Pomáhal zahraničným teroristickým bojovníkom cestovať v celej severnej Afrike a do Sýrskej arabskej republiky, aby sa mohli pripojiť k Islamskému štátu v Iraku a Levante, ktorý je v zozname uvedený ako al-Káida v Iraku

| 6. | „Muhammad Sholeh Ibrahim [alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim c) Muhammad Soleh Ibrahim d) Sholeh Ibrahim e) Muh Sholeh Ibrahim]. Dátum narodenia: september 1958. Miesto narodenia: Demak, Indonézia. Štátna príslušnosť: Indonézia. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 20.4.2016.“


  sa nahrádza takto:

  „Muhammad Sholeh Ibrahim [spoľahlivý alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim]. Titul: Ustad. Dátum narodenia: september 1958. Miesto narodenia: Demak, Indonézia. Štátna príslušnosť: Indonézia. Národné identifikačné číslo: a) 3311092409580002 (Indonézsky národný preukaz totožnosti), b) 3311092409580003 (Indonézsky národný preukaz totožnosti). Adresa: a) Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572, Indonézia, b) Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonézia. Ďalšie informácie: Od roku 2014 pôsobí ako úradujúci emir Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) a podporuje Islamský štát v Iraku a Levante (ISIL), ktorý je v zozname uvedený ako al-Káida v Iraku. Povolanie: lektor/súkromný učiteľ. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 20.4.2016.“ |
| --- | --- |

6.

„Muhammad Sholeh Ibrahim [alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim c) Muhammad Soleh Ibrahim d) Sholeh Ibrahim e) Muh Sholeh Ibrahim]. Dátum narodenia: september 1958. Miesto narodenia: Demak, Indonézia. Štátna príslušnosť: Indonézia. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 20.4.2016.“

sa nahrádza takto:

„Muhammad Sholeh Ibrahim [spoľahlivý alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim]. Titul: Ustad. Dátum narodenia: september 1958. Miesto narodenia: Demak, Indonézia. Štátna príslušnosť: Indonézia. Národné identifikačné číslo: a) 3311092409580002 (Indonézsky národný preukaz totožnosti), b) 3311092409580003 (Indonézsky národný preukaz totožnosti). Adresa: a) Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572, Indonézia, b) Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonézia. Ďalšie informácie: Od roku 2014 pôsobí ako úradujúci emir Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) a podporuje Islamský štát v Iraku a Levante (ISIL), ktorý je v zozname uvedený ako al-Káida v Iraku. Povolanie: lektor/súkromný učiteľ. Dátum zaradenia do zoznamu v zmysle článku 7d ods. 2 písm. i): 20.4.2016.“

alias

Od roku 2014 pôsobí ako úradujúci emir Jemmah Anshorut Tauhid (JAT) a podporuje Islamský štát v Iraku a Levante (ISIL), ktorý je v zozname uvedený ako al-Káida v Iraku.

---

ROZHODNUTIA

| 3.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 152/187 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 152/187

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2022/874

z 1. júna 2022

o podmienkach autorizácie biocídneho výrobku s obsahom N-(trichlórmetylsulfanyl)ftalimidu (folpetu), ktoré postúpilo Holandsko v súlade s článkom 36 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 528/2012

[oznámené pod číslom C(2022) 3465]

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 528/2012 z 22. mája 2012 o sprístupňovaní biocídnych výrobkov na trhu a ich používaní (1), a najmä jeho článok 36 ods. 3,

keďže:

| (1) | Spoločnosť TROY CHEMICAL BV (ďalej len „žiadateľ“) predložila 29. septembra 2016 príslušným orgánom niekoľkých členských štátov vrátane Nemecka žiadosť o paralelné vzájomné uznanie biocídneho výrobku na ochranu vláknitých alebo polymerizovaných materiálov [výrobok typu 9 v súlade s prílohou V k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012] s obsahom N-(trichlórmetylsulfanyl)ftalimidu (folpetu) ako účinnej látky (ďalej len „biocídny výrobok“). Referenčným členským štátom zodpovedným za hodnotenie žiadosti v zmysle článku 34 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 528/2012 je Holandsko. |
| --- | --- |

(1)

Spoločnosť TROY CHEMICAL BV (ďalej len „žiadateľ“) predložila 29. septembra 2016 príslušným orgánom niekoľkých členských štátov vrátane Nemecka žiadosť o paralelné vzájomné uznanie biocídneho výrobku na ochranu vláknitých alebo polymerizovaných materiálov [výrobok typu 9 v súlade s prílohou V k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012] s obsahom N-(trichlórmetylsulfanyl)ftalimidu (folpetu) ako účinnej látky (ďalej len „biocídny výrobok“). Referenčným členským štátom zodpovedným za hodnotenie žiadosti v zmysle článku 34 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 528/2012 je Holandsko.

| (2) | V súlade s článkom 35 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 528/2012 Nemecko predložilo 1. októbra 2020 námietky koordinačnej skupine, v ktorých uviedlo, že biocídny výrobok nespĺňa podmienky stanovené v článku 19 ods. 1 písm. d) uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 35 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 528/2012 Nemecko predložilo 1. októbra 2020 námietky koordinačnej skupine, v ktorých uviedlo, že biocídny výrobok nespĺňa podmienky stanovené v článku 19 ods. 1 písm. d) uvedeného nariadenia.

| (3) | Nemecko sa domnieva, že biocídny výrobok nespĺňa podmienky stanovené v článku 19 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 528/2012, keďže neexistujú žiadne závery o klasifikácii biocídneho výrobku, pokiaľ ide o určité fyzikálne nebezpečenstvá a bezpečnostné vlastnosti, konkrétne či sa považuje za horľavú tuhú látku, samovoľne reagujúcu látku alebo zmes, samovoľne sa zahrievajúcu látku alebo zmes, látku alebo zmes, ktorá pri kontakte s vodou uvoľňuje horľavé plyny, a relatívnu teplotu samovznietenia tuhých látok, ktoré patria do súboru základných údajov podľa hlavy 1 bodu 4 prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012, a preto nemožno upustiť od týchto požiadaviek na údaje, pokiaľ nie je možná úprava v súlade s prílohou IV k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(3)

Nemecko sa domnieva, že biocídny výrobok nespĺňa podmienky stanovené v článku 19 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 528/2012, keďže neexistujú žiadne závery o klasifikácii biocídneho výrobku, pokiaľ ide o určité fyzikálne nebezpečenstvá a bezpečnostné vlastnosti, konkrétne či sa považuje za horľavú tuhú látku, samovoľne reagujúcu látku alebo zmes, samovoľne sa zahrievajúcu látku alebo zmes, látku alebo zmes, ktorá pri kontakte s vodou uvoľňuje horľavé plyny, a relatívnu teplotu samovznietenia tuhých látok, ktoré patria do súboru základných údajov podľa hlavy 1 bodu 4 prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012, a preto nemožno upustiť od týchto požiadaviek na údaje, pokiaľ nie je možná úprava v súlade s prílohou IV k uvedenému nariadeniu.

| (4) | Holandsko uviedlo, že biocídny výrobok je totožný s účinnou látkou N-(trichlórmetylsulfanyl)ftalimid (folpet). Pre folpet v súčasnosti neexistuje žiadna harmonizovaná klasifikácia, pokiaľ ide o fyzikálne nebezpečenstvá stanovené v prílohe VI k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (2) o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí. |
| --- | --- |

(4)

Holandsko uviedlo, že biocídny výrobok je totožný s účinnou látkou N-(trichlórmetylsulfanyl)ftalimid (folpet). Pre folpet v súčasnosti neexistuje žiadna harmonizovaná klasifikácia, pokiaľ ide o fyzikálne nebezpečenstvá stanovené v prílohe VI k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (2) o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí.

| (5) | Keďže koordinačná skupina nedospela k dohode, Holandsko 5. januára 2021 podľa článku 36 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 528/2012 postúpilo nevyriešenú námietku Komisii. Holandsko poskytlo Komisii podrobné vyjadrenie s opisom problémov, v prípade ktorých členské štáty nedokázali dosiahnuť dohodu, ako aj s odôvodnením ich sporu. Kópia daného vyjadrenia bola zaslaná dotknutým členským štátom a žiadateľovi. |
| --- | --- |

(5)

Keďže koordinačná skupina nedospela k dohode, Holandsko 5. januára 2021 podľa článku 36 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 528/2012 postúpilo nevyriešenú námietku Komisii. Holandsko poskytlo Komisii podrobné vyjadrenie s opisom problémov, v prípade ktorých členské štáty nedokázali dosiahnuť dohodu, ako aj s odôvodnením ich sporu. Kópia daného vyjadrenia bola zaslaná dotknutým členským štátom a žiadateľovi.

| (6) | V článku 19 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 528/2012 sa ako jedna z podmienok udelenia autorizácie určuje to, že sa stanovili fyzikálne a chemické vlastnosti biocídneho výrobku a považujú sa za prijateľné na účely primeraného použitia a prepravy výrobku. |
| --- | --- |

(6)

V článku 19 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 528/2012 sa ako jedna z podmienok udelenia autorizácie určuje to, že sa stanovili fyzikálne a chemické vlastnosti biocídneho výrobku a považujú sa za prijateľné na účely primeraného použitia a prepravy výrobku.

| (7) | V článku 20 ods. 1 písm. a) bode i) nariadenia (EÚ) č. 528/2012 sa stanovuje, že žiadateľ o autorizáciu biocídneho výrobku predkladá dokumentáciu pre biocídny výrobok spĺňajúci požiadavky uvedené v prílohe III k tomuto nariadeniu alebo písomné povolenie na prístup k nej. |
| --- | --- |

(7)

V článku 20 ods. 1 písm. a) bode i) nariadenia (EÚ) č. 528/2012 sa stanovuje, že žiadateľ o autorizáciu biocídneho výrobku predkladá dokumentáciu pre biocídny výrobok spĺňajúci požiadavky uvedené v prílohe III k tomuto nariadeniu alebo písomné povolenie na prístup k nej.

| (8) | V článku 21 nariadenia (EÚ) č. 528/2012 sa stanovuje, že žiadateľ nemusí poskytnúť údaje požadované podľa článku 20 uvedeného nariadenia, ak údaje nie sú potrebné vzhľadom na expozíciu spojenú s navrhovanými použitiami, z vedeckého hľadiska nie je poskytnutie údajov potrebné alebo údaje nie je možné získať z technických dôvodov a že žiadateľ môže navrhnúť úpravu týchto požiadaviek na údaje v súlade s prílohou IV k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012 a že v žiadosti sa jasne uvádza odôvodnenie navrhovaných úprav požiadaviek na údaje s odkazom na konkrétne pravidlá v prílohe IV k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(8)

V článku 21 nariadenia (EÚ) č. 528/2012 sa stanovuje, že žiadateľ nemusí poskytnúť údaje požadované podľa článku 20 uvedeného nariadenia, ak údaje nie sú potrebné vzhľadom na expozíciu spojenú s navrhovanými použitiami, z vedeckého hľadiska nie je poskytnutie údajov potrebné alebo údaje nie je možné získať z technických dôvodov a že žiadateľ môže navrhnúť úpravu týchto požiadaviek na údaje v súlade s prílohou IV k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012 a že v žiadosti sa jasne uvádza odôvodnenie navrhovaných úprav požiadaviek na údaje s odkazom na konkrétne pravidlá v prílohe IV k uvedenému nariadeniu.

| (9) | Podľa hlavy 1 bodu 4 prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012 patria do súboru základných údajov, ktoré sa majú poskytnúť na podporu žiadosti o autorizáciu biocídnych výrobkov, údaje na určenie toho, či sa biocídny výrobok má považovať za výbušninu, horľavú tuhú látku, samovoľne reagujúcu látku alebo zmes, samozápalnú tuhú látku, samovoľne sa zahrievajúcu látku alebo zmes, látku alebo zmes, ktorá pri kontakte s vodou uvoľňuje horľavé plyny, oxidujúcu tuhú látku, organický peroxid, látku s korozívnym účinkom na kovy a určenie relatívnej teploty samovznietenia tuhých látok. Podľa bodu 18 písm. a) prílohy VI k uvedenému nariadeniu sa má pri hodnotení rizika určiť nebezpečnosť vyplývajúca z fyzikálno-chemických vlastností. |
| --- | --- |

(9)

Podľa hlavy 1 bodu 4 prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012 patria do súboru základných údajov, ktoré sa majú poskytnúť na podporu žiadosti o autorizáciu biocídnych výrobkov, údaje na určenie toho, či sa biocídny výrobok má považovať za výbušninu, horľavú tuhú látku, samovoľne reagujúcu látku alebo zmes, samozápalnú tuhú látku, samovoľne sa zahrievajúcu látku alebo zmes, látku alebo zmes, ktorá pri kontakte s vodou uvoľňuje horľavé plyny, oxidujúcu tuhú látku, organický peroxid, látku s korozívnym účinkom na kovy a určenie relatívnej teploty samovznietenia tuhých látok. Podľa bodu 18 písm. a) prílohy VI k uvedenému nariadeniu sa má pri hodnotení rizika určiť nebezpečnosť vyplývajúca z fyzikálno-chemických vlastností.

| (10) | Okrem toho podľa článku 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1272/2008 pred uvedením látok alebo zmesí na trh ich majú výrobcovia, dovozcovia a následní užívatelia klasifikovať v súlade s hlavou II daného nariadenia. V článku 8 ods. 2 uvedeného nariadenia sa stanovuje, že na účely stanovenia, či látka alebo zmes predstavuje niektoré z fyzikálnych nebezpečenstiev uvedených v časti 2 prílohy I k uvedenému nariadeniu, výrobca, dovozca alebo následný užívateľ má vykonať testy, ktoré sa vyžadujú v uvedenej časti, s výnimkou prípadu, ak už sú k dispozícii primerané a spoľahlivé informácie. |
| --- | --- |

(10)

Okrem toho podľa článku 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1272/2008 pred uvedením látok alebo zmesí na trh ich majú výrobcovia, dovozcovia a následní užívatelia klasifikovať v súlade s hlavou II daného nariadenia. V článku 8 ods. 2 uvedeného nariadenia sa stanovuje, že na účely stanovenia, či látka alebo zmes predstavuje niektoré z fyzikálnych nebezpečenstiev uvedených v časti 2 prílohy I k uvedenému nariadeniu, výrobca, dovozca alebo následný užívateľ má vykonať testy, ktoré sa vyžadujú v uvedenej časti, s výnimkou prípadu, ak už sú k dispozícii primerané a spoľahlivé informácie.

| (11) | V dôsledku toho má samoklasifikácia zahŕňať nové testy na zistenie týchto fyzikálnych nebezpečenstiev, ak podľa článku 8 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1272/2008 nie sú k dispozícii primerané a spoľahlivé informácie. Podľa samoklasifikácií uvedených v zozname klasifikácie a označovania vedenom Európskou chemickou agentúrou (3) v súčasnosti žiadny z 2 572 oznamovateľov neklasifikuje folpet z hľadiska fyzikálnych nebezpečenstiev a oznamovatelia poskytli dôvody, že v prípade niektorých fyzikálnych nebezpečenstiev sú údaje k dispozícii a sú postačujúce na to, aby sa dospelo k záveru, že klasifikačné kritériá nie sú splnené, zatiaľ čo v prípade iných fyzikálnych nebezpečenstiev údaje chýbajú. |
| --- | --- |

(11)

V dôsledku toho má samoklasifikácia zahŕňať nové testy na zistenie týchto fyzikálnych nebezpečenstiev, ak podľa článku 8 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1272/2008 nie sú k dispozícii primerané a spoľahlivé informácie. Podľa samoklasifikácií uvedených v zozname klasifikácie a označovania vedenom Európskou chemickou agentúrou (3) v súčasnosti žiadny z 2 572 oznamovateľov neklasifikuje folpet z hľadiska fyzikálnych nebezpečenstiev a oznamovatelia poskytli dôvody, že v prípade niektorých fyzikálnych nebezpečenstiev sú údaje k dispozícii a sú postačujúce na to, aby sa dospelo k záveru, že klasifikačné kritériá nie sú splnené, zatiaľ čo v prípade iných fyzikálnych nebezpečenstiev údaje chýbajú.

| (12) | Napriek povinnosti podľa článku 20 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 528/2012 v spojení s hlavou 1 bodom 4 prílohy III k uvedenému nariadeniu a povinnosťou podľa článku 8 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1272/2008 neboli poskytnuté žiadne informácie o klasifikácii biocídneho výrobku, pokiaľ ide o fyzikálne nebezpečenstvá a bezpečnostné vlastnosti. |
| --- | --- |

(12)

Napriek povinnosti podľa článku 20 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 528/2012 v spojení s hlavou 1 bodom 4 prílohy III k uvedenému nariadeniu a povinnosťou podľa článku 8 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1272/2008 neboli poskytnuté žiadne informácie o klasifikácii biocídneho výrobku, pokiaľ ide o fyzikálne nebezpečenstvá a bezpečnostné vlastnosti.

| (13) | Komisia 19. mája 2021 poskytla žiadateľovi možnosť predložiť písomné pripomienky v súlade s článkom 36 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 528/2012. Žiadateľ predložil pripomienky 18. júna 2021. |
| --- | --- |

(13)

Komisia 19. mája 2021 poskytla žiadateľovi možnosť predložiť písomné pripomienky v súlade s článkom 36 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 528/2012. Žiadateľ predložil pripomienky 18. júna 2021.

| (14) | Žiadateľ vo svojich pripomienkach poskytol odôvodnenia na upustenie od požiadaviek na údaje stanovených v hlave 1 bode 4 prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012; pokiaľ ide o niektoré fyzikálne nebezpečenstvá (samovoľne reagujúce látky a zmesi, samozápalné tuhé látky, samovoľne sa zahrievajúce látky a zmesi, oxidujúce tuhé látky, organické peroxidy, látky s korozívnym účinkom na kovy), odvolal sa na známe skúsenosti, zatiaľ čo v prípade iných nebezpečenstiev (výbušniny, horľavé tuhé látky, látky a zmesi, ktoré pri kontakte s vodou uvoľňujú horľavé plyny a relatívna teplota samovznietenia tuhých látok) žiadateľ odkázal na hodnotiacu správu o účinnej látke. |
| --- | --- |

(14)

Žiadateľ vo svojich pripomienkach poskytol odôvodnenia na upustenie od požiadaviek na údaje stanovených v hlave 1 bode 4 prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012; pokiaľ ide o niektoré fyzikálne nebezpečenstvá (samovoľne reagujúce látky a zmesi, samozápalné tuhé látky, samovoľne sa zahrievajúce látky a zmesi, oxidujúce tuhé látky, organické peroxidy, látky s korozívnym účinkom na kovy), odvolal sa na známe skúsenosti, zatiaľ čo v prípade iných nebezpečenstiev (výbušniny, horľavé tuhé látky, látky a zmesi, ktoré pri kontakte s vodou uvoľňujú horľavé plyny a relatívna teplota samovznietenia tuhých látok) žiadateľ odkázal na hodnotiacu správu o účinnej látke.

| (15) | Po dôkladnom preskúmaní pripomienok predložených žiadateľom a po porade s Európskou chemickou agentúrou sa Komisia domnieva, že s výnimkou údajov o korozívnych účinkoch na kovy, v prípade ktorých možno akceptovať odôvodnenie, ktoré poskytol žiadateľ na upustenie od údajov, žiadne z ostatných informácií poskytnutých žiadateľom neumožňujú dospieť k záveru o klasifikácii výrobku z hľadiska fyzikálnych nebezpečenstiev a bezpečnostných vlastností patriacich do súboru základných údajov uvedeného v hlave 1 bode 4 prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012, a nebolo poskytnuté žiadne primerané odôvodnenie úpravy požiadaviek na údaje v súlade s prílohou IV k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012. Komisia sa preto domnieva, že nie je možné určiť, či biocídny výrobok spĺňa podmienky stanovené v článku 19 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(15)

Po dôkladnom preskúmaní pripomienok predložených žiadateľom a po porade s Európskou chemickou agentúrou sa Komisia domnieva, že s výnimkou údajov o korozívnych účinkoch na kovy, v prípade ktorých možno akceptovať odôvodnenie, ktoré poskytol žiadateľ na upustenie od údajov, žiadne z ostatných informácií poskytnutých žiadateľom neumožňujú dospieť k záveru o klasifikácii výrobku z hľadiska fyzikálnych nebezpečenstiev a bezpečnostných vlastností patriacich do súboru základných údajov uvedeného v hlave 1 bode 4 prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012, a nebolo poskytnuté žiadne primerané odôvodnenie úpravy požiadaviek na údaje v súlade s prílohou IV k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012. Komisia sa preto domnieva, že nie je možné určiť, či biocídny výrobok spĺňa podmienky stanovené v článku 19 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 528/2012.

| (16) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre biocídne výrobky, |
| --- | --- |

(16)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre biocídne výrobky,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Toto rozhodnutie sa vzťahuje na biocídny výrobok označený v registri pre biocídne výrobky číselným kódom BC-FS027255-29.

Článok 2

Bez predloženia relevantných informácií uvedených v hlave 1 bode 4 prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012, s výhradou všeobecných možností úpravy požiadaviek na údaje stanovených v prílohe IV k uvedenému nariadeniu, sa nepreukázalo, že biocídny výrobok spĺňa podmienky stanovené v článku 19 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 528/2012.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 1. júna 2022

Za Komisiu

Stella KYRIAKIDES

členka Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 zo 16. decembra 2008 o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí, o zmene, doplnení a zrušení smerníc 67/548/EHS a 1999/45/ES a o zmene a doplnení nariadenia (ES) č. 1907/2006 (Ú. v. EÚ L 353, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Podrobnosti o oznámení – Zoznam klasifikácie a označovania (europa.eu).

3

---

| 3.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 152/190 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 152/190

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2022/875

z 1. júna 2022

o určitých dočasných núdzových opatreniach v súvislosti s africkým morom ošípaných v Taliansku

[oznámené pod číslom C(2022) 3727]

(Iba talianske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/429 z 9. marca 2016 o prenosných chorobách zvierat a zmene a zrušení určitých aktov v oblasti zdravia zvierat („právna úprava v oblasti zdravia zvierat“) (1), a najmä na jeho článok 259 ods. 2,

keďže:

| (1) | Africký mor ošípaných je infekčná vírusová choroba, ktorá postihuje držané a voľne žijúce ošípané a môže mať závažný vplyv na dotknutú populáciu zvierat a ziskovosť chovu, keďže môže narušiť premiestňovanie zásielok uvedených zvierat a produktov z nich v rámci Únie a vývoz do tretích krajín. |
| --- | --- |

(1)

Africký mor ošípaných je infekčná vírusová choroba, ktorá postihuje držané a voľne žijúce ošípané a môže mať závažný vplyv na dotknutú populáciu zvierat a ziskovosť chovu, keďže môže narušiť premiestňovanie zásielok uvedených zvierat a produktov z nich v rámci Únie a vývoz do tretích krajín.

| (2) | V prípade výskytu ohniska afrického moru ošípaných u voľne žijúcich ošípaných existuje vážne riziko šírenia uvedenej choroby na iné voľne žijúce ošípané a do zariadení pre držané ošípané. |
| --- | --- |

(2)

V prípade výskytu ohniska afrického moru ošípaných u voľne žijúcich ošípaných existuje vážne riziko šírenia uvedenej choroby na iné voľne žijúce ošípané a do zariadení pre držané ošípané.

| (3) | Delegovaným nariadením Komisie 2020/687 (2) sa dopĺňajú pravidlá kontroly chorôb zo zoznamu uvedených v článku 9 ods. 1 písm. a), b) a c) nariadenia (EÚ) 2016/429 a vymedzených ako choroby kategórie A, B a C vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2018/1882 (3). Konkrétne sa v článkoch 63 až 66 delegovaného nariadenia (EÚ) 2020/687 stanovujú určité opatrenia, ktoré sa majú prijať v prípade úradne potvrdeného výskytu ohniska choroby kategórie A postihujúcej voľne žijúce zvieratá vrátane afrického moru ošípaných u voľne žijúcich ošípaných. V uvedených článkoch sa stanovuje najmä zriadenie infekčného pásma a zákaz premiestňovania voľne žijúcich zvierat druhov zo zoznamu a produktov živočíšneho pôvodu z týchto zvierat. |
| --- | --- |

(3)

Delegovaným nariadením Komisie 2020/687 (2) sa dopĺňajú pravidlá kontroly chorôb zo zoznamu uvedených v článku 9 ods. 1 písm. a), b) a c) nariadenia (EÚ) 2016/429 a vymedzených ako choroby kategórie A, B a C vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2018/1882 (3). Konkrétne sa v článkoch 63 až 66 delegovaného nariadenia (EÚ) 2020/687 stanovujú určité opatrenia, ktoré sa majú prijať v prípade úradne potvrdeného výskytu ohniska choroby kategórie A postihujúcej voľne žijúce zvieratá vrátane afrického moru ošípaných u voľne žijúcich ošípaných. V uvedených článkoch sa stanovuje najmä zriadenie infekčného pásma a zákaz premiestňovania voľne žijúcich zvierat druhov zo zoznamu a produktov živočíšneho pôvodu z týchto zvierat.

| (4) | Vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2021/605 (4) sa stanovujú osobitné opatrenia na kontrolu afrického moru ošípaných. Konkrétne sa v článku 3 písm. b) uvedeného vykonávacieho nariadenia stanovuje zriadenie infekčného pásma v prípade výskytu ohniska uvedenej choroby u voľne žijúcich ošípaných v oblasti členského štátu v súlade s článkom 63 delegovaného nariadenia (EÚ) 2020/687. Okrem toho sa v článku 6 uvedeného vykonávacieho nariadenia stanovuje, že sa takáto oblasť zaradí do časti II prílohy I ako reštrikčné pásmo II a že infekčné pásmo zriadené v súlade s článkom 63 delegovaného nariadenia (EÚ) 2020/687 sa má bezodkladne upraviť tak, aby zahŕňalo aspoň príslušné reštrikčné pásmo II. Osobitné kontrolné opatrenia týkajúce sa afrického moru ošípaných stanovené vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2021/605 zahŕňajú okrem iného zákaz premiestňovania zásielok ošípaných držaných v reštrikčných pásmach II a produktov z nich mimo uvedených reštrikčných pásiem. |
| --- | --- |

(4)

Vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2021/605 (4) sa stanovujú osobitné opatrenia na kontrolu afrického moru ošípaných. Konkrétne sa v článku 3 písm. b) uvedeného vykonávacieho nariadenia stanovuje zriadenie infekčného pásma v prípade výskytu ohniska uvedenej choroby u voľne žijúcich ošípaných v oblasti členského štátu v súlade s článkom 63 delegovaného nariadenia (EÚ) 2020/687. Okrem toho sa v článku 6 uvedeného vykonávacieho nariadenia stanovuje, že sa takáto oblasť zaradí do časti II prílohy I ako reštrikčné pásmo II a že infekčné pásmo zriadené v súlade s článkom 63 delegovaného nariadenia (EÚ) 2020/687 sa má bezodkladne upraviť tak, aby zahŕňalo aspoň príslušné reštrikčné pásmo II. Osobitné kontrolné opatrenia týkajúce sa afrického moru ošípaných stanovené vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2021/605 zahŕňajú okrem iného zákaz premiestňovania zásielok ošípaných držaných v reštrikčných pásmach II a produktov z nich mimo uvedených reštrikčných pásiem.

| (5) | Taliansko informovalo Komisiu o aktuálnej situácii v súvislosti s africkým morom ošípaných na svojom území po výskyte ohniska uvedenej choroby v provincii Rieti, v regióne Lazio, ktorý bol potvrdený 27. mája 2022. Príslušný orgán uvedeného členského štátu je preto povinný zriadiť infekčné pásmo v súlade s delegovaným nariadením (EÚ) 2020/687 a vykonávacím nariadením (EÚ) 2021/605. |
| --- | --- |

(5)

Taliansko informovalo Komisiu o aktuálnej situácii v súvislosti s africkým morom ošípaných na svojom území po výskyte ohniska uvedenej choroby v provincii Rieti, v regióne Lazio, ktorý bol potvrdený 27. mája 2022. Príslušný orgán uvedeného členského štátu je preto povinný zriadiť infekčné pásmo v súlade s delegovaným nariadením (EÚ) 2020/687 a vykonávacím nariadením (EÚ) 2021/605.

| (6) | S cieľom predísť zbytočnému narušeniu obchodu v rámci Únie a vytváraniu neodôvodnených prekážok obchodu tretími krajinami je nevyhnutné v spolupráci s Talianskom vymedziť na úrovni Únie v uvedenom členskom štáte infekčné pásmo v súvislosti s africkým morom ošípaných. |
| --- | --- |

(6)

S cieľom predísť zbytočnému narušeniu obchodu v rámci Únie a vytváraniu neodôvodnených prekážok obchodu tretími krajinami je nevyhnutné v spolupráci s Talianskom vymedziť na úrovni Únie v uvedenom členskom štáte infekčné pásmo v súvislosti s africkým morom ošípaných.

| (7) | S cieľom zabrániť ďalšiemu šíreniu afrického moru ošípaných, kým dôjde k zaradeniu danej oblasti Talianska postihnutej nedávnym výskytom ohniska do reštrikčného pásma II v časti II prílohy I k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/605, by sa osobitné opatrenia na kontrolu afrického moru ošípaných stanovené v uvedenom nariadení, ktoré sa uplatňujú na premiestňovanie zásielok ošípaných držaných v reštrikčných pásmach II a produktov z nich mimo uvedených pásiem, mali uplatňovať aj na premiestňovanie uvedených zásielok z infekčného pásma zriadeného Talianskom po uvedenom nedávnom výskyte ohniska choroby, a to popri opatreniach stanovených v článkoch 63 až 66 delegovaného nariadenia (EÚ) 2020/687. |
| --- | --- |

(7)

S cieľom zabrániť ďalšiemu šíreniu afrického moru ošípaných, kým dôjde k zaradeniu danej oblasti Talianska postihnutej nedávnym výskytom ohniska do reštrikčného pásma II v časti II prílohy I k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2021/605, by sa osobitné opatrenia na kontrolu afrického moru ošípaných stanovené v uvedenom nariadení, ktoré sa uplatňujú na premiestňovanie zásielok ošípaných držaných v reštrikčných pásmach II a produktov z nich mimo uvedených pásiem, mali uplatňovať aj na premiestňovanie uvedených zásielok z infekčného pásma zriadeného Talianskom po uvedenom nedávnom výskyte ohniska choroby, a to popri opatreniach stanovených v článkoch 63 až 66 delegovaného nariadenia (EÚ) 2020/687.

| (8) | Uvedené infekčné pásmo v Taliansku by sa preto malo uviesť v prílohe k tomuto rozhodnutiu a malo by podliehať osobitným opatreniam na kontrolu afrického moru ošípaných, ktoré sa uplatňujú na reštrikčné pásma II stanovené vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2021/605. V dôsledku závažného charakteru tejto novej epidemiologickej situácie v súvislosti s africkým morom ošípaných v Únii a vzhľadom na zvýšené bezprostredné riziko ďalšieho šírenia tejto choroby by sa však v súlade s uvedeným vykonávacím nariadením nemalo povoliť premiestňovanie zásielok držaných ošípaných a produktov z nich z infekčného pásma do iných členských štátov a do tretích krajín. V tomto rozhodnutí by sa malo stanoviť aj trvanie vymedzenia tohto pásma. |
| --- | --- |

(8)

Uvedené infekčné pásmo v Taliansku by sa preto malo uviesť v prílohe k tomuto rozhodnutiu a malo by podliehať osobitným opatreniam na kontrolu afrického moru ošípaných, ktoré sa uplatňujú na reštrikčné pásma II stanovené vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2021/605. V dôsledku závažného charakteru tejto novej epidemiologickej situácie v súvislosti s africkým morom ošípaných v Únii a vzhľadom na zvýšené bezprostredné riziko ďalšieho šírenia tejto choroby by sa však v súlade s uvedeným vykonávacím nariadením nemalo povoliť premiestňovanie zásielok držaných ošípaných a produktov z nich z infekčného pásma do iných členských štátov a do tretích krajín. V tomto rozhodnutí by sa malo stanoviť aj trvanie vymedzenia tohto pásma.

| (9) | S cieľom zmierniť riziká vyplývajúce z nedávneho výskytu afrického moru ošípaných u voľne žijúcich ošípaných v Taliansku by sa preto malo v tomto rozhodnutí stanoviť, že Taliansko by do dátumu uplynutia platnosti tohto rozhodnutia nemalo povoliť premiestňovanie zásielok ošípaných držaných v infekčnom pásme a produktov z nich do iných členských štátov a tretích krajín. |
| --- | --- |

(9)

S cieľom zmierniť riziká vyplývajúce z nedávneho výskytu afrického moru ošípaných u voľne žijúcich ošípaných v Taliansku by sa preto malo v tomto rozhodnutí stanoviť, že Taliansko by do dátumu uplynutia platnosti tohto rozhodnutia nemalo povoliť premiestňovanie zásielok ošípaných držaných v infekčnom pásme a produktov z nich do iných členských štátov a tretích krajín.

| (10) | Vzhľadom na naliehavosť epidemiologickej situácie v Únii, pokiaľ ide o šírenie afrického moru ošípaných, je dôležité, aby sa opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí uplatňovali čo najskôr. |
| --- | --- |

(10)

Vzhľadom na naliehavosť epidemiologickej situácie v Únii, pokiaľ ide o šírenie afrického moru ošípaných, je dôležité, aby sa opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí uplatňovali čo najskôr.

| (11) | Preto až do prijatia stanoviska Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá by sa malo v Taliansku bezodkladne zriadiť infekčné pásmo, malo by sa uviesť v zozname v prílohe k tomuto rozhodnutiu a malo by sa stanoviť trvanie vymedzenia tohto pásma. |
| --- | --- |

(11)

Preto až do prijatia stanoviska Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá by sa malo v Taliansku bezodkladne zriadiť infekčné pásmo, malo by sa uviesť v zozname v prílohe k tomuto rozhodnutiu a malo by sa stanoviť trvanie vymedzenia tohto pásma.

| (12) | Toto rozhodnutie sa má prehodnotiť na ďalšom zasadnutí Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(12)

Toto rozhodnutie sa má prehodnotiť na ďalšom zasadnutí Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Taliansko zabezpečí, aby jeho príslušný orgán v súlade s článkom 63 delegovaného nariadenia (EÚ) 2020/687 a článkom 3 písm. b) vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2021/605 bezodkladne zriadil infekčné pásmo v súvislosti s africkým morom ošípaných a aby toto pásmo zahŕňalo aspoň oblasti uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Taliansko zabezpečí, aby sa osobitné opatrenia na kontrolu afrického moru ošípaných, ktoré sa uplatňujú na reštrikčné pásma II stanovené vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2021/605, uplatňovali aj v oblastiach uvedených ako infekčné pásmo v prílohe k tomuto rozhodnutiu, a to popri opatreniach stanovených v článkoch 63 až 66 delegovaného nariadenia (EÚ) 2020/687.

Článok 3

Taliansko zabezpečí, aby sa zásielky ošípaných držaných v oblastiach uvedených ako infekčné pásma v prílohe a produkty z nich nesmeli prepravovať do iných členských štátov a tretích krajín.

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uplatňuje do 31. augusta 2022.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

V Bruseli 1. júna 2022

Za Komisiu

Stella KYRIAKIDES

členka Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/687 zo 17. decembra 2019, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/429, pokiaľ ide o pravidlá prevencie a kontroly určitých chorôb zo zoznamu (Ú. v. EÚ L 174, 3.6.2020, s. 64).

2

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/1882 z 3. decembra 2018 o uplatňovaní niektorých pravidiel prevencie a kontroly chorôb na kategórie chorôb zo zoznamu a o vytvorení zoznamu druhov a skupín druhov predstavujúcich značné riziko šírenia uvedených chorôb zo zoznamu (Ú. v. EÚ L 308, 4.12.2018, s. 21).

3

(4)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/605 zo 7. apríla 2021, ktorým sa stanovujú osobitné opatrenia na kontrolu afrického moru ošípaných (Ú. v. EÚ L 129, 15.4.2021, s. 1).

4

---

PRÍLOHA

| Oblasti vymedzené ako infekčné pásmo v Taliansku, ako sa uvádza v článku 1 | Dátum ukončenia platnosti |
| --- | --- |
| Tieto obce provincie Rieti:






  — | Borgo Velino, |

Oblasti vymedzené ako infekčné pásmo v Taliansku, ako sa uvádza v článku 1

Dátum ukončenia platnosti

Tieto obce provincie Rieti:

—

Borgo Velino,

| — | Micigliano, |
| --- | --- |

—

Micigliano,

| — | Posta, |
| --- | --- |

—

Posta,

| — | Borbona, |
| --- | --- |

—

Borbona,

| — | Cittaducale, |
| --- | --- |

—

Cittaducale,

| — | Castel Sant’Angelo, |
| --- | --- |

—

Castel Sant’Angelo,

| — | Antrodoco, |
| --- | --- |

—

Antrodoco,

| — | Petrella Salto, |
| --- | --- |

—

Petrella Salto,

| — | Fiamignano. |
| --- | --- |

—

Fiamignano.

Tieto obce provincie L’Aquila:

| — | Cagnano Amiterno. |
| --- | --- |

—

Cagnano Amiterno.

31. august 2022

---