# Az Európai Unió L 151/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 151 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. június 2. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 151

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. június 2.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/858 rendelete (2022. május 30.) a megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrák kísérleti rendszeréről, valamint a 600/2014/EU és a 909/2014/EU rendelet, továbbá a 2014/65/EU irányelv módosításáról (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/858 rendelete (2022. május 30.) a megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrák kísérleti rendszeréről, valamint a 600/2014/EU és a 909/2014/EU rendelet, továbbá a 2014/65/EU irányelv módosításáról (
  1
  )

1

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/859 végrehajtási rendelete (2022. május 24.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról | 34 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/860 rendelete (2022. június 1.) az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének a fermentált vörös rizsből származó monakolinok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 37 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/861 végrehajtási rendelete (2022. június 1.) az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program, valamint az iskolatejprogram keretében nyújtható uniós támogatás iránti második tagállami kérelmekre vonatkozó kivételes szabályok megállapításáról, valamint az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelettől a 2022. augusztus 1-jétől 2023. július 31-ig tartó időszakra nyújtható uniós támogatás újraelosztása tekintetében történő eltérésről | 42 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/862 végrehajtási rendelete (2022. június 1.) a 474/2006/EK rendeletnek az Unióban működési tilalom vagy működési korlátozás alá tartozó légi fuvarozók listája tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 45 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/863 határozata (2022. május 24.) az Európai Unió által az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott EU–CTC vegyes bizottságban az egyezmény módosításai tekintetében képviselendő álláspontról | 62 |
| | * | A Tanács (EU) 2022/864 határozata (2022. május 24.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról | 64 |
| | * | A Tanács (EU) 2022/865 végrehajtási határozata (2022. május 24.) a Cseh Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról | 66 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/866 végrehajtási határozata (2022. május 25.) a Primer PIP biocid termék engedélyezésének feltételeivel kapcsolatos, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megoldatlan kifogásokról
  (az értesítés a C(2022) 3318. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 68 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/867 ajánlása (2022. június 1.) a biztonsági kőolajkészleteknek az Ukrajna elleni inváziót követően a tagállamok által történő felszabadításáról | 72 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2022/859 végrehajtási rendelete (2022. május 24.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról

34

*

A Bizottság (EU) 2022/860 rendelete (2022. június 1.) az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének a fermentált vörös rizsből származó monakolinok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

37

*

A Bizottság (EU) 2022/861 végrehajtási rendelete (2022. június 1.) az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program, valamint az iskolatejprogram keretében nyújtható uniós támogatás iránti második tagállami kérelmekre vonatkozó kivételes szabályok megállapításáról, valamint az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelettől a 2022. augusztus 1-jétől 2023. július 31-ig tartó időszakra nyújtható uniós támogatás újraelosztása tekintetében történő eltérésről

42

*

A Bizottság (EU) 2022/862 végrehajtási rendelete (2022. június 1.) a 474/2006/EK rendeletnek az Unióban működési tilalom vagy működési korlátozás alá tartozó légi fuvarozók listája tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

45

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2022/863 határozata (2022. május 24.) az Európai Unió által az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott EU–CTC vegyes bizottságban az egyezmény módosításai tekintetében képviselendő álláspontról

62

*

A Tanács (EU) 2022/864 határozata (2022. május 24.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról

64

*

A Tanács (EU) 2022/865 végrehajtási határozata (2022. május 24.) a Cseh Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról

66

*

A Bizottság (EU) 2022/866 végrehajtási határozata (2022. május 25.) a Primer PIP biocid termék engedélyezésének feltételeivel kapcsolatos, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megoldatlan kifogásokról
  (az értesítés a C(2022) 3318. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2022) 3318. számú dokumentummal történt)

1

68

AJÁNLÁSOK

*

A Bizottság (EU) 2022/867 ajánlása (2022. június 1.) a biztonsági kőolajkészleteknek az Ukrajna elleni inváziót követően a tagállamok által történő felszabadításáról

72

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről, valamint a 2004/42/EK irányelv, továbbá a 765/2008/EK és a 305/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 169., 2019.6.25. ) | 74 |
| | * | Helyesbítés az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletének az egyes élő víziállatok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére vonatkozó bizonyítványminták tekintetében történő módosításáról szóló, 2022. január 11-i (EU) 2022/36 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 8., 2022.1.13. ) | 75 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről, valamint a 2004/42/EK irányelv, továbbá a 765/2008/EK és a 305/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 169., 2019.6.25. )

( HL L 169., 2019.6.25. )

74

*

Helyesbítés az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletének az egyes élő víziállatok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére vonatkozó bizonyítványminták tekintetében történő módosításáról szóló, 2022. január 11-i (EU) 2022/36 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 8., 2022.1.13. )

( HL L 8., 2022.1.13. )

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/858 RENDELETE

(2022. május 30.)

a megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrák kísérleti rendszeréről, valamint a 600/2014/EU és a 909/2014/EU rendelet, továbbá a 2014/65/EU irányelv módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Fontos biztosítani, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályok megfeleljenek a digitális kor követelményeinek, és – többek között az innovatív technológiák használatának lehetővé tételével – hozzájáruljanak a polgárokat szolgáló időtálló gazdasághoz. Az Uniónak politikai érdeke a pénzügyi ágazatban áttörést hozó technológiák kutatása, fejlesztése és elterjedésük előmozdítása, beleértve a megosztott főkönyvi technológia (a továbbiakban: DLT) elterjedését is. A kriptoeszközök a megosztott főkönyvi technológia egyik fő alkalmazását jelentik a pénzügyi ágazatban. |
| --- | --- |

(1)

Fontos biztosítani, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályok megfeleljenek a digitális kor követelményeinek, és – többek között az innovatív technológiák használatának lehetővé tételével – hozzájáruljanak a polgárokat szolgáló időtálló gazdasághoz. Az Uniónak politikai érdeke a pénzügyi ágazatban áttörést hozó technológiák kutatása, fejlesztése és elterjedésük előmozdítása, beleértve a megosztott főkönyvi technológia (a továbbiakban: DLT) elterjedését is. A kriptoeszközök a megosztott főkönyvi technológia egyik fő alkalmazását jelentik a pénzügyi ágazatban.

| (2) | A kriptoeszközök többsége nem tartozik a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályok hatálya alá, és kihívást jelent többek között a befektetővédelem, a piaci integritás, az energiafogyasztás és a pénzügyi stabilitás szempontjából. Az ilyen kriptoeszközök ezért uniós szintű célzott szabályozási keretet kívánnak meg. Ezzel szemben más kriptoeszközök a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) értelmében pénzügyi eszközöknek minősülnek. Amennyiben a kriptoeszközök az említett irányelv értelmében pénzügyi eszközöknek minősülnek, az ilyen kriptoeszközök kibocsátóira és az ilyen kriptoeszközökhöz kapcsolódó tevékenységeket végző vállalkozásokra potenciálisan egy egész sor, a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabály alkalmazandó, ideértve a 236/2012/EU (5), az 596/2014/EU (6), a 909/2014/EU (7) és az (EU) 2017/1129 (8) európai parlamenti és tanácsi rendeletet, valamint a 98/26/EK (9) és a 2013/50/EU (10) európai parlamenti és tanácsi irányelvet. |
| --- | --- |

(2)

A kriptoeszközök többsége nem tartozik a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályok hatálya alá, és kihívást jelent többek között a befektetővédelem, a piaci integritás, az energiafogyasztás és a pénzügyi stabilitás szempontjából. Az ilyen kriptoeszközök ezért uniós szintű célzott szabályozási keretet kívánnak meg. Ezzel szemben más kriptoeszközök a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) értelmében pénzügyi eszközöknek minősülnek. Amennyiben a kriptoeszközök az említett irányelv értelmében pénzügyi eszközöknek minősülnek, az ilyen kriptoeszközök kibocsátóira és az ilyen kriptoeszközökhöz kapcsolódó tevékenységeket végző vállalkozásokra potenciálisan egy egész sor, a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabály alkalmazandó, ideértve a 236/2012/EU (5), az 596/2014/EU (6), a 909/2014/EU (7) és az (EU) 2017/1129 (8) európai parlamenti és tanácsi rendeletet, valamint a 98/26/EK (9) és a 2013/50/EU (10) európai parlamenti és tanácsi irányelvet.

| (3) | A pénzügyi eszközök úgynevezett „tokenizációja”, azaz a pénzügyi eszközök megosztott főkönyvekben való digitális reprezentációja vagy hagyományos eszközosztályok tokenizált formában történő kibocsátása annak céljából, hogy azokat megosztott főkönyvön belül lehessen kibocsátani, tárolni és átruházni, várhatóan lehetőséget teremt a hatékonyság javítására a kereskedési és kereskedés utáni folyamatban. Mivel azonban a hitelkockázat és a likviditás tekintetében az alapvető kompromisszumok egy tokenizált világban is megmaradnak, a tokenalapú rendszerek sikere attól fog függeni, hogy – legalább átmenetileg – mennyire jól működnek együtt a hagyományos elszámoláson alapuló rendszerekkel. |
| --- | --- |

(3)

A pénzügyi eszközök úgynevezett „tokenizációja”, azaz a pénzügyi eszközök megosztott főkönyvekben való digitális reprezentációja vagy hagyományos eszközosztályok tokenizált formában történő kibocsátása annak céljából, hogy azokat megosztott főkönyvön belül lehessen kibocsátani, tárolni és átruházni, várhatóan lehetőséget teremt a hatékonyság javítására a kereskedési és kereskedés utáni folyamatban. Mivel azonban a hitelkockázat és a likviditás tekintetében az alapvető kompromisszumok egy tokenizált világban is megmaradnak, a tokenalapú rendszerek sikere attól fog függeni, hogy – legalább átmenetileg – mennyire jól működnek együtt a hagyományos elszámoláson alapuló rendszerekkel.

| (4) | A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályok kialakítása nem a megosztott főkönyvi technológiára és a kriptoeszközökre figyelemmel történt, és azok tartalmaznak olyan rendelkezéseket, amelyek potenciálisan kizárják vagy korlátozzák a megosztott főkönyvi technológia használatát a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközök kibocsátása, kereskedése és kiegyenlítése során. Jelenleg hiányoznak az olyan engedélyezett pénzügyi piaci infrastruktúrák is, amelyek megosztott főkönyvi technológiát használnak, hogy kereskedési vagy kiegyenlítési szolgáltatásokat vagy az ilyen szolgáltatások valamely kombinációját nyújtsák a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközök számára. Az ilyen kriptoeszközök másodlagos piacának kialakítása számos előnyt hozhat, így például fokozott hatékonyságot, átláthatóságot és versenyt a kereskedési és kiegyenlítési tevékenységek tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályok kialakítása nem a megosztott főkönyvi technológiára és a kriptoeszközökre figyelemmel történt, és azok tartalmaznak olyan rendelkezéseket, amelyek potenciálisan kizárják vagy korlátozzák a megosztott főkönyvi technológia használatát a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközök kibocsátása, kereskedése és kiegyenlítése során. Jelenleg hiányoznak az olyan engedélyezett pénzügyi piaci infrastruktúrák is, amelyek megosztott főkönyvi technológiát használnak, hogy kereskedési vagy kiegyenlítési szolgáltatásokat vagy az ilyen szolgáltatások valamely kombinációját nyújtsák a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközök számára. Az ilyen kriptoeszközök másodlagos piacának kialakítása számos előnyt hozhat, így például fokozott hatékonyságot, átláthatóságot és versenyt a kereskedési és kiegyenlítési tevékenységek tekintetében.

| (5) | Ugyanakkor szabályozási hiányosságok állnak fenn a megosztott főkönyvi technológia használatával és a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközökkel kapcsolatos jogi, technológiai és működési sajátosságok miatt. Például a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközöket alátámasztó protokollokra és „intelligens szerződésekre” nem vonatkoznak átláthatósági, megbízhatósági és biztonsági követelmények. A mögöttes technológia néhány újszerű kockázati formákat is felvethet, amelyeket a meglévő szabályok nem kezelnek megfelelően. A pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközök kereskedésére és a kapcsolódó kereskedés utáni szolgáltatásokra és tevékenységekre vonatkozóan több projektet is kidolgoztak az Unióban, de ezek közül egyelőre csak néhány működik, a már működő projektek mérete pedig behatárolt. Továbbá, amint azt az Európai Központi Bank (a továbbiakban: az EKB) értékpapírokkal és biztosítékokkal kapcsolatos piaci infrastruktúrákkal foglalkozó tanácsadó csoportja, valamint az EKB kifizetésekkel kapcsolatos piaci infrastruktúrákkal foglalkozó tanácsadó csoportja is kiemelte, a megosztott főkönyvi technológia használata hasonló kihívásokkal járna, mint amelyekkel a hagyományos technológia néz szembe – például széttöredezettséggel és interoperabilitási problémákkal –, és potenciálisan új kérdéseket is felvetne, például a tokenek jogi érvényességével kapcsolatban. Tekintve a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközök kereskedésével és a kapcsolódó kereskedés utáni szolgáltatásokkal és tevékenységekkel kapcsolatos korlátozott tapasztalatokat, jelenleg túl korai jelentősen módosítani a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályokat az ilyen kriptoeszközök és azok mögöttes technológiája teljeskörű alkalmazásának lehetővé tétele érdekében. Ugyanakkor a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközök pénzügyi piaci infrastruktúrájának létrehozását jelenleg korlátozzák a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályokban foglalt követelmények, amelyek nem alkalmasak a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközökhöz vagy a megosztott főkönyvi technológia használatához. Például a kriptoeszköz-kereskedési platformok rendszerint közvetlen hozzáférést biztosítanak a lakossági befektetőknek, míg a hagyományos kereskedési helyszínek általában csak pénzügyi közvetítőkön keresztül biztosítanak hozzáférést a lakossági befektetők számára. |
| --- | --- |

(5)

Ugyanakkor szabályozási hiányosságok állnak fenn a megosztott főkönyvi technológia használatával és a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközökkel kapcsolatos jogi, technológiai és működési sajátosságok miatt. Például a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközöket alátámasztó protokollokra és „intelligens szerződésekre” nem vonatkoznak átláthatósági, megbízhatósági és biztonsági követelmények. A mögöttes technológia néhány újszerű kockázati formákat is felvethet, amelyeket a meglévő szabályok nem kezelnek megfelelően. A pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközök kereskedésére és a kapcsolódó kereskedés utáni szolgáltatásokra és tevékenységekre vonatkozóan több projektet is kidolgoztak az Unióban, de ezek közül egyelőre csak néhány működik, a már működő projektek mérete pedig behatárolt. Továbbá, amint azt az Európai Központi Bank (a továbbiakban: az EKB) értékpapírokkal és biztosítékokkal kapcsolatos piaci infrastruktúrákkal foglalkozó tanácsadó csoportja, valamint az EKB kifizetésekkel kapcsolatos piaci infrastruktúrákkal foglalkozó tanácsadó csoportja is kiemelte, a megosztott főkönyvi technológia használata hasonló kihívásokkal járna, mint amelyekkel a hagyományos technológia néz szembe – például széttöredezettséggel és interoperabilitási problémákkal –, és potenciálisan új kérdéseket is felvetne, például a tokenek jogi érvényességével kapcsolatban. Tekintve a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközök kereskedésével és a kapcsolódó kereskedés utáni szolgáltatásokkal és tevékenységekkel kapcsolatos korlátozott tapasztalatokat, jelenleg túl korai jelentősen módosítani a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályokat az ilyen kriptoeszközök és azok mögöttes technológiája teljeskörű alkalmazásának lehetővé tétele érdekében. Ugyanakkor a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközök pénzügyi piaci infrastruktúrájának létrehozását jelenleg korlátozzák a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályokban foglalt követelmények, amelyek nem alkalmasak a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközökhöz vagy a megosztott főkönyvi technológia használatához. Például a kriptoeszköz-kereskedési platformok rendszerint közvetlen hozzáférést biztosítanak a lakossági befektetőknek, míg a hagyományos kereskedési helyszínek általában csak pénzügyi közvetítőkön keresztül biztosítanak hozzáférést a lakossági befektetők számára.

| (6) | A pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközök fejlesztésének és a megosztott főkönyvi technológia fejlesztésének lehetővé tétele érdekében – a befektetővédelem, a piaci integritás, a pénzügyi stabilitás és az átláthatóság magas szintjének megőrzése, valamint a szabályozási arbitrázs és a joghézagok elkerülése mellett – hasznos lenne létrehozni egy kísérleti rendszert az ilyen megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrák tesztelésére (a továbbiakban: a kísérleti rendszer). A kísérleti rendszernek lehetővé kell tennie, hogy bizonyos megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrákat ideiglenesen mentesítsenek a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályok egyes olyan konkrét követelményei alól, amelyek egyébként akadályozhatnák a működtetőket abban, hogy a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközök kereskedésére és kiegyenlítésére vonatkozó megoldásokat dolgozzanak ki, a hagyományos piaci infrastruktúrákra vonatkozó meglévő követelmények vagy biztosítékok gyengítése nélkül. A megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúráknak és azok működtetőinek a befektetők hatékony védelmének biztosítása érdekében megfelelő biztosítékokkal kell rendelkezniük a megosztott főkönyvi technológia használatához kapcsolódóan, ideértve az ügyfelekkel szembeni, a működési hibákból eredő veszteségekre vonatkozó, egyértelműen meghatározott felelősségi láncokat is. A kísérleti rendszernek azt is lehetővé kell tennie, hogy az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság, a továbbiakban: ESMA) és az illetékes hatóságok levonják a tanulságokat a kísérleti rendszerből és tapasztalatot szerezzenek a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközökhöz és az azok mögöttes technológiáihoz kapcsolódó lehetőségeket és egyedi kockázatokat illetően. A kísérleti rendszerrel kapcsolatban szerzett tapasztalatoknak segíteniük kell a megfelelő szabályozási keretre vonatkozó lehetséges gyakorlati javaslatok meghatározását az uniós jogszabályok célzott kiigazítása érdekében a DLT-alapú pénzügyi eszközök kibocsátása, letéti őrzése és eszközkezelése, kereskedése és kiegyenlítése tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

A pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközök fejlesztésének és a megosztott főkönyvi technológia fejlesztésének lehetővé tétele érdekében – a befektetővédelem, a piaci integritás, a pénzügyi stabilitás és az átláthatóság magas szintjének megőrzése, valamint a szabályozási arbitrázs és a joghézagok elkerülése mellett – hasznos lenne létrehozni egy kísérleti rendszert az ilyen megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrák tesztelésére (a továbbiakban: a kísérleti rendszer). A kísérleti rendszernek lehetővé kell tennie, hogy bizonyos megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrákat ideiglenesen mentesítsenek a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályok egyes olyan konkrét követelményei alól, amelyek egyébként akadályozhatnák a működtetőket abban, hogy a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközök kereskedésére és kiegyenlítésére vonatkozó megoldásokat dolgozzanak ki, a hagyományos piaci infrastruktúrákra vonatkozó meglévő követelmények vagy biztosítékok gyengítése nélkül. A megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúráknak és azok működtetőinek a befektetők hatékony védelmének biztosítása érdekében megfelelő biztosítékokkal kell rendelkezniük a megosztott főkönyvi technológia használatához kapcsolódóan, ideértve az ügyfelekkel szembeni, a működési hibákból eredő veszteségekre vonatkozó, egyértelműen meghatározott felelősségi láncokat is. A kísérleti rendszernek azt is lehetővé kell tennie, hogy az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság, a továbbiakban: ESMA) és az illetékes hatóságok levonják a tanulságokat a kísérleti rendszerből és tapasztalatot szerezzenek a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközökhöz és az azok mögöttes technológiáihoz kapcsolódó lehetőségeket és egyedi kockázatokat illetően. A kísérleti rendszerrel kapcsolatban szerzett tapasztalatoknak segíteniük kell a megfelelő szabályozási keretre vonatkozó lehetséges gyakorlati javaslatok meghatározását az uniós jogszabályok célzott kiigazítása érdekében a DLT-alapú pénzügyi eszközök kibocsátása, letéti őrzése és eszközkezelése, kereskedése és kiegyenlítése tekintetében.

| (7) | A kísérleti rendszer célkitűzéseinek teljesítése érdekében létre kell hozni a DLT-alapú piaci infrastruktúra új uniós jogállását, annak biztosítása érdekében, hogy az Unió vezető szerepet játszhasson a tokenizált formájú pénzügyi eszközök tekintetében, és hozzá tudjon járulni az említett eszközök másodlagos piacának kialakításához. A DLT-alapú piaci infrastruktúra jogállásának opcionálisnak kell lennie, és az nem akadályozhatja meg a pénzügyi piaci infrastruktúrákat, például a kereskedési helyszíneket, központi értéktárakat és központi szerződő feleket (a továbbiakban: CCP-k) abban, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó meglévő uniós jogszabályok alapján kereskedési és kereskedés utáni szolgáltatásokat és tevékenységeket fejlesszenek ki a pénzügyi eszközöknek minősülő vagy a megosztott főkönyvi technológián alapuló kriptoeszközökre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(7)

A kísérleti rendszer célkitűzéseinek teljesítése érdekében létre kell hozni a DLT-alapú piaci infrastruktúra új uniós jogállását, annak biztosítása érdekében, hogy az Unió vezető szerepet játszhasson a tokenizált formájú pénzügyi eszközök tekintetében, és hozzá tudjon járulni az említett eszközök másodlagos piacának kialakításához. A DLT-alapú piaci infrastruktúra jogállásának opcionálisnak kell lennie, és az nem akadályozhatja meg a pénzügyi piaci infrastruktúrákat, például a kereskedési helyszíneket, központi értéktárakat és központi szerződő feleket (a továbbiakban: CCP-k) abban, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó meglévő uniós jogszabályok alapján kereskedési és kereskedés utáni szolgáltatásokat és tevékenységeket fejlesszenek ki a pénzügyi eszközöknek minősülő vagy a megosztott főkönyvi technológián alapuló kriptoeszközökre vonatkozóan.

| (8) | A DLT-alapú piaci infrastruktúrák csak DLT-alapú pénzügyi eszközöket vezethetnek be kereskedésbe vagy rögzíthetnek a megosztott főkönyvön belül. A DLT-alapú pénzügyi eszközöknek olyan kriptoeszközöknek kell lenniük, amelyek pénzügyi eszközöknek minősülnek, és amelyeket megosztott főkönyvön belül bocsátanak ki, ruháznak át és tárolnak. |
| --- | --- |

(8)

A DLT-alapú piaci infrastruktúrák csak DLT-alapú pénzügyi eszközöket vezethetnek be kereskedésbe vagy rögzíthetnek a megosztott főkönyvön belül. A DLT-alapú pénzügyi eszközöknek olyan kriptoeszközöknek kell lenniük, amelyek pénzügyi eszközöknek minősülnek, és amelyeket megosztott főkönyvön belül bocsátanak ki, ruháznak át és tárolnak.

| (9) | A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályokat semlegesnek szánják bármely konkrét technológiának egy másik technológiával szembeni használata tekintetében. Ezért kerülni kell a megosztott főkönyvi technológia egy konkrét típusára való hivatkozásokat. A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek biztosítaniuk kell, hogy képesek legyenek megfelelni valamennyi alkalmazandó követelménynek, függetlenül a használt technológiától. |
| --- | --- |

(9)

A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályokat semlegesnek szánják bármely konkrét technológiának egy másik technológiával szembeni használata tekintetében. Ezért kerülni kell a megosztott főkönyvi technológia egy konkrét típusára való hivatkozásokat. A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek biztosítaniuk kell, hogy képesek legyenek megfelelni valamennyi alkalmazandó követelménynek, függetlenül a használt technológiától.

| (10) | E rendelet alkalmazásakor figyelembe kell venni a technológiasemlegesség, az arányosság, az egyenlő versenyfeltételek és az „azonos tevékenység, azonos kockázat, azonos szabályok” elvét annak biztosítása érdekében, hogy a piaci résztvevők rendelkezzenek az innovációhoz szükséges szabályozási környezettel, az átláthatóság, a méltányosság, a stabilitás, a befektetővédelem, az elszámoltathatóság és a piaci integritás fenntartása érdekében, valamint a magánélet és a személyes adatok védelmének az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikke által garantáltak szerinti biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(10)

E rendelet alkalmazásakor figyelembe kell venni a technológiasemlegesség, az arányosság, az egyenlő versenyfeltételek és az „azonos tevékenység, azonos kockázat, azonos szabályok” elvét annak biztosítása érdekében, hogy a piaci résztvevők rendelkezzenek az innovációhoz szükséges szabályozási környezettel, az átláthatóság, a méltányosság, a stabilitás, a befektetővédelem, az elszámoltathatóság és a piaci integritás fenntartása érdekében, valamint a magánélet és a személyes adatok védelmének az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikke által garantáltak szerinti biztosítása érdekében.

| (11) | A kísérleti rendszerhez való hozzáférés nem korlátozódhat a meglévő szereplőkre, hanem új belépők számára is nyitottnak kell lennie. A 909/2014/EU rendelet vagy a 2014/65/EU irányelv alapján nem engedélyezett szervezet kérhet az említett rendelet vagy az említett irányelv szerint engedélyt és ezzel egyidejűleg az e rendelet szerinti külön engedélyt is. Ilyen esetekben az illetékes hatóság nem értékelheti, hogy egy ilyen szervezet teljesíti-e a 909/2014/EU rendelet vagy a 2014/65/EU irányelv azon követelményeit, amelyek tekintetében e rendelet alapján mentességet kértek. Az ilyen szervezetek csak e rendelettel összhangban lehetnek képesek DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetésére, és engedélyüket vissza kell vonni, amint lejárt a külön engedélyük, kivéve, ha a szervezetek hiánytalan engedély iránti kérelmet nyújtanak be a 909/2014/EU rendelet alapján vagy a 2014/65/EU irányelv alapján. |
| --- | --- |

(11)

A kísérleti rendszerhez való hozzáférés nem korlátozódhat a meglévő szereplőkre, hanem új belépők számára is nyitottnak kell lennie. A 909/2014/EU rendelet vagy a 2014/65/EU irányelv alapján nem engedélyezett szervezet kérhet az említett rendelet vagy az említett irányelv szerint engedélyt és ezzel egyidejűleg az e rendelet szerinti külön engedélyt is. Ilyen esetekben az illetékes hatóság nem értékelheti, hogy egy ilyen szervezet teljesíti-e a 909/2014/EU rendelet vagy a 2014/65/EU irányelv azon követelményeit, amelyek tekintetében e rendelet alapján mentességet kértek. Az ilyen szervezetek csak e rendelettel összhangban lehetnek képesek DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetésére, és engedélyüket vissza kell vonni, amint lejárt a külön engedélyük, kivéve, ha a szervezetek hiánytalan engedély iránti kérelmet nyújtanak be a 909/2014/EU rendelet alapján vagy a 2014/65/EU irányelv alapján.

| (12) | A DLT-alapú piaci infrastruktúra koncepciója magában foglalja a DLT-alapú multilaterális kereskedési rendszereket (DLT-MTF), a DLT-alapú kiegyenlítési rendszereket (DLT-SS) és a DLT-alapú kereskedési és kiegyenlítési rendszereket (DLT-TSS). A DLT-alapú piaci infrastruktúráknak képeseknek kell lenniük együttműködni más piaci szereplőkkel annak érdekében, hogy megosztott főkönyvi technológián alapuló innovatív megoldásokat teszteljenek a pénzügyi szolgáltatások értékláncának különböző szegmenseiben. |
| --- | --- |

(12)

A DLT-alapú piaci infrastruktúra koncepciója magában foglalja a DLT-alapú multilaterális kereskedési rendszereket (DLT-MTF), a DLT-alapú kiegyenlítési rendszereket (DLT-SS) és a DLT-alapú kereskedési és kiegyenlítési rendszereket (DLT-TSS). A DLT-alapú piaci infrastruktúráknak képeseknek kell lenniük együttműködni más piaci szereplőkkel annak érdekében, hogy megosztott főkönyvi technológián alapuló innovatív megoldásokat teszteljenek a pénzügyi szolgáltatások értékláncának különböző szegmenseiben.

| (13) | A DLT-MTF-nek egy olyan multilaterális kereskedési rendszernek kell lennie, amelyet a 2014/65/EU irányelv alapján engedélyezett befektetési vállalkozás vagy piacműködtető működtet, és amely e rendelet alapján külön engedéllyel rendelkezik. A 2013/36/EU irányelv alapján engedélyezett olyan hitelintézet számára, amely befektetési szolgáltatásokat nyújt vagy befektetési tevékenységeket végez csak akkor lehet lehetővé tenni, hogy DLT-MTF-et működtessen, ha a 2014/65/EU irányelv alapján befektetési vállalkozásként vagy piacműködtetőként engedélyezték. A DLT-MTF-ekre és azok működtetőire alkalmazni kell a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) alapján, a 2014/65/EU irányelv alapján vagy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó bármely egyéb alkalmazandó uniós jogszabály alapján a multilaterális kereskedési rendszerekre és azok működtetőire alkalmazandó valamennyi követelményt, kivéve azon követelményeket, amelyek tekintetében az illetékes hatóság e rendelettel összhangban mentességet adott. |
| --- | --- |

(13)

A DLT-MTF-nek egy olyan multilaterális kereskedési rendszernek kell lennie, amelyet a 2014/65/EU irányelv alapján engedélyezett befektetési vállalkozás vagy piacműködtető működtet, és amely e rendelet alapján külön engedéllyel rendelkezik. A 2013/36/EU irányelv alapján engedélyezett olyan hitelintézet számára, amely befektetési szolgáltatásokat nyújt vagy befektetési tevékenységeket végez csak akkor lehet lehetővé tenni, hogy DLT-MTF-et működtessen, ha a 2014/65/EU irányelv alapján befektetési vállalkozásként vagy piacműködtetőként engedélyezték. A DLT-MTF-ekre és azok működtetőire alkalmazni kell a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) alapján, a 2014/65/EU irányelv alapján vagy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó bármely egyéb alkalmazandó uniós jogszabály alapján a multilaterális kereskedési rendszerekre és azok működtetőire alkalmazandó valamennyi követelményt, kivéve azon követelményeket, amelyek tekintetében az illetékes hatóság e rendelettel összhangban mentességet adott.

| (14) | A megosztott főkönyvi technológia használata – amely által valamennyi ügylet megosztott főkönyvön belül kerül rögzítésre – közel valós idejűvé gyorsíthatja fel és kombinálhatja a kereskedést és a kiegyenlítést, és lehetővé teheti a kereskedési és a kereskedés utáni szolgáltatások és tevékenységek kombinációját. Azonban a kereskedési és kereskedés utáni tevékenységek egyetlen szervezetben való kombinációját a meglévő szabályok – a használt technológiától függetlenül – nem irányozzák elő a kockázatok specializálásával és a szétválasztással kapcsolatos, a verseny ösztönzésére irányuló szakpolitikai döntések miatt. A kísérleti rendszer nem lehet olyan precedens, amely indokolja a kereskedési és kereskedés utáni tevékenységek szétválasztásának vagy a pénzügyi piaci infrastruktúrák környezetének alapvető átalakítását. Tekintettel azonban a megosztott főkönyvi technológia potenciális előnyeire a kereskedés és a kiegyenlítés kombinálását illetően, indokolt egy célzott DLT-alapú piaci infrastruktúrát biztosítani a kísérleti rendszerben, nevezetesen a DLT-TSS-t, amely kombinálja a multilaterális kereskedési rendszerek és az értékpapír-kiegyenlítési rendszerek által általában végzett tevékenységeket. |
| --- | --- |

(14)

A megosztott főkönyvi technológia használata – amely által valamennyi ügylet megosztott főkönyvön belül kerül rögzítésre – közel valós idejűvé gyorsíthatja fel és kombinálhatja a kereskedést és a kiegyenlítést, és lehetővé teheti a kereskedési és a kereskedés utáni szolgáltatások és tevékenységek kombinációját. Azonban a kereskedési és kereskedés utáni tevékenységek egyetlen szervezetben való kombinációját a meglévő szabályok – a használt technológiától függetlenül – nem irányozzák elő a kockázatok specializálásával és a szétválasztással kapcsolatos, a verseny ösztönzésére irányuló szakpolitikai döntések miatt. A kísérleti rendszer nem lehet olyan precedens, amely indokolja a kereskedési és kereskedés utáni tevékenységek szétválasztásának vagy a pénzügyi piaci infrastruktúrák környezetének alapvető átalakítását. Tekintettel azonban a megosztott főkönyvi technológia potenciális előnyeire a kereskedés és a kiegyenlítés kombinálását illetően, indokolt egy célzott DLT-alapú piaci infrastruktúrát biztosítani a kísérleti rendszerben, nevezetesen a DLT-TSS-t, amely kombinálja a multilaterális kereskedési rendszerek és az értékpapír-kiegyenlítési rendszerek által általában végzett tevékenységeket.

| (15) | A DLT-TSS-nek vagy olyan DLT-MTF-nek kell lennie, amely kombinálja a DLT-MTF és a DLT-SS által nyújtott szolgáltatásokat, és azt olyan befektetési vállalkozásnak vagy piacműködtetőnek kell működtetnie, amely e rendelet alapján külön engedélyt kapott DLT-TSS működtetésére, vagy pedig olyan DLT-SS-nek, amely kombinálja a DLT-MTF és a DLT-SS által nyújtott szolgáltatásokat, és azt olyan központi értéktárnak kell működtetnie, amely e rendelet alapján külön engedélyt kapott DLT-TSS működtetésére. A 2013/36/EU irányelv alapján engedélyezett olyan hitelintézet számára, amely befektetési szolgáltatásokat nyújt vagy befektetési tevékenységeket végez csak akkor lehet lehetővé tenni, hogy DLT-TSS-t működtessen, ha a 2014/65/EU irányelv alapján befektetési vállalkozásként vagy piacműködtetőként engedélyezték. A DLT-TSS-t működtető befektetési vállalkozásra vagy piacműködtetőre a DLT-MTF-re alkalmazandó valamennyi követelményt, és a DLT-TSS-t működtető központi értéktárra a DLT-SS-re alkalmazandó valamennyi követelményt alkalmazni kell. Mivel a DLT-TSS lehetővé tenné a befektetési vállalkozás vagy piacműködtető számára, hogy kiegyenlítési szolgáltatásokat is nyújtson, és lehetővé tenné a központi értéktár számára, hogy kereskedési szolgáltatásokat is nyújtson, szükséges, hogy a befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők megfeleljenek a DLT-SS-re alkalmazandó követelményeknek is, és hogy a központi értéktárak megfeleljenek a DLT-MTF-re alkalmazandó követelményeknek. Mivel a központi értéktárakra nem vonatkoznak bizonyos, a 2014/65/EU irányelv szerinti engedélyezési és szervezeti követelmények, amikor a 909/2014/EU rendelettel összhangban befektetési szolgáltatásokat nyújtanak vagy befektetési tevékenységeket végeznek, a kísérleti rendszerben helyénvaló hasonló megközelítést alkalmazni mind a befektetési vállalkozásokra és a piacműködtetőkre, mind pedig a DLT-TSS-t működtető központi értéktárakra vonatkozóan. Ezért a DLT-TSS-t működtető befektetési vállalkozást vagy piacműködtetőt mentesíteni kell a 909/2014/EU rendelet szerinti, korlátozott számú engedélyezési és szervezeti követelmény alól, mivel a befektetési vállalkozás vagy a piacműködtető köteles lesz megfelelni a 2014/65/EU irányelv szerinti engedélyezési és szervezeti követelményeknek. A DLT-TSS-t működtető központi értéktárat viszont a 2014/65/EU irányelv szerinti korlátozott számú engedélyezési és szervezeti követelmény alól kell mentesíteni, mivel a központi értéktár a 909/2014/EU rendelet szerinti engedélyezési és szervezeti követelményeknek lesz köteles megfelelni. Az ilyen mentességeknek ideigleneseknek kell lenniük, és azokat nem kell alkalmazni a kísérleti rendszeren kívül működő DLT-alapú piaci infrastruktúrákra. Lehetővé kell tenni, hogy az ESMA értékelje a 909/2014/EU rendelet értelmében elfogadott, a nyilvántartás vezetésére és a működési kockázatokra vonatkozó technikai standardokat annak biztosítása érdekében, hogy azokat arányosan alkalmazzák a DLT-TSS-t működtető befektetési vállalkozásokra vagy piacműködtetőkre. |
| --- | --- |

(15)

A DLT-TSS-nek vagy olyan DLT-MTF-nek kell lennie, amely kombinálja a DLT-MTF és a DLT-SS által nyújtott szolgáltatásokat, és azt olyan befektetési vállalkozásnak vagy piacműködtetőnek kell működtetnie, amely e rendelet alapján külön engedélyt kapott DLT-TSS működtetésére, vagy pedig olyan DLT-SS-nek, amely kombinálja a DLT-MTF és a DLT-SS által nyújtott szolgáltatásokat, és azt olyan központi értéktárnak kell működtetnie, amely e rendelet alapján külön engedélyt kapott DLT-TSS működtetésére. A 2013/36/EU irányelv alapján engedélyezett olyan hitelintézet számára, amely befektetési szolgáltatásokat nyújt vagy befektetési tevékenységeket végez csak akkor lehet lehetővé tenni, hogy DLT-TSS-t működtessen, ha a 2014/65/EU irányelv alapján befektetési vállalkozásként vagy piacműködtetőként engedélyezték. A DLT-TSS-t működtető befektetési vállalkozásra vagy piacműködtetőre a DLT-MTF-re alkalmazandó valamennyi követelményt, és a DLT-TSS-t működtető központi értéktárra a DLT-SS-re alkalmazandó valamennyi követelményt alkalmazni kell. Mivel a DLT-TSS lehetővé tenné a befektetési vállalkozás vagy piacműködtető számára, hogy kiegyenlítési szolgáltatásokat is nyújtson, és lehetővé tenné a központi értéktár számára, hogy kereskedési szolgáltatásokat is nyújtson, szükséges, hogy a befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők megfeleljenek a DLT-SS-re alkalmazandó követelményeknek is, és hogy a központi értéktárak megfeleljenek a DLT-MTF-re alkalmazandó követelményeknek. Mivel a központi értéktárakra nem vonatkoznak bizonyos, a 2014/65/EU irányelv szerinti engedélyezési és szervezeti követelmények, amikor a 909/2014/EU rendelettel összhangban befektetési szolgáltatásokat nyújtanak vagy befektetési tevékenységeket végeznek, a kísérleti rendszerben helyénvaló hasonló megközelítést alkalmazni mind a befektetési vállalkozásokra és a piacműködtetőkre, mind pedig a DLT-TSS-t működtető központi értéktárakra vonatkozóan. Ezért a DLT-TSS-t működtető befektetési vállalkozást vagy piacműködtetőt mentesíteni kell a 909/2014/EU rendelet szerinti, korlátozott számú engedélyezési és szervezeti követelmény alól, mivel a befektetési vállalkozás vagy a piacműködtető köteles lesz megfelelni a 2014/65/EU irányelv szerinti engedélyezési és szervezeti követelményeknek. A DLT-TSS-t működtető központi értéktárat viszont a 2014/65/EU irányelv szerinti korlátozott számú engedélyezési és szervezeti követelmény alól kell mentesíteni, mivel a központi értéktár a 909/2014/EU rendelet szerinti engedélyezési és szervezeti követelményeknek lesz köteles megfelelni. Az ilyen mentességeknek ideigleneseknek kell lenniük, és azokat nem kell alkalmazni a kísérleti rendszeren kívül működő DLT-alapú piaci infrastruktúrákra. Lehetővé kell tenni, hogy az ESMA értékelje a 909/2014/EU rendelet értelmében elfogadott, a nyilvántartás vezetésére és a működési kockázatokra vonatkozó technikai standardokat annak biztosítása érdekében, hogy azokat arányosan alkalmazzák a DLT-TSS-t működtető befektetési vállalkozásokra vagy piacműködtetőkre.

| (16) | A DLT-TSS-ek működtetői számára lehetővé kell tenni, hogy ugyanazon mentességeket kérhessék, mint amelyek a DLT-MTF-ek és a DLT-SS-ek működtetői számára állnak rendelkezésre, feltéve, hogy megfelelnek a mentességekhez kötött feltételeknek és az illetékes hatóságok által előírt bármely kompenzációs intézkedésnek. A DLT-TSS-ek számára rendelkezésre álló mentességekre, az említett mentességekhez kötött feltételekre és a kompenzációs intézkedésekre hasonló megfontolásokat kell alkalmazni, mint amelyek a DLT-MTF-ekre és a DLT-SS-ekre alkalmazandók. |
| --- | --- |

(16)

A DLT-TSS-ek működtetői számára lehetővé kell tenni, hogy ugyanazon mentességeket kérhessék, mint amelyek a DLT-MTF-ek és a DLT-SS-ek működtetői számára állnak rendelkezésre, feltéve, hogy megfelelnek a mentességekhez kötött feltételeknek és az illetékes hatóságok által előírt bármely kompenzációs intézkedésnek. A DLT-TSS-ek számára rendelkezésre álló mentességekre, az említett mentességekhez kötött feltételekre és a kompenzációs intézkedésekre hasonló megfontolásokat kell alkalmazni, mint amelyek a DLT-MTF-ekre és a DLT-SS-ekre alkalmazandók.

| (17) | A 909/2014/EU rendelet bizonyos követelményeinek a DLT-TSS-t működtető befektetési vállalkozásokra vagy piacműködtetőkre történő alkalmazása során történő további rugalmasság nyújtása érdekében – a kísérleti rendszer keretében kiegyenlítési szolgáltatásokat nyújtó központi értéktárak számára egyenlő versenyfeltételek biztosítása mellett –, a DLT-SS-t vagy DLT-TSS-t működtető központi értéktárak, valamint a DLT-TSS-t működtető befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők számára bizonyos mentességeket kell biztosítani az említett rendelet követelményei alól a kiegyenlítés meghiúsulásának megelőzését és kezelését célzó intézkedések, a részvételi követelmények és az átláthatóság, valamint a résztvevőkkel és más piaci infrastruktúrákkal kapcsolatos kommunikációs eljárások alól. Az említett mentességekre az azokhoz kötött feltételeknek – ideértve bizonyos minimumkövetelményeket is –, valamint az illetékes hatóság által előírt kompenzációs intézkedéseknek kell vonatkozniuk annak érdekében, hogy megfeleljenek a 909/2014/EU rendelet azon rendelkezései célkitűzéseinek, amelyek tekintetében mentességet kérnek, vagy annak érdekében, hogy fenntartsák a befektetővédelmet, a piaci integritást vagy a pénzügyi stabilitást. A DLT-TSS működtetőjének bizonyítania kell, hogy a kért mentesség arányos, és azt a megosztott főkönyvi technológia használata indokolja. |
| --- | --- |

(17)

A 909/2014/EU rendelet bizonyos követelményeinek a DLT-TSS-t működtető befektetési vállalkozásokra vagy piacműködtetőkre történő alkalmazása során történő további rugalmasság nyújtása érdekében – a kísérleti rendszer keretében kiegyenlítési szolgáltatásokat nyújtó központi értéktárak számára egyenlő versenyfeltételek biztosítása mellett –, a DLT-SS-t vagy DLT-TSS-t működtető központi értéktárak, valamint a DLT-TSS-t működtető befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők számára bizonyos mentességeket kell biztosítani az említett rendelet követelményei alól a kiegyenlítés meghiúsulásának megelőzését és kezelését célzó intézkedések, a részvételi követelmények és az átláthatóság, valamint a résztvevőkkel és más piaci infrastruktúrákkal kapcsolatos kommunikációs eljárások alól. Az említett mentességekre az azokhoz kötött feltételeknek – ideértve bizonyos minimumkövetelményeket is –, valamint az illetékes hatóság által előírt kompenzációs intézkedéseknek kell vonatkozniuk annak érdekében, hogy megfeleljenek a 909/2014/EU rendelet azon rendelkezései célkitűzéseinek, amelyek tekintetében mentességet kérnek, vagy annak érdekében, hogy fenntartsák a befektetővédelmet, a piaci integritást vagy a pénzügyi stabilitást. A DLT-TSS működtetőjének bizonyítania kell, hogy a kért mentesség arányos, és azt a megosztott főkönyvi technológia használata indokolja.

| (18) | A DLT-SS-nek a 909/2014/EU rendelet alapján engedélyezett központi értéktár által működtetett olyan kiegyenlítési rendszernek kell lennie, amely e rendelet alapján külön engedélyt kapott DLT-SS működtetésére. A DLT-SS-re és az azt működtető központi értéktárra alkalmazni kell a 909/2014/EU rendelet szerinti valamennyi releváns követelményt, valamint a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó bármely egyéb alkalmazandó uniós jogszabályt, kivéve azon követelményeket, amelyek tekintetében e rendelettel összhangban mentességet adtak. |
| --- | --- |

(18)

A DLT-SS-nek a 909/2014/EU rendelet alapján engedélyezett központi értéktár által működtetett olyan kiegyenlítési rendszernek kell lennie, amely e rendelet alapján külön engedélyt kapott DLT-SS működtetésére. A DLT-SS-re és az azt működtető központi értéktárra alkalmazni kell a 909/2014/EU rendelet szerinti valamennyi releváns követelményt, valamint a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó bármely egyéb alkalmazandó uniós jogszabályt, kivéve azon követelményeket, amelyek tekintetében e rendelettel összhangban mentességet adtak.

| (19) | Amennyiben az EKB és a nemzeti központi bankok vagy a tagállamok által működtetett, hasonló feladatokat ellátó egyéb intézmények vagy az Unióban az államadósság kezelésével megbízott vagy abban részt vevő más közjogi szervek DLT-SS-t működtetnek, nem kötelezhetők arra, hogy külön engedélyt kérjenek valamely illetékes hatóságtól, hogy e rendelet alapján mentességet élvezhessenek, mivel az ilyen szervezeteknek nem kell jelentést tenniük az illetékes hatóságoknak vagy megfelelniük azok utasításainak, és rájuk a 909/2014/EU rendelet alapján korlátozott számú követelmény vonatkozik. |
| --- | --- |

(19)

Amennyiben az EKB és a nemzeti központi bankok vagy a tagállamok által működtetett, hasonló feladatokat ellátó egyéb intézmények vagy az Unióban az államadósság kezelésével megbízott vagy abban részt vevő más közjogi szervek DLT-SS-t működtetnek, nem kötelezhetők arra, hogy külön engedélyt kérjenek valamely illetékes hatóságtól, hogy e rendelet alapján mentességet élvezhessenek, mivel az ilyen szervezeteknek nem kell jelentést tenniük az illetékes hatóságoknak vagy megfelelniük azok utasításainak, és rájuk a 909/2014/EU rendelet alapján korlátozott számú követelmény vonatkozik.

| (20) | A kísérleti rendszer létrehozása nem sértheti az EKB-nek és a Központi Bankok Európai Rendszerében részt vevő nemzeti központi bankoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződésben, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló 4. jegyzőkönyvben meghatározott feladatait és felelősségi köreit a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdítása, valamint az Unión belüli és a harmadik országokkal fenntartott elszámolási és fizetési rendszerek hatékonyságának és megbízhatóságának biztosítása terén. |
| --- | --- |

(20)

A kísérleti rendszer létrehozása nem sértheti az EKB-nek és a Központi Bankok Európai Rendszerében részt vevő nemzeti központi bankoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződésben, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló 4. jegyzőkönyvben meghatározott feladatait és felelősségi köreit a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdítása, valamint az Unión belüli és a harmadik országokkal fenntartott elszámolási és fizetési rendszerek hatékonyságának és megbízhatóságának biztosítása terén.

| (21) | Az e rendeletben előírt felügyeleti feladatok kijelölését a kísérleti rendszer sajátos jellemzői és kockázatai indokolják. Ezért a kísérleti rendszer felügyeleti struktúrája nem értelmezhető úgy, mint amely precedenst teremt a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó bármely jövőbeli uniós jogszabály tekintetében. |
| --- | --- |

(21)

Az e rendeletben előírt felügyeleti feladatok kijelölését a kísérleti rendszer sajátos jellemzői és kockázatai indokolják. Ezért a kísérleti rendszer felügyeleti struktúrája nem értelmezhető úgy, mint amely precedenst teremt a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó bármely jövőbeli uniós jogszabály tekintetében.

| (22) | A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői felelősséggel tartoznak a pénzeszközök, biztosítékok vagy DLT-alapú pénzügyi eszközök elvesztése esetén. A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője felelősségének az elveszett eszköz azon időpontban érvényes piaci értékére kell korlátozódnia, amikor a veszteség felmerült. A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője nem tehető felelőssé olyan eseményekért, amelyek nem róhatók fel a működtetőnek, így különösen bármely olyan eseményért, amelynek tekintetében a működtető bizonyítja, hogy az a működésétől függetlenül következett be, beleértve az érdemleges befolyásán kívül eső külső esemény eredményeként felmerülő problémákat is. |
| --- | --- |

(22)

A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői felelősséggel tartoznak a pénzeszközök, biztosítékok vagy DLT-alapú pénzügyi eszközök elvesztése esetén. A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője felelősségének az elveszett eszköz azon időpontban érvényes piaci értékére kell korlátozódnia, amikor a veszteség felmerült. A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője nem tehető felelőssé olyan eseményekért, amelyek nem róhatók fel a működtetőnek, így különösen bármely olyan eseményért, amelynek tekintetében a működtető bizonyítja, hogy az a működésétől függetlenül következett be, beleértve az érdemleges befolyásán kívül eső külső esemény eredményeként felmerülő problémákat is.

| (23) | A szilárd szabályozási környezetben történő innováció és kísérletezés lehetővé tétele érdekében – a befektetővédelem, a piaci integritás és a pénzügyi stabilitás megőrzése mellett – a DLT-alapú piaci infrastruktúrán belül kereskedésbe bevezetett vagy rögzített pénzügyi eszközök típusait olyan részvényekre, kötvényekre és kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeire kell korlátozni, amelyek a 2014/65/EU irányelv szerinti, kizárólag végrehajtásra vonatkozó mentességet élveznek. E rendeletnek értékküszöböket kell megállapítania, amelyek bizonyos helyzetekben csökkenthetők. Különösen a pénzügyi stabilitást fenyegető kockázatok elkerülése érdekében korlátozni kell a DLT-alapú piaci infrastruktúrán belül kereskedésbe bevezetett vagy rögzített pénzügyi eszközök aggregált piaci értékét. |
| --- | --- |

(23)

A szilárd szabályozási környezetben történő innováció és kísérletezés lehetővé tétele érdekében – a befektetővédelem, a piaci integritás és a pénzügyi stabilitás megőrzése mellett – a DLT-alapú piaci infrastruktúrán belül kereskedésbe bevezetett vagy rögzített pénzügyi eszközök típusait olyan részvényekre, kötvényekre és kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeire kell korlátozni, amelyek a 2014/65/EU irányelv szerinti, kizárólag végrehajtásra vonatkozó mentességet élveznek. E rendeletnek értékküszöböket kell megállapítania, amelyek bizonyos helyzetekben csökkenthetők. Különösen a pénzügyi stabilitást fenyegető kockázatok elkerülése érdekében korlátozni kell a DLT-alapú piaci infrastruktúrán belül kereskedésbe bevezetett vagy rögzített pénzügyi eszközök aggregált piaci értékét.

| (24) | A 2014/65/EU irányelv értelmében vett hagyományos kereskedési helyszíneken kereskedésbe bevezetett pénzügyi eszközökével egyenlő versenyfeltételekhez való közelítés, valamint a befektetővédelem, a piaci integritás és a pénzügyi stabilitás magas szintjének biztosítása érdekében a DLT-MTF-en vagy DLT-TSS-en belül kereskedésbe bevezetett DLT-alapú pénzügyi eszközökre az 596/2014/EU rendelet piaci visszaélést tiltó rendelkezéseit alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(24)

A 2014/65/EU irányelv értelmében vett hagyományos kereskedési helyszíneken kereskedésbe bevezetett pénzügyi eszközökével egyenlő versenyfeltételekhez való közelítés, valamint a befektetővédelem, a piaci integritás és a pénzügyi stabilitás magas szintjének biztosítása érdekében a DLT-MTF-en vagy DLT-TSS-en belül kereskedésbe bevezetett DLT-alapú pénzügyi eszközökre az 596/2014/EU rendelet piaci visszaélést tiltó rendelkezéseit alkalmazni kell.

| (25) | Egy DLT-MTF működtetőjének kérésére az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy ideiglenes jelleggel egy vagy több mentességet adjanak, ha a működtető megfelel az ilyen mentességekhez kötött feltételeknek és a megosztott főkönyvi technológia használata miatt felmerülő újszerű kockázati formák kezelése céljából e rendeletben meghatározott bármely további követelménynek. A DLT-MTF működtetőjének meg kell felelnie bármely kompenzációs intézkedésnek is, amelyet az illetékes hatóság írt elő annak érdekében, hogy teljesítsék azon rendelkezés célkitűzéseit, amelynek tekintetében mentességet kértek, vagy annak érdekében, hogy fenntartsák a befektetővédelmet, a piaci integritást vagy a pénzügyi stabilitást. |
| --- | --- |

(25)

Egy DLT-MTF működtetőjének kérésére az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy ideiglenes jelleggel egy vagy több mentességet adjanak, ha a működtető megfelel az ilyen mentességekhez kötött feltételeknek és a megosztott főkönyvi technológia használata miatt felmerülő újszerű kockázati formák kezelése céljából e rendeletben meghatározott bármely további követelménynek. A DLT-MTF működtetőjének meg kell felelnie bármely kompenzációs intézkedésnek is, amelyet az illetékes hatóság írt elő annak érdekében, hogy teljesítsék azon rendelkezés célkitűzéseit, amelynek tekintetében mentességet kértek, vagy annak érdekében, hogy fenntartsák a befektetővédelmet, a piaci integritást vagy a pénzügyi stabilitást.

| (26) | Egy DLT-MTF működtetőjének kérésére az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy mentességet adjanak a 2014/65/EU irányelv szerinti közvetítésre vonatkozó kötelezettség alól. A hagyományos multilaterális kereskedési rendszerek jelenleg csak befektetési vállalkozásokat, hitelintézeteket és olyan más személyeket fogadhatnak be tagként vagy résztvevőként, akik kellő szintű kereskedési képességgel és alkalmassággal rendelkeznek, és akik kielégítő szervezeti megoldásokat és erőforrásokat tartanak fenn. Ezzel szemben számos kriptoeszköz-kereskedési platform a közvetítőket kiiktató hozzáférést kínál és közvetlen hozzáférést biztosít a lakossági befektetők számára. Ennek megfelelően a DLT-alapú pénzügyi eszközök multilaterális kereskedési rendszereinek fejlesztése előtt álló egyik potenciális szabályozási akadály lehet a 2014/65/EU irányelv szerinti közvetítési kötelezettség. Egy DLT-MTF működtetőjének kérésére az illetékes hatóság számára ezért lehetővé kell tenni, hogy ideiglenes mentességet adjon az említett közvetítési kötelezettség alól annak érdekében, hogy közvetlen hozzáférést biztosítson a lakossági befektetőknek, és lehetővé tegye számukra a saját számlára történő kereskedést, feltéve, hogy a befektetővédelem tekintetében megfelelő biztosítékok állnak rendelkezésre, hogy az ilyen lakossági befektetők teljesítenek bizonyos feltételeket, és hogy az említett működtető megfelel bármely esetleges, az illetékes hatóság által előírt további befektetővédelmi intézkedésnek. Azon lakossági befektetők, akik a közvetítési kötelezettség alóli mentesség alapján tagként vagy résztvevőként közvetlen hozzáféréssel rendelkeznek egy DLT-MTF-hez, nem tekintendők a 2014/65/EU irányelv értelmében vett befektetési vállalkozásnak pusztán azért, mert egy DLT-MTF tagjai vagy résztvevői. |
| --- | --- |

(26)

Egy DLT-MTF működtetőjének kérésére az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy mentességet adjanak a 2014/65/EU irányelv szerinti közvetítésre vonatkozó kötelezettség alól. A hagyományos multilaterális kereskedési rendszerek jelenleg csak befektetési vállalkozásokat, hitelintézeteket és olyan más személyeket fogadhatnak be tagként vagy résztvevőként, akik kellő szintű kereskedési képességgel és alkalmassággal rendelkeznek, és akik kielégítő szervezeti megoldásokat és erőforrásokat tartanak fenn. Ezzel szemben számos kriptoeszköz-kereskedési platform a közvetítőket kiiktató hozzáférést kínál és közvetlen hozzáférést biztosít a lakossági befektetők számára. Ennek megfelelően a DLT-alapú pénzügyi eszközök multilaterális kereskedési rendszereinek fejlesztése előtt álló egyik potenciális szabályozási akadály lehet a 2014/65/EU irányelv szerinti közvetítési kötelezettség. Egy DLT-MTF működtetőjének kérésére az illetékes hatóság számára ezért lehetővé kell tenni, hogy ideiglenes mentességet adjon az említett közvetítési kötelezettség alól annak érdekében, hogy közvetlen hozzáférést biztosítson a lakossági befektetőknek, és lehetővé tegye számukra a saját számlára történő kereskedést, feltéve, hogy a befektetővédelem tekintetében megfelelő biztosítékok állnak rendelkezésre, hogy az ilyen lakossági befektetők teljesítenek bizonyos feltételeket, és hogy az említett működtető megfelel bármely esetleges, az illetékes hatóság által előírt további befektetővédelmi intézkedésnek. Azon lakossági befektetők, akik a közvetítési kötelezettség alóli mentesség alapján tagként vagy résztvevőként közvetlen hozzáféréssel rendelkeznek egy DLT-MTF-hez, nem tekintendők a 2014/65/EU irányelv értelmében vett befektetési vállalkozásnak pusztán azért, mert egy DLT-MTF tagjai vagy résztvevői.

| (27) | Egy DLT-MTF működtetőjének kérésére az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni azt is, hogy mentességet adjanak a 600/2014/EU rendelet szerinti ügyletjelentési követelmények alól, feltéve, hogy a DLT-MTF teljesít bizonyos feltételeket. |
| --- | --- |

(27)

Egy DLT-MTF működtetőjének kérésére az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni azt is, hogy mentességet adjanak a 600/2014/EU rendelet szerinti ügyletjelentési követelmények alól, feltéve, hogy a DLT-MTF teljesít bizonyos feltételeket.

| (28) | Annak érdekében, hogy jogosult legyen e rendelet alapján mentességre, a DLT-MTF működtetőjének bizonyítania kell, hogy a kért mentesség arányos, és a megosztott főkönyvi technológiának az üzleti tervében leírt használatára korlátozódik, valamint hogy a kért mentesség a DLT-MTF-re korlátozódik, és nem terjed ki az ugyanazon befektetési vállalkozás vagy piacműködtető által működtetett bármely egyéb multilaterális kereskedési rendszerre. |
| --- | --- |

(28)

Annak érdekében, hogy jogosult legyen e rendelet alapján mentességre, a DLT-MTF működtetőjének bizonyítania kell, hogy a kért mentesség arányos, és a megosztott főkönyvi technológiának az üzleti tervében leírt használatára korlátozódik, valamint hogy a kért mentesség a DLT-MTF-re korlátozódik, és nem terjed ki az ugyanazon befektetési vállalkozás vagy piacműködtető által működtetett bármely egyéb multilaterális kereskedési rendszerre.

| (29) | A DLT-SS-t működtető központi értéktár kérésére lehetővé kell tenni, hogy az illetékes hatóságok ideiglenes jelleggel egy vagy több mentességet adhassanak, ha az említett központi értéktár megfelel az ilyen mentességekhez kötött feltételeknek és a megosztott főkönyvi technológia használata miatt felmerülő újszerű kockázati formák kezelése céljából e rendelet által meghatározott bármely további követelménynek. A DLT-SS-t működtető központi értéktárnak meg kell felelnie bármely kompenzációs intézkedésnek is, amelyet az illetékes hatóság írt elő annak érdekében, hogy teljesítsék azon rendelkezés célkitűzéseit, amelynek tekintetében a mentességet kérték, vagy annak érdekében, hogy fenntartsák a befektetővédelmet, a piaci integritást vagy a pénzügyi stabilitást. |
| --- | --- |

(29)

A DLT-SS-t működtető központi értéktár kérésére lehetővé kell tenni, hogy az illetékes hatóságok ideiglenes jelleggel egy vagy több mentességet adhassanak, ha az említett központi értéktár megfelel az ilyen mentességekhez kötött feltételeknek és a megosztott főkönyvi technológia használata miatt felmerülő újszerű kockázati formák kezelése céljából e rendelet által meghatározott bármely további követelménynek. A DLT-SS-t működtető központi értéktárnak meg kell felelnie bármely kompenzációs intézkedésnek is, amelyet az illetékes hatóság írt elő annak érdekében, hogy teljesítsék azon rendelkezés célkitűzéseit, amelynek tekintetében a mentességet kérték, vagy annak érdekében, hogy fenntartsák a befektetővédelmet, a piaci integritást vagy a pénzügyi stabilitást.

| (30) | Lehetővé kell tenni a DLT-SS-t működtető központi értéktárak mentesítését a 909/2014/EU rendelet bizonyos olyan rendelkezései alól, amelyek valószínűleg szabályozási akadályokat gördítenek a DLT-SS-ek fejlesztése elé. Például a mentességeket annyiban kell lehetővé tenni, hogy az említett rendeletnek a központi értéktárakra alkalmazandó szabályai, amelyek a „dematerializált forma”, az „értékpapírszámla” vagy a „transzfermegbízások” kifejezésekre hivatkoznak, nem alkalmazandók a DLT-SS-t működtető központi értéktárakra, a központi értéktárak közötti kapcsolatokra vonatkozó követelmények kivételével, amelyeket értelemszerűen kell alkalmazni. Az „értékpapírszámla” kifejezés tekintetében a mentesség az értékpapírok rögzítésére, az értékpapír-nyilvántartás integritására és a számlák elkülönítésére vonatkozó szabályokra terjedne ki. Míg a központi értéktárak a résztvevőik értékpapírszámláin történő jóváírás és terhelés révén működtetik az értékpapír-kiegyenlítési rendszereket, a kettős vagy a többszörös könyvvitelű értékpapírszámlák lehet, hogy nem mindig megvalósíthatók egy DLT-SS-ben. Ezért a DLT-SS-t működtető központi értéktár számára lehetővé kell tenni a mentességet a 909/2014/EU rendeletnek a „könyvelési tételként” kifejezésre hivatkozó szabályai alól is, amennyiben az ilyen mentesség szükséges a DLT-alapú pénzügyi eszközök megosztott főkönyvön belül történő rögzítéséhez. Azonban a DLT-SS-t működtető központi értéktárnak így is biztosítania kell a DLT-alapú pénzügyi eszközök megosztott főkönyvön belül történő kibocsátásának integritását és a különféle résztvevőkhöz tartozó DLT-alapú pénzügyi eszközök elkülönítését. |
| --- | --- |

(30)

Lehetővé kell tenni a DLT-SS-t működtető központi értéktárak mentesítését a 909/2014/EU rendelet bizonyos olyan rendelkezései alól, amelyek valószínűleg szabályozási akadályokat gördítenek a DLT-SS-ek fejlesztése elé. Például a mentességeket annyiban kell lehetővé tenni, hogy az említett rendeletnek a központi értéktárakra alkalmazandó szabályai, amelyek a „dematerializált forma”, az „értékpapírszámla” vagy a „transzfermegbízások” kifejezésekre hivatkoznak, nem alkalmazandók a DLT-SS-t működtető központi értéktárakra, a központi értéktárak közötti kapcsolatokra vonatkozó követelmények kivételével, amelyeket értelemszerűen kell alkalmazni. Az „értékpapírszámla” kifejezés tekintetében a mentesség az értékpapírok rögzítésére, az értékpapír-nyilvántartás integritására és a számlák elkülönítésére vonatkozó szabályokra terjedne ki. Míg a központi értéktárak a résztvevőik értékpapírszámláin történő jóváírás és terhelés révén működtetik az értékpapír-kiegyenlítési rendszereket, a kettős vagy a többszörös könyvvitelű értékpapírszámlák lehet, hogy nem mindig megvalósíthatók egy DLT-SS-ben. Ezért a DLT-SS-t működtető központi értéktár számára lehetővé kell tenni a mentességet a 909/2014/EU rendeletnek a „könyvelési tételként” kifejezésre hivatkozó szabályai alól is, amennyiben az ilyen mentesség szükséges a DLT-alapú pénzügyi eszközök megosztott főkönyvön belül történő rögzítéséhez. Azonban a DLT-SS-t működtető központi értéktárnak így is biztosítania kell a DLT-alapú pénzügyi eszközök megosztott főkönyvön belül történő kibocsátásának integritását és a különféle résztvevőkhöz tartozó DLT-alapú pénzügyi eszközök elkülönítését.

| (31) | A DLT-SS-t működtető központi értéktárnak mindenkor a 909/2014/EU rendelet rendelkezéseinek hatálya alá kell tartoznia, amelynek értelmében az a központi értéktár, amely szolgáltatásokat vagy tevékenységeket harmadik félhez szervez ki, továbbra is teljes mértékben felelős marad az említett rendelet szerinti valamennyi kötelezettsége teljesítéséért, és köteles biztosítani, hogy a kiszervezés ne eredményezze a felelősségének átruházását. A 909/2014/EU rendelet csak akkor engedi meg a DLT SS-t működtető központi értéktáraknak egy alapvető szolgáltatás vagy tevékenység kiszervezését, miután engedélyt kaptak az illetékes hatóságtól. A DLT SS-t működtető központi értéktár számára ezért lehetővé kell tenni, hogy mentességet kérjen az említett engedélyezési követelmény alól, amennyiben a központi értéktár bizonyítja, hogy a követelmény összeegyeztethetetlen a megosztott főkönyvi technológiának az üzleti tervében előirányzott használatával. A DLT-SS működésével vagy a megosztott főkönyvi technológia használatával kapcsolatos feladatoknak a kiegyenlítés végrehajtása céljából történő átruházása nem tekinthető a 909/2014/EU rendelet értelmében vett kiszervezésnek. |
| --- | --- |

(31)

A DLT-SS-t működtető központi értéktárnak mindenkor a 909/2014/EU rendelet rendelkezéseinek hatálya alá kell tartoznia, amelynek értelmében az a központi értéktár, amely szolgáltatásokat vagy tevékenységeket harmadik félhez szervez ki, továbbra is teljes mértékben felelős marad az említett rendelet szerinti valamennyi kötelezettsége teljesítéséért, és köteles biztosítani, hogy a kiszervezés ne eredményezze a felelősségének átruházását. A 909/2014/EU rendelet csak akkor engedi meg a DLT SS-t működtető központi értéktáraknak egy alapvető szolgáltatás vagy tevékenység kiszervezését, miután engedélyt kaptak az illetékes hatóságtól. A DLT SS-t működtető központi értéktár számára ezért lehetővé kell tenni, hogy mentességet kérjen az említett engedélyezési követelmény alól, amennyiben a központi értéktár bizonyítja, hogy a követelmény összeegyeztethetetlen a megosztott főkönyvi technológiának az üzleti tervében előirányzott használatával. A DLT-SS működésével vagy a megosztott főkönyvi technológia használatával kapcsolatos feladatoknak a kiegyenlítés végrehajtása céljából történő átruházása nem tekinthető a 909/2014/EU rendelet értelmében vett kiszervezésnek.

| (32) | A hitelintézeten vagy befektetési vállalkozáson keresztüli közvetítés kötelezettsége, amelynek célja, hogy a lakossági befektetők ne kapjanak közvetlen hozzáférést a központi értéktár által működtetett kiegyenlítési és teljesítési rendszerekhez, szabályozási akadályt gördíthet a lakossági befektetők közvetlen hozzáférését lehetővé tevő, megosztott főkönyvi technológián alapuló alternatív kiegyenlítési modellek fejlesztése elé. Ezért a DLT-SS-t működtető központi értéktárak számára mentességet kell biztosítani abban az értelemben, hogy a 98/26/EK irányelv „résztvevő” kifejezését úgy kell tekinteni, hogy az bizonyos feltételek mellett magában foglal a hivatkozott irányelvben említettektől eltérő személyeket is. Amikor a DLT-SS-t működtető központi értéktár a 909/2014/EU rendelet közvetítési kötelezettsége alól mentességet kér, biztosítania kell, hogy a résztvevőkként felvenni tervezett személyek teljesítsenek bizonyos feltételeket. A DLT-SS-t működtető központi értéktárnak biztosítania kell, hogy résztvevői kellő szintű képességgel, alkalmassággal, tapasztalattal és tudással rendelkezzenek a kereskedés utáni tevékenységekkel és a megosztott főkönyvi technológia működésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(32)

A hitelintézeten vagy befektetési vállalkozáson keresztüli közvetítés kötelezettsége, amelynek célja, hogy a lakossági befektetők ne kapjanak közvetlen hozzáférést a központi értéktár által működtetett kiegyenlítési és teljesítési rendszerekhez, szabályozási akadályt gördíthet a lakossági befektetők közvetlen hozzáférését lehetővé tevő, megosztott főkönyvi technológián alapuló alternatív kiegyenlítési modellek fejlesztése elé. Ezért a DLT-SS-t működtető központi értéktárak számára mentességet kell biztosítani abban az értelemben, hogy a 98/26/EK irányelv „résztvevő” kifejezését úgy kell tekinteni, hogy az bizonyos feltételek mellett magában foglal a hivatkozott irányelvben említettektől eltérő személyeket is. Amikor a DLT-SS-t működtető központi értéktár a 909/2014/EU rendelet közvetítési kötelezettsége alól mentességet kér, biztosítania kell, hogy a résztvevőkként felvenni tervezett személyek teljesítsenek bizonyos feltételeket. A DLT-SS-t működtető központi értéktárnak biztosítania kell, hogy résztvevői kellő szintű képességgel, alkalmassággal, tapasztalattal és tudással rendelkezzenek a kereskedés utáni tevékenységekkel és a megosztott főkönyvi technológia működésével kapcsolatban.

| (33) | A 909/2014/EU rendelet alapján központi értéktárban részvételre jogosult szervezetek azon szervezeteknek felelnek meg, amelyek a 98/26/EK irányelvvel összhangban kijelölt és bejelentett értékpapír-kiegyenlítési rendszerben való részvételre jogosultak, mivel a 909/2014/EU rendelet előírja a központi értéktárak által működtetett értékpapír-kiegyenlítési rendszerek 98/26/EK irányelv alapján történő kijelölését és bejelentését. Ennek megfelelően egy megosztott főkönyvi technológián alapuló értékpapír-kiegyenlítési rendszer működtetője, amely mentességet kér a 909/2014/EU rendelet részvételi követelményei alól, ennek eredményeként nem felelne meg a 98/26/EK irányelv részvételi követelményeinek. Következésképpen az említett értékpapír-kiegyenlítési rendszert nem lehet az említett irányelv alapján kijelölni és bejelenteni, ezért ezekre ez a rendelet nem „DLT-alapú értékpapír-kiegyenlítési rendszerként”, hanem DLT-SS-ként hivatkozik. E rendeletnek lehetővé kell tennie a központi értéktár számára, hogy olyan DLT-SS-t működtessen, amely nem minősül a 98/26/EK irányelv alapján kijelölt értékpapír-kiegyenlítési rendszernek, és bizonyos kompenzációs intézkedések – többek között a fizetésképtelenségből eredő kockázatok csökkentését szolgáló kompenzációs intézkedések – esetén mentesség kell, hogy rendelkezésre álljon a 909/2014/EU rendeletnek a kiegyenlítés véglegességére vonatkozó szabályai alól, mivel a 98/26/EK irányelv szerinti, a fizetésképtelenséggel szemben védelmet biztosító intézkedések nem alkalmazandók. Egy ilyen mentesség azonban nem zárná ki, hogy egy, a 98/26/EK irányelv valamennyi követelményének megfelelő DLT-SS-t az említett irányelvnek megfelelően értékpapír-kiegyenlítési rendszerként kijelöljenek és bejelentsenek. |
| --- | --- |

(33)

A 909/2014/EU rendelet alapján központi értéktárban részvételre jogosult szervezetek azon szervezeteknek felelnek meg, amelyek a 98/26/EK irányelvvel összhangban kijelölt és bejelentett értékpapír-kiegyenlítési rendszerben való részvételre jogosultak, mivel a 909/2014/EU rendelet előírja a központi értéktárak által működtetett értékpapír-kiegyenlítési rendszerek 98/26/EK irányelv alapján történő kijelölését és bejelentését. Ennek megfelelően egy megosztott főkönyvi technológián alapuló értékpapír-kiegyenlítési rendszer működtetője, amely mentességet kér a 909/2014/EU rendelet részvételi követelményei alól, ennek eredményeként nem felelne meg a 98/26/EK irányelv részvételi követelményeinek. Következésképpen az említett értékpapír-kiegyenlítési rendszert nem lehet az említett irányelv alapján kijelölni és bejelenteni, ezért ezekre ez a rendelet nem „DLT-alapú értékpapír-kiegyenlítési rendszerként”, hanem DLT-SS-ként hivatkozik. E rendeletnek lehetővé kell tennie a központi értéktár számára, hogy olyan DLT-SS-t működtessen, amely nem minősül a 98/26/EK irányelv alapján kijelölt értékpapír-kiegyenlítési rendszernek, és bizonyos kompenzációs intézkedések – többek között a fizetésképtelenségből eredő kockázatok csökkentését szolgáló kompenzációs intézkedések – esetén mentesség kell, hogy rendelkezésre álljon a 909/2014/EU rendeletnek a kiegyenlítés véglegességére vonatkozó szabályai alól, mivel a 98/26/EK irányelv szerinti, a fizetésképtelenséggel szemben védelmet biztosító intézkedések nem alkalmazandók. Egy ilyen mentesség azonban nem zárná ki, hogy egy, a 98/26/EK irányelv valamennyi követelményének megfelelő DLT-SS-t az említett irányelvnek megfelelően értékpapír-kiegyenlítési rendszerként kijelöljenek és bejelentsenek.

| (34) | A 909/2014/EU rendelet ösztönzi az ügyletek központi banki pénzzel történő kiegyenlítését. Amennyiben a pénzeszköz-kifizetések központi banki pénzzel történő kiegyenlítése nem lehetséges és nem megvalósítható, lehetővé kell tenni, hogy a kiegyenlítés az említett rendelettel összhangban a központi értéktár saját számláin keresztül vagy egy hitelintézetnél nyitott számlákon (a továbbiakban: kereskedelmi banki pénz) keresztül történjen. Az említett szabályt azonban nehéz lehet alkalmazni egy DLT-SS-t működtető központi értéktár esetében, mivel a központi értéktárnak a megosztott főkönyvben rögzített értékpapírok leszállításával egyidejűleg kellene készpénzszámla-mozgásokat végrehajtania. A DLT-SS-t működtető központi értéktárak számára ezért lehetővé kell tenni az ideiglenes mentességet az említett rendelet készpénz-kiegyenlítésre vonatkozó rendelkezése alól annak érdekében, hogy a kísérleti rendszer keretében innovatív megoldásokat dolgozzanak ki a kereskedelmi banki pénzhez való hozzáférés vagy az „elektronikuspénz-tokenek” használatának megkönnyítésére. A központi banki pénzzel történő kiegyenlítés nem tekinthető lehetségesnek és megvalósíthatónak, ha a központi banki pénzzel történő kiegyenlítés megosztott főkönyvön belül nem megvalósítható. |
| --- | --- |

(34)

A 909/2014/EU rendelet ösztönzi az ügyletek központi banki pénzzel történő kiegyenlítését. Amennyiben a pénzeszköz-kifizetések központi banki pénzzel történő kiegyenlítése nem lehetséges és nem megvalósítható, lehetővé kell tenni, hogy a kiegyenlítés az említett rendelettel összhangban a központi értéktár saját számláin keresztül vagy egy hitelintézetnél nyitott számlákon (a továbbiakban: kereskedelmi banki pénz) keresztül történjen. Az említett szabályt azonban nehéz lehet alkalmazni egy DLT-SS-t működtető központi értéktár esetében, mivel a központi értéktárnak a megosztott főkönyvben rögzített értékpapírok leszállításával egyidejűleg kellene készpénzszámla-mozgásokat végrehajtania. A DLT-SS-t működtető központi értéktárak számára ezért lehetővé kell tenni az ideiglenes mentességet az említett rendelet készpénz-kiegyenlítésre vonatkozó rendelkezése alól annak érdekében, hogy a kísérleti rendszer keretében innovatív megoldásokat dolgozzanak ki a kereskedelmi banki pénzhez való hozzáférés vagy az „elektronikuspénz-tokenek” használatának megkönnyítésére. A központi banki pénzzel történő kiegyenlítés nem tekinthető lehetségesnek és megvalósíthatónak, ha a központi banki pénzzel történő kiegyenlítés megosztott főkönyvön belül nem megvalósítható.

| (35) | A megosztott főkönyvi technológia környezetében megvalósíthatatlannak bizonyult követelmények kivételével a 909/2014/EU rendelet szerinti, készpénz-kiegyenlítéshez kapcsolódó követelmények a kísérleti rendszeren kívül továbbra is alkalmazandók. A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőinek ezért üzleti tervükben le kell írniuk, hogyan szándékoznak megfelelni a 909/2014/EU rendelet IV. címének abban az esetben, ha végül kilépnek a kísérleti rendszerből. |
| --- | --- |

(35)

A megosztott főkönyvi technológia környezetében megvalósíthatatlannak bizonyult követelmények kivételével a 909/2014/EU rendelet szerinti, készpénz-kiegyenlítéshez kapcsolódó követelmények a kísérleti rendszeren kívül továbbra is alkalmazandók. A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőinek ezért üzleti tervükben le kell írniuk, hogyan szándékoznak megfelelni a 909/2014/EU rendelet IV. címének abban az esetben, ha végül kilépnek a kísérleti rendszerből.

| (36) | A 909/2014/EU rendelet előírja, hogy a központi értéktárnak megkülönböztetéstől mentes és átlátható módon kell hozzáférést adnia egy másik központi értéktár vagy más piaci infrastruktúrák számára. A DLT-SS-t működtető központi értéktárhoz való hozzáférés biztosítása technikailag nagyobb kihívást jelenthet, illetve megterhelő vagy nehéz lehet, mivel az örökölt rendszereknek a megosztott főkönyvi technológiával való interoperabilitását még nem tesztelték. Lehetséges kell, hogy legyen ezért az is, hogy a DLT-SS számára mentességet adjanak az említett követelmény alól, ha bizonyítja, hogy a követelmény alkalmazása aránytalan a DLT-SS tevékenységeinek nagyságrendjéhez képest. |
| --- | --- |

(36)

A 909/2014/EU rendelet előírja, hogy a központi értéktárnak megkülönböztetéstől mentes és átlátható módon kell hozzáférést adnia egy másik központi értéktár vagy más piaci infrastruktúrák számára. A DLT-SS-t működtető központi értéktárhoz való hozzáférés biztosítása technikailag nagyobb kihívást jelenthet, illetve megterhelő vagy nehéz lehet, mivel az örökölt rendszereknek a megosztott főkönyvi technológiával való interoperabilitását még nem tesztelték. Lehetséges kell, hogy legyen ezért az is, hogy a DLT-SS számára mentességet adjanak az említett követelmény alól, ha bizonyítja, hogy a követelmény alkalmazása aránytalan a DLT-SS tevékenységeinek nagyságrendjéhez képest.

| (37) | Függetlenül azon követelménytől, amelynek tekintetében mentességet kértek, a DLT-SS-t működtető központi értéktárnak bizonyítania kell, hogy a kért mentesség arányos, és azt a megosztott főkönyvi technológia használata indokolja. A mentességnek a DLT-SS-re kell korlátozódnia, és az nem terjedhet ki az ugyanazon központi értéktár által működtetett egyéb kiegyenlítési rendszerekre. |
| --- | --- |

(37)

Függetlenül azon követelménytől, amelynek tekintetében mentességet kértek, a DLT-SS-t működtető központi értéktárnak bizonyítania kell, hogy a kért mentesség arányos, és azt a megosztott főkönyvi technológia használata indokolja. A mentességnek a DLT-SS-re kell korlátozódnia, és az nem terjedhet ki az ugyanazon központi értéktár által működtetett egyéb kiegyenlítési rendszerekre.

| (38) | A hagyományos piaci infrastruktúrákhoz képest a DLT-alapú piaci infrastruktúrákra és működtetőikre további követelményeket is alkalmazni kell. A további követelményekre a megosztott főkönyvi technológia használatához vagy a DLT-alapú piaci infrastruktúra működési módjához kapcsolódó kockázatok elkerülése érdekében van szükség. A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőjének ezért egyértelmű üzleti tervet kell kidolgoznia, amely részletezi a megosztott főkönyvi technológia használatának módját és az alkalmazandó jogi feltételeket. |
| --- | --- |

(38)

A hagyományos piaci infrastruktúrákhoz képest a DLT-alapú piaci infrastruktúrákra és működtetőikre további követelményeket is alkalmazni kell. A további követelményekre a megosztott főkönyvi technológia használatához vagy a DLT-alapú piaci infrastruktúra működési módjához kapcsolódó kockázatok elkerülése érdekében van szükség. A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőjének ezért egyértelmű üzleti tervet kell kidolgoznia, amely részletezi a megosztott főkönyvi technológia használatának módját és az alkalmazandó jogi feltételeket.

| (39) | A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek meg kell állapítaniuk vagy adott esetben dokumentálniuk kell az általuk használt megosztott főkönyvi technológia működésére vonatkozó szabályokat, beleértve a megosztott főkönyvhöz való hozzáférésre és az abban való kereskedésbe történő bevezetésre vonatkozó szabályokat, a validálási csomópontok részvételére vonatkozó szabályokat és az esetleges összeférhetetlenségek kezelésére vonatkozó szabályokat, valamint a kockázatkezelési intézkedéseket |
| --- | --- |

(39)

A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek meg kell állapítaniuk vagy adott esetben dokumentálniuk kell az általuk használt megosztott főkönyvi technológia működésére vonatkozó szabályokat, beleértve a megosztott főkönyvhöz való hozzáférésre és az abban való kereskedésbe történő bevezetésre vonatkozó szabályokat, a validálási csomópontok részvételére vonatkozó szabályokat és az esetleges összeférhetetlenségek kezelésére vonatkozó szabályokat, valamint a kockázatkezelési intézkedéseket

| (40) | A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője számára elő kell írni, hogy tájékoztassa a tagokat, résztvevőket, kibocsátókat és ügyfeleket arról, hogyan szándékozik végezni tevékenységeit, és hogy a megosztott főkönyvi technológia használata milyen eltérést fog jelenteni attól, ahogyan a hagyományos multilaterális kereskedési rendszer vagy az értékpapír-kiegyenlítési rendszert működtető központi értéktár szokásosan nyújtja a szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(40)

A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője számára elő kell írni, hogy tájékoztassa a tagokat, résztvevőket, kibocsátókat és ügyfeleket arról, hogyan szándékozik végezni tevékenységeit, és hogy a megosztott főkönyvi technológia használata milyen eltérést fog jelenteni attól, ahogyan a hagyományos multilaterális kereskedési rendszer vagy az értékpapír-kiegyenlítési rendszert működtető központi értéktár szokásosan nyújtja a szolgáltatásokat.

| (41) | A DLT-alapú piaci infrastruktúráknak a megosztott főkönyvi technológia használatához kapcsolódó külön és megbízható információtechnológiai- és kiberszabályozással kell rendelkezniük. Az ilyen szabályozásnak arányosnak kell lennie a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőjének üzleti terve jellegével, nagyságrendjével és összetettségével. Az említett szabályozásnak emellett biztosítania kell a nyújtott szolgáltatások folytonosságát és folyamatos átláthatóságát, rendelkezésre állását, megbízhatóságát és biztonságát, beleértve az alkalmazott intelligens szerződések megbízhatóságát, függetlenül attól, hogy ezeket az intelligens szerződéseket maga a DLT-alapú piaci infrastruktúra, vagy pedig kiszervezési eljárások alapján harmadik fél hozza létre. A DLT-alapú piaci infrastruktúráknak biztosítaniuk kell továbbá a megosztott főkönyvön tárolt adatok integritását, biztonságát, bizalmas jellegét, rendelkezésre állását és hozzáférhetőségét. A DLT-alapú piaci infrastruktúra illetékes hatósága számára lehetővé kell tenni, hogy ellenőrzést kérjen annak biztosítása érdekében, hogy a DLT-alapú piaci infrastruktúra átfogó információtechnológiai- és kiberszabályozása megfelel rendeltetési céljának. Az ellenőrzés költségeit a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőjének kell viselnie. |
| --- | --- |

(41)

A DLT-alapú piaci infrastruktúráknak a megosztott főkönyvi technológia használatához kapcsolódó külön és megbízható információtechnológiai- és kiberszabályozással kell rendelkezniük. Az ilyen szabályozásnak arányosnak kell lennie a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőjének üzleti terve jellegével, nagyságrendjével és összetettségével. Az említett szabályozásnak emellett biztosítania kell a nyújtott szolgáltatások folytonosságát és folyamatos átláthatóságát, rendelkezésre állását, megbízhatóságát és biztonságát, beleértve az alkalmazott intelligens szerződések megbízhatóságát, függetlenül attól, hogy ezeket az intelligens szerződéseket maga a DLT-alapú piaci infrastruktúra, vagy pedig kiszervezési eljárások alapján harmadik fél hozza létre. A DLT-alapú piaci infrastruktúráknak biztosítaniuk kell továbbá a megosztott főkönyvön tárolt adatok integritását, biztonságát, bizalmas jellegét, rendelkezésre állását és hozzáférhetőségét. A DLT-alapú piaci infrastruktúra illetékes hatósága számára lehetővé kell tenni, hogy ellenőrzést kérjen annak biztosítása érdekében, hogy a DLT-alapú piaci infrastruktúra átfogó információtechnológiai- és kiberszabályozása megfelel rendeltetési céljának. Az ellenőrzés költségeit a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőjének kell viselnie.

| (42) | Ha a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőjének üzleti terve magában foglalja ügyfelek pénzeszközeinek, például készpénznek vagy pénzeszköz-egyenértékeseknek, vagy DLT-alapú pénzügyi eszközöknek, vagy az ilyen DLT-alapú pénzügyi eszközökhöz való hozzáférési módoknak – ideértve a kriptográfiai kulcsokat – a letéti őrzését, a DLT-alapú piaci infrastruktúrának megfelelő szabályozással kell rendelkeznie az említett eszközök védelmére. A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői nem használhatják az ügyfelek eszközeit az említett működtetők saját számlájára, kivéve, ha ez az ügyfeleik kifejezett előzetes írásbeli hozzájárulásával történik. A DLT-alapú piaci infrastruktúráknak el kell különíteniük az ügyfelek pénzeszközeit és DLT-alapú pénzügyi eszközeit, illetve az ilyen eszközökhöz való hozzáférési módokat a saját eszközeiktől vagy az egyéb ügyfelek eszközeitől. A DLT-alapú piaci infrastruktúrák átfogó információtechnológiai- és kiberszabályozásának biztosítania kell, hogy az ügyfelek eszközei védettek legyenek a csalással, a kibertámadásokkal vagy egyéb súlyos működési hibákkal szemben. |
| --- | --- |

(42)

Ha a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőjének üzleti terve magában foglalja ügyfelek pénzeszközeinek, például készpénznek vagy pénzeszköz-egyenértékeseknek, vagy DLT-alapú pénzügyi eszközöknek, vagy az ilyen DLT-alapú pénzügyi eszközökhöz való hozzáférési módoknak – ideértve a kriptográfiai kulcsokat – a letéti őrzését, a DLT-alapú piaci infrastruktúrának megfelelő szabályozással kell rendelkeznie az említett eszközök védelmére. A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői nem használhatják az ügyfelek eszközeit az említett működtetők saját számlájára, kivéve, ha ez az ügyfeleik kifejezett előzetes írásbeli hozzájárulásával történik. A DLT-alapú piaci infrastruktúráknak el kell különíteniük az ügyfelek pénzeszközeit és DLT-alapú pénzügyi eszközeit, illetve az ilyen eszközökhöz való hozzáférési módokat a saját eszközeiktől vagy az egyéb ügyfelek eszközeitől. A DLT-alapú piaci infrastruktúrák átfogó információtechnológiai- és kiberszabályozásának biztosítania kell, hogy az ügyfelek eszközei védettek legyenek a csalással, a kibertámadásokkal vagy egyéb súlyos működési hibákkal szemben.

| (43) | Egy külön engedély megadásának időpontjában a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek hiteles kilépési stratégiával is rendelkezniük kell arra az esetre, ha a kísérleti rendszer megszakítására, a külön engedély vagy a megadott mentességek némelyikének visszavonására, vagy az e rendeletben meghatározott küszöbértékek túllépésére kerül sor. Az említett stratégiának magában kell foglalnia a megosztott főkönyvi technológián alapuló műveleteik hagyományos piaci infrastruktúrákká történő át- vagy visszaalakítását is. E célból a DLT-TSS azon új belépőinek vagy működtetőinek, amelyek nem működtetnek olyan hagyományos piaci infrastruktúrát, amelybe DLT-alapú pénzügyi eszközöket tudnának áthelyezni, törekedniük kell arra, hogy megállapodásokat kössenek a hagyományos piaci infrastruktúrák működtetőivel. Ez különösen fontos a DLT-alapú pénzügyi eszközök rögzítése szempontjából. Ezért a központi értéktárak számára elő kell írni bizonyos követelményeket ilyen megállapodások bevezetése céljából. Továbbá a központi értéktáraknak az ilyen megállapodásokat megkülönböztetésmentes módon kell megkötniük, és lehetővé kell tenni számukra, hogy a tényleges költségek alapján észszerű mértékű kereskedelmi díjat számítsanak fel. |
| --- | --- |

(43)

Egy külön engedély megadásának időpontjában a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek hiteles kilépési stratégiával is rendelkezniük kell arra az esetre, ha a kísérleti rendszer megszakítására, a külön engedély vagy a megadott mentességek némelyikének visszavonására, vagy az e rendeletben meghatározott küszöbértékek túllépésére kerül sor. Az említett stratégiának magában kell foglalnia a megosztott főkönyvi technológián alapuló műveleteik hagyományos piaci infrastruktúrákká történő át- vagy visszaalakítását is. E célból a DLT-TSS azon új belépőinek vagy működtetőinek, amelyek nem működtetnek olyan hagyományos piaci infrastruktúrát, amelybe DLT-alapú pénzügyi eszközöket tudnának áthelyezni, törekedniük kell arra, hogy megállapodásokat kössenek a hagyományos piaci infrastruktúrák működtetőivel. Ez különösen fontos a DLT-alapú pénzügyi eszközök rögzítése szempontjából. Ezért a központi értéktárak számára elő kell írni bizonyos követelményeket ilyen megállapodások bevezetése céljából. Továbbá a központi értéktáraknak az ilyen megállapodásokat megkülönböztetésmentes módon kell megkötniük, és lehetővé kell tenni számukra, hogy a tényleges költségek alapján észszerű mértékű kereskedelmi díjat számítsanak fel.

| (44) | A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőjének a külön engedélyt a 909/2014/EU rendelet vagy a 2014/65/EU irányelv szerinti eljárásokkal nagyjából megegyező engedélyezési eljárások eredményeként kell megadni. A külön engedély e rendelet szerinti kérelmezésekor azonban a kérelmezőnek jeleznie kell, hogy milyen mentességeket kér. Az illetékes hatóságnak minden releváns információt át kell adnia az ESMA-nak, mielőtt külön engedélyt adna valamely DLT-alapú piaci infrastruktúrának. Szükség esetén az ESMA-nak nem kötelező erejű véleményt kell kiadnia a kért mentességekről vagy a megosztott főkönyvi technológia e rendelet alkalmazásában történő megfelelőségéről. Az ilyen nem kötelező erejű véleményt nem lehet az 1095/2010/EU rendelet értelmében vett véleménynek tekinteni. Az ESMA véleményének elkészítése során konzultál a többi tagállam illetékes hatóságaival is. A nem kötelező erejű véleményével az ESMA-nak törekednie kell a befektetővédelem, a piaci integritás és a pénzügyi stabilitás biztosítására. A belső piac egészén belül az egyenlő versenyfeltételek és a tisztességes verseny biztosítása érdekében az ESMA nem kötelező erejű véleményének és iránymutatásainak törekedniük kell a különböző illetékes hatóságok által az Unióban megadott mentességek következetességének és arányosságának biztosítására, többek között akkor is, amikor azok a működtetők által e rendelet alkalmazásában használt megosztott főkönyvi technológiák különböző típusainak megfelelőségét értékelik. |
| --- | --- |

(44)

A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőjének a külön engedélyt a 909/2014/EU rendelet vagy a 2014/65/EU irányelv szerinti eljárásokkal nagyjából megegyező engedélyezési eljárások eredményeként kell megadni. A külön engedély e rendelet szerinti kérelmezésekor azonban a kérelmezőnek jeleznie kell, hogy milyen mentességeket kér. Az illetékes hatóságnak minden releváns információt át kell adnia az ESMA-nak, mielőtt külön engedélyt adna valamely DLT-alapú piaci infrastruktúrának. Szükség esetén az ESMA-nak nem kötelező erejű véleményt kell kiadnia a kért mentességekről vagy a megosztott főkönyvi technológia e rendelet alkalmazásában történő megfelelőségéről. Az ilyen nem kötelező erejű véleményt nem lehet az 1095/2010/EU rendelet értelmében vett véleménynek tekinteni. Az ESMA véleményének elkészítése során konzultál a többi tagállam illetékes hatóságaival is. A nem kötelező erejű véleményével az ESMA-nak törekednie kell a befektetővédelem, a piaci integritás és a pénzügyi stabilitás biztosítására. A belső piac egészén belül az egyenlő versenyfeltételek és a tisztességes verseny biztosítása érdekében az ESMA nem kötelező erejű véleményének és iránymutatásainak törekedniük kell a különböző illetékes hatóságok által az Unióban megadott mentességek következetességének és arányosságának biztosítására, többek között akkor is, amikor azok a működtetők által e rendelet alkalmazásában használt megosztott főkönyvi technológiák különböző típusainak megfelelőségét értékelik.

| (45) | Az értékpapírok rögzítése, az értékpapírszámlák vezetése és a kiegyenlítési rendszerek kezelése olyan tevékenységek, amelyek a nemzeti jog nem harmonizált rendelkezései – például a társasági jog és az értékpapírjog – hatály alá is tartoznak. Ezért fontos, hogy a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői megfeleljenek valamennyi alkalmazandó szabálynak, és ezt felhasználóik számára is lehetővé tegyék. |
| --- | --- |

(45)

Az értékpapírok rögzítése, az értékpapírszámlák vezetése és a kiegyenlítési rendszerek kezelése olyan tevékenységek, amelyek a nemzeti jog nem harmonizált rendelkezései – például a társasági jog és az értékpapírjog – hatály alá is tartoznak. Ezért fontos, hogy a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői megfeleljenek valamennyi alkalmazandó szabálynak, és ezt felhasználóik számára is lehetővé tegyék.

| (46) | A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője által benyújtott kérelmet megvizsgáló illetékes hatóságnak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy megtagadja a külön engedély megadását, ha okkal feltételezhető, hogy a DLT-alapú piaci infrastruktúra nem volna képes megfelelni az uniós jogban megállapított alkalmazandó rendelkezéseknek vagy az uniós jog hatályán kívül eső nemzeti rendelkezéseknek, ha okkal feltételezhető, hogy a DLT-alapú piaci infrastruktúra veszélyeztetné a befektetővédelmet, a piaci integritást vagy a pénzügyi stabilitást, vagy ha a kérelem a meglévő követelmények megkerülésére irányuló kísérletet jelent. |
| --- | --- |

(46)

A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője által benyújtott kérelmet megvizsgáló illetékes hatóságnak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy megtagadja a külön engedély megadását, ha okkal feltételezhető, hogy a DLT-alapú piaci infrastruktúra nem volna képes megfelelni az uniós jogban megállapított alkalmazandó rendelkezéseknek vagy az uniós jog hatályán kívül eső nemzeti rendelkezéseknek, ha okkal feltételezhető, hogy a DLT-alapú piaci infrastruktúra veszélyeztetné a befektetővédelmet, a piaci integritást vagy a pénzügyi stabilitást, vagy ha a kérelem a meglévő követelmények megkerülésére irányuló kísérletet jelent.

| (47) | Az illetékes hatóság által egy DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőjének adott külön engedélyben fel kell tüntetni a DLT-alapú piaci infrastruktúrának adott mentességeket. Az engedélynek az egész Unióban érvényesnek kell lennie, de kizárólag a kísérleti rendszer időtartamára. Az ESMA-nak weboldalán közzé kell tennie a DLT-alapú piaci infrastruktúrák jegyzékét, valamint mindegyikük esetében a megadott mentességek listáját. |
| --- | --- |

(47)

Az illetékes hatóság által egy DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőjének adott külön engedélyben fel kell tüntetni a DLT-alapú piaci infrastruktúrának adott mentességeket. Az engedélynek az egész Unióban érvényesnek kell lennie, de kizárólag a kísérleti rendszer időtartamára. Az ESMA-nak weboldalán közzé kell tennie a DLT-alapú piaci infrastruktúrák jegyzékét, valamint mindegyikük esetében a megadott mentességek listáját.

| (48) | A külön engedélyeket és mentességeket ideiglenesen, a külön engedély megadásának időpontjától számított legfeljebb hatéves időtartamra lehet megadni, és azok érvényessége csak a kísérleti rendszer időtartamára szólhat. Az említett hatéves időszaknak kellő időt kell biztosítania a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői számára ahhoz, hogy üzleti modelljeiket hozzáigazítsák a kísérleti rendszer esetleges módosításaihoz, és a kísérleti rendszer keretében gazdaságilag életképes módon működjenek. Az ESMA és a Bizottság számára pedig ez az időszak lehetővé tenné, hogy egy kritikus mennyiségű külön engedély és kapcsolódó mentesség megadását követően hasznos adatokat gyűjtsenek a kísérleti rendszer működéséről, és arról jelentést tegyenek. Végül pedig az említett időszak időt is biztosítana a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői számára ahhoz, hogy az ESMA és a Bizottság által kiadott jelentések nyomán megtegyék a szükséges lépéseket tevékenységük felszámolásához vagy egy új szabályozási keretre való áttéréshez. |
| --- | --- |

(48)

A külön engedélyeket és mentességeket ideiglenesen, a külön engedély megadásának időpontjától számított legfeljebb hatéves időtartamra lehet megadni, és azok érvényessége csak a kísérleti rendszer időtartamára szólhat. Az említett hatéves időszaknak kellő időt kell biztosítania a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői számára ahhoz, hogy üzleti modelljeiket hozzáigazítsák a kísérleti rendszer esetleges módosításaihoz, és a kísérleti rendszer keretében gazdaságilag életképes módon működjenek. Az ESMA és a Bizottság számára pedig ez az időszak lehetővé tenné, hogy egy kritikus mennyiségű külön engedély és kapcsolódó mentesség megadását követően hasznos adatokat gyűjtsenek a kísérleti rendszer működéséről, és arról jelentést tegyenek. Végül pedig az említett időszak időt is biztosítana a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői számára ahhoz, hogy az ESMA és a Bizottság által kiadott jelentések nyomán megtegyék a szükséges lépéseket tevékenységük felszámolásához vagy egy új szabályozási keretre való áttéréshez.

| (49) | A 909/2014/EU rendelet és a 2014/65/EU irányelv sérelme nélkül az illetékes hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük a DLT-alapú piaci infrastruktúrának megadott külön engedély vagy bármely mentesség visszavonására, amennyiben a mögöttes technológiában vagy a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője által nyújtott szolgáltatásokban vagy végzett tevékenységekben hibát fedeztek fel, ha az említett hiba meghaladja a szóban forgó szolgáltatás és tevékenységek által biztosított előnyöket, vagy ha a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője az illetékes hatóság által megadott engedélyekhez vagy mentességekhez kötött bármely kötelezettséget megszegi, vagy ha a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője olyan pénzügyi eszközöket rögzített, amelyek meghaladják az e rendeletben meghatározott küszöbértékeket, vagy amelyek nem teljesítik a DLT-alapú pénzügyi eszközökre e rendelet alapján alkalmazandó egyéb feltételeket. A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője számára tevékenysége során lehetővé kell tenni, hogy az eredeti kérelem időpontjában kérteken felül további mentességeket kérjen. Ilyen esetben a további mentességeket ugyanolyan módon kell kérni az illetékes hatóságtól, mint a DLT-alapú piaci infrastruktúra engedélyezésére irányuló eredeti kérelem idején kért mentességek esetében. |
| --- | --- |

(49)

A 909/2014/EU rendelet és a 2014/65/EU irányelv sérelme nélkül az illetékes hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük a DLT-alapú piaci infrastruktúrának megadott külön engedély vagy bármely mentesség visszavonására, amennyiben a mögöttes technológiában vagy a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője által nyújtott szolgáltatásokban vagy végzett tevékenységekben hibát fedeztek fel, ha az említett hiba meghaladja a szóban forgó szolgáltatás és tevékenységek által biztosított előnyöket, vagy ha a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője az illetékes hatóság által megadott engedélyekhez vagy mentességekhez kötött bármely kötelezettséget megszegi, vagy ha a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője olyan pénzügyi eszközöket rögzített, amelyek meghaladják az e rendeletben meghatározott küszöbértékeket, vagy amelyek nem teljesítik a DLT-alapú pénzügyi eszközökre e rendelet alapján alkalmazandó egyéb feltételeket. A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője számára tevékenysége során lehetővé kell tenni, hogy az eredeti kérelem időpontjában kérteken felül további mentességeket kérjen. Ilyen esetben a további mentességeket ugyanolyan módon kell kérni az illetékes hatóságtól, mint a DLT-alapú piaci infrastruktúra engedélyezésére irányuló eredeti kérelem idején kért mentességek esetében.

| (50) | mivel a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői a kísérleti rendszer keretében ideiglenes mentességeket kaphatnak a meglévő uniós jogszabályok bizonyos rendelkezései alól, szorosan együtt kell működniük az illetékes hatóságokkal és az ESMA-val azon időszakban, amelyben a külön engedélyük érvényes. A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek tájékoztatniuk kell az illetékes hatóságokat az üzleti terveiket vagy kulcsfontosságú személyzetüket érintő bármely lényeges változásról, a kibertámadások vagy egyéb kiberfenyegetések, csalás vagy súlyos visszaélés bármilyen bizonyítékáról, a külön engedély iránti eredeti kérelem időpontjában rendelkezésre bocsátott információk bármely változásáról, bármely technikai vagy működési nehézségről – különösen a megosztott főkönyvi technológia használatával kapcsolatosakról –, valamint a befektetővédelmet, a piaci integritást vagy a pénzügyi stabilitást érintő bármely olyan kockázatról, amely a külön engedély megadásának időpontjában nem volt előre látható. Ha az illetékes hatóság ilyen lényeges változásról kap tájékoztatást, a befektetővédelem, a piaci integritás és a pénzügyi stabilitás biztosítása érdekében lehetővé kell tenni számára, hogy a DLT-alapú piaci infrastruktúrának új külön engedélyre vagy mentességre irányuló kérelem benyújtását írja elő, vagy az illetékes hatóság által megfelelőnek ítélt korrekciós intézkedéseket hozzon. A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek kérésre az illetékes hatóság rendelkezésére kell bocsátaniuk bármely releváns információt is. A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőitől kapott információkat és a korrekciós intézkedésekre vonatkozó információkat az illetékes hatóságoknak továbbítaniuk kell az ESMA részére. |
| --- | --- |

(50)

mivel a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői a kísérleti rendszer keretében ideiglenes mentességeket kaphatnak a meglévő uniós jogszabályok bizonyos rendelkezései alól, szorosan együtt kell működniük az illetékes hatóságokkal és az ESMA-val azon időszakban, amelyben a külön engedélyük érvényes. A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek tájékoztatniuk kell az illetékes hatóságokat az üzleti terveiket vagy kulcsfontosságú személyzetüket érintő bármely lényeges változásról, a kibertámadások vagy egyéb kiberfenyegetések, csalás vagy súlyos visszaélés bármilyen bizonyítékáról, a külön engedély iránti eredeti kérelem időpontjában rendelkezésre bocsátott információk bármely változásáról, bármely technikai vagy működési nehézségről – különösen a megosztott főkönyvi technológia használatával kapcsolatosakról –, valamint a befektetővédelmet, a piaci integritást vagy a pénzügyi stabilitást érintő bármely olyan kockázatról, amely a külön engedély megadásának időpontjában nem volt előre látható. Ha az illetékes hatóság ilyen lényeges változásról kap tájékoztatást, a befektetővédelem, a piaci integritás és a pénzügyi stabilitás biztosítása érdekében lehetővé kell tenni számára, hogy a DLT-alapú piaci infrastruktúrának új külön engedélyre vagy mentességre irányuló kérelem benyújtását írja elő, vagy az illetékes hatóság által megfelelőnek ítélt korrekciós intézkedéseket hozzon. A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek kérésre az illetékes hatóság rendelkezésére kell bocsátaniuk bármely releváns információt is. A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőitől kapott információkat és a korrekciós intézkedésekre vonatkozó információkat az illetékes hatóságoknak továbbítaniuk kell az ESMA részére.

| (51) | A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek rendszeresen jelentést kell tenniük az illetékes hatóságaiknak. Az ESMA-nak megbeszéléseket kell szerveznie ezekről a jelentésekről, hogy lehetővé tegye valamennyi illetékes hatóság számára az egész Unióban, hogy tapasztalatot szerezzenek a megosztott főkönyvi technológia hatásával kapcsolatban, és megértsék, szükséges-e a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályok bármely módosítása a megosztott főkönyvi technológia nagyobb léptékű használatának lehetővé tétele érdekében. |
| --- | --- |

(51)

A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek rendszeresen jelentést kell tenniük az illetékes hatóságaiknak. Az ESMA-nak megbeszéléseket kell szerveznie ezekről a jelentésekről, hogy lehetővé tegye valamennyi illetékes hatóság számára az egész Unióban, hogy tapasztalatot szerezzenek a megosztott főkönyvi technológia hatásával kapcsolatban, és megértsék, szükséges-e a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályok bármely módosítása a megosztott főkönyvi technológia nagyobb léptékű használatának lehetővé tétele érdekében.

| (52) | A kísérleti rendszer időtartama alatt fontos, hogy a keretrendszert és annak működését gyakori monitoringnak és értékelésnek vessék alá annak érdekében, hogy a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői a lehető legtöbb információhoz jussanak. Az ESMA-nak éves jelentéseket kell közzétennie, hogy a piaci szereplők ezáltal jobban megérthessék a piacok működését és alakulását, és hogy pontosabb tájékoztatást adjon a kísérleti rendszer alkalmazásával kapcsolatban. Az említett éves jelentéseknek naprakész tájékoztatást kell tartalmazniuk a legfontosabb tendenciákról és kockázatokról. Az említett éves jelentéseket be kell nyújtani az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(52)

A kísérleti rendszer időtartama alatt fontos, hogy a keretrendszert és annak működését gyakori monitoringnak és értékelésnek vessék alá annak érdekében, hogy a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői a lehető legtöbb információhoz jussanak. Az ESMA-nak éves jelentéseket kell közzétennie, hogy a piaci szereplők ezáltal jobban megérthessék a piacok működését és alakulását, és hogy pontosabb tájékoztatást adjon a kísérleti rendszer alkalmazásával kapcsolatban. Az említett éves jelentéseknek naprakész tájékoztatást kell tartalmazniuk a legfontosabb tendenciákról és kockázatokról. Az említett éves jelentéseket be kell nyújtani az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| (53) | Az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított három év elteltével az ESMA-nak jelentést kell benyújtania a Bizottságnak, amely tartalmazza a kísérleti rendszerre vonatkozó értékelését. A Bizottság az ESMA jelentése alapján jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az említett jelentésnek értékelnie kell a kísérleti rendszer további időszakra történő meghosszabbításának, a kíséreli rendszer egyéb típusú pénzügyi eszközökre történő kiterjesztésének, a kísérleti rendszer egyéb módon történő módosításának, a kísérleti rendszernek a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályok megfelelő módosításaira irányuló javaslat révén történő állandósításának, vagy a kísérleti rendszer megszüntetésének költségeit és hasznait. Lehetőség szerint el kell kerülni, hogy a DLT-alapú és a nem DLT-alapú piaci infrastruktúrák esetében két párhuzamos rendszer működjön. Ha a kísérleti rendszer sikeres, azt állandósítani lehetne a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó releváns uniós jogszabályok módosításával egy egységes és koherens keret megteremtése érdekében. |
| --- | --- |

(53)

Az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított három év elteltével az ESMA-nak jelentést kell benyújtania a Bizottságnak, amely tartalmazza a kísérleti rendszerre vonatkozó értékelését. A Bizottság az ESMA jelentése alapján jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az említett jelentésnek értékelnie kell a kísérleti rendszer további időszakra történő meghosszabbításának, a kíséreli rendszer egyéb típusú pénzügyi eszközökre történő kiterjesztésének, a kísérleti rendszer egyéb módon történő módosításának, a kísérleti rendszernek a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályok megfelelő módosításaira irányuló javaslat révén történő állandósításának, vagy a kísérleti rendszer megszüntetésének költségeit és hasznait. Lehetőség szerint el kell kerülni, hogy a DLT-alapú és a nem DLT-alapú piaci infrastruktúrák esetében két párhuzamos rendszer működjön. Ha a kísérleti rendszer sikeres, azt állandósítani lehetne a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó releváns uniós jogszabályok módosításával egy egységes és koherens keret megteremtése érdekében.

| (54) | A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó meglévő uniós jogszabályoknak a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközökre való alkalmazása tekintetében azonosítottak néhány potenciális hiányosságot. Így különösen a 600/2014/EU rendelet szerinti, bizonyos adatszolgáltatási követelményekre és kereskedés előtti és utáni átláthatósági követelményekre vonatkozó szabályozástechnikai standardok nem alkalmazhatók megfelelően a megosztott főkönyvi technológia útján kibocsátott pénzügyi eszközökre. A megosztott főkönyvi technológia vagy hasonló technológia útján kibocsátott pénzügyi eszközök másodlagos piacai még mindig kialakulóban vannak, jellemzőik ezért potenciálisan eltérhetnek a hagyományos technológiát használó pénzügyi eszközök piacaitól. Az említett szabályozástechnikai standardokban meghatározott szabályokat a használt technológiától függetlenül minden pénzügyi eszközre alkalmazni kell. Ezért a 600/2014/EU rendeletben foglalt, szabályozástechnikai standardtervezetek kidolgozására vonatkozó meglévő felhatalmazásokkal összhangban az ESMA-nak el kell végeznie az említett szabályozástechnikai standardok átfogó értékelését, és javaslatot kell tennie az annak biztosításához szükséges módosításokra, hogy a szabályozástechnikai standardokban foglalt szabályok hatékonyan alkalmazhatók legyenek a DLT-alapú pénzügyi eszközökre. Az említett értékelés során az ESMA-nak figyelembe kell vennie a DLT-alapú pénzügyi eszközök sajátosságait és azt, hogy esetükben szükség van-e a standardok kiigazítására annak érdekében, hogy – a 600/2014/EU rendelet alapján elfogadott szabályozástechnikai standardokban megállapított szabályok célkitűzéseinek aláásása nélkül – lehetővé váljon az említett pénzügyi eszközök fejlesztése. |
| --- | --- |

(54)

A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó meglévő uniós jogszabályoknak a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközökre való alkalmazása tekintetében azonosítottak néhány potenciális hiányosságot. Így különösen a 600/2014/EU rendelet szerinti, bizonyos adatszolgáltatási követelményekre és kereskedés előtti és utáni átláthatósági követelményekre vonatkozó szabályozástechnikai standardok nem alkalmazhatók megfelelően a megosztott főkönyvi technológia útján kibocsátott pénzügyi eszközökre. A megosztott főkönyvi technológia vagy hasonló technológia útján kibocsátott pénzügyi eszközök másodlagos piacai még mindig kialakulóban vannak, jellemzőik ezért potenciálisan eltérhetnek a hagyományos technológiát használó pénzügyi eszközök piacaitól. Az említett szabályozástechnikai standardokban meghatározott szabályokat a használt technológiától függetlenül minden pénzügyi eszközre alkalmazni kell. Ezért a 600/2014/EU rendeletben foglalt, szabályozástechnikai standardtervezetek kidolgozására vonatkozó meglévő felhatalmazásokkal összhangban az ESMA-nak el kell végeznie az említett szabályozástechnikai standardok átfogó értékelését, és javaslatot kell tennie az annak biztosításához szükséges módosításokra, hogy a szabályozástechnikai standardokban foglalt szabályok hatékonyan alkalmazhatók legyenek a DLT-alapú pénzügyi eszközökre. Az említett értékelés során az ESMA-nak figyelembe kell vennie a DLT-alapú pénzügyi eszközök sajátosságait és azt, hogy esetükben szükség van-e a standardok kiigazítására annak érdekében, hogy – a 600/2014/EU rendelet alapján elfogadott szabályozástechnikai standardokban megállapított szabályok célkitűzéseinek aláásása nélkül – lehetővé váljon az említett pénzügyi eszközök fejlesztése.

| (55) | mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközök DLT-alapú piaci infrastruktúráinak fejlesztése előtt álló, a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályokban foglalt szabályozási akadályok miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(55)

mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a pénzügyi eszközöknek minősülő kriptoeszközök DLT-alapú piaci infrastruktúráinak fejlesztése előtt álló, a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályokban foglalt szabályozási akadályok miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (56) | Ez a rendelet nem érinti az (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (13). Ugyanakkor a 2014/65/EU irányelv alapján engedélyezett szervezetek esetében a 600/2014/EU rendelet vagy a 2014/65/EU irányelv megsértésének bejelentésére szolgáló, az említett irányelv alapján létrehozott mechanizmusokat kell alkalmazni. A 909/2014/EU rendelet alapján engedélyezett szervezetek tekintetében az említett rendelet megsértésének bejelentésére szolgáló, az említett rendelet alapján létrehozott mechanizmusokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(56)

Ez a rendelet nem érinti az (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (13). Ugyanakkor a 2014/65/EU irányelv alapján engedélyezett szervezetek esetében a 600/2014/EU rendelet vagy a 2014/65/EU irányelv megsértésének bejelentésére szolgáló, az említett irányelv alapján létrehozott mechanizmusokat kell alkalmazni. A 909/2014/EU rendelet alapján engedélyezett szervezetek tekintetében az említett rendelet megsértésének bejelentésére szolgáló, az említett rendelet alapján létrehozott mechanizmusokat kell alkalmazni.

| (57) | A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működése személyes adatok kezelésével járhat együtt. Ha e rendelet alkalmazása céljából személyes adatok kezelésére van szükség, az ilyen adatkezelést a személyes adatok védelmére vonatkozó alkalmazandó uniós joggal összhangban kell elvégezni. Ez a rendelet nem érinti az (EU) 2016/679 (14) és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (15). Az európai adatvédelmi biztossal az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2021. április 23-án véleményt nyilvánított. |
| --- | --- |

(57)

A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működése személyes adatok kezelésével járhat együtt. Ha e rendelet alkalmazása céljából személyes adatok kezelésére van szükség, az ilyen adatkezelést a személyes adatok védelmére vonatkozó alkalmazandó uniós joggal összhangban kell elvégezni. Ez a rendelet nem érinti az (EU) 2016/679 (14) és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (15). Az európai adatvédelmi biztossal az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2021. április 23-án véleményt nyilvánított.

| (58) | A 600/2014/EU rendelet egy átmeneti időszakról rendelkezik, amely alatt a CCP-khez vagy kereskedési helyekhez való, az említett rendelet szerinti megkülönböztetésmentes hozzáférés nem alkalmazandó azon CCP-k vagy kereskedési helyszínek vonatkozásában, amelyek kérelmezték illetékes hatóságaiktól, hogy átmeneti rendelkezésekkel élhessenek a tőzsdén kereskedett származtatott termékek tekintetében. Az időszak, amely alatt egy CCP-t vagy egy kereskedési helyszínt az illetékes hatósága a tőzsdén kereskedett származtatott termékek tekintetében mentesíthet a megkülönböztetésmentes hozzáférésre vonatkozó szabályok alól, 2020. július 3-án lejárt. A piacok megnövekedett bizonytalansága és volatilitása kedvezőtlenül befolyásolta a CCP-k és a kereskedési helyszínek működési kockázatait, és ezért az (EU) 2021/23 európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 95. cikke egy évvel, 2021. július 3-ig elhalasztotta a tőzsdén kereskedett származtatott termékek tekintetében kereskedési és elszámolási szolgáltatásokat nyújtó CCP-kre és kereskedési helyszínekre vonatkozó, új nyílt hozzáférési rendszer alkalmazásának kezdőnapját. Azon okok, amelyek az új nyílt hozzáférési rendszer alkalmazása kezdőnapjának elhalasztását indokolták, továbbra is fennállnak. Ezenkívül a nyílt hozzáférési rendszer ellentétes lehet azon párhuzamos szakpolitikai célkitűzésekkel, amelyek az Unión belüli kereskedelem és innováció előmozdítását szolgálják, tekintve, hogy visszafoghatja a tőzsdén kereskedett származtatott termékek innovációját azáltal, hogy lehetővé teszi a nyílt hozzáférés előnyeit élvező versenytársak számára, hogy a meglévő szereplők infrastruktúrájára és beruházásaira támaszkodjanak annak érdekében, hogy alacsony induló költségek mellett kínáljanak versengő termékeket. Egy olyan rendszer fenntartása, amelynek keretében vertikálisan integrált szervezeteken belül kerül sor a származtatott termékek elszámolására és kereskedésére, a régóta fennálló nemzetközi tendenciákkal is összhangban áll. Az új nyílt hozzáférési rendszer alkalmazásának kezdőnapját ezért további két évvel, 2023. július 3-ig el kell halasztani. |
| --- | --- |

(58)

A 600/2014/EU rendelet egy átmeneti időszakról rendelkezik, amely alatt a CCP-khez vagy kereskedési helyekhez való, az említett rendelet szerinti megkülönböztetésmentes hozzáférés nem alkalmazandó azon CCP-k vagy kereskedési helyszínek vonatkozásában, amelyek kérelmezték illetékes hatóságaiktól, hogy átmeneti rendelkezésekkel élhessenek a tőzsdén kereskedett származtatott termékek tekintetében. Az időszak, amely alatt egy CCP-t vagy egy kereskedési helyszínt az illetékes hatósága a tőzsdén kereskedett származtatott termékek tekintetében mentesíthet a megkülönböztetésmentes hozzáférésre vonatkozó szabályok alól, 2020. július 3-án lejárt. A piacok megnövekedett bizonytalansága és volatilitása kedvezőtlenül befolyásolta a CCP-k és a kereskedési helyszínek működési kockázatait, és ezért az (EU) 2021/23 európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 95. cikke egy évvel, 2021. július 3-ig elhalasztotta a tőzsdén kereskedett származtatott termékek tekintetében kereskedési és elszámolási szolgáltatásokat nyújtó CCP-kre és kereskedési helyszínekre vonatkozó, új nyílt hozzáférési rendszer alkalmazásának kezdőnapját. Azon okok, amelyek az új nyílt hozzáférési rendszer alkalmazása kezdőnapjának elhalasztását indokolták, továbbra is fennállnak. Ezenkívül a nyílt hozzáférési rendszer ellentétes lehet azon párhuzamos szakpolitikai célkitűzésekkel, amelyek az Unión belüli kereskedelem és innováció előmozdítását szolgálják, tekintve, hogy visszafoghatja a tőzsdén kereskedett származtatott termékek innovációját azáltal, hogy lehetővé teszi a nyílt hozzáférés előnyeit élvező versenytársak számára, hogy a meglévő szereplők infrastruktúrájára és beruházásaira támaszkodjanak annak érdekében, hogy alacsony induló költségek mellett kínáljanak versengő termékeket. Egy olyan rendszer fenntartása, amelynek keretében vertikálisan integrált szervezeteken belül kerül sor a származtatott termékek elszámolására és kereskedésére, a régóta fennálló nemzetközi tendenciákkal is összhangban áll. Az új nyílt hozzáférési rendszer alkalmazásának kezdőnapját ezért további két évvel, 2023. július 3-ig el kell halasztani.

| (59) | Jelenleg a pénzügyi eszköz 2014/65/EU irányelvben szereplő fogalommeghatározása nem foglalja magában kifejezetten a titkosított adatok megosztott rögzítését támogató technológiák kategóriájának – nevezetesen a megosztott főkönyvi technológia – útján kibocsátott pénzügyi eszközöket. Annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen pénzügyi eszközökkel a meglévő jogi keret alapján kereskedni lehessen a piacon, a pénzügyi eszközök 2014/65/EU irányelvben szereplő fogalommeghatározását módosítani kell, hogy az az említett az eszközöket is magában foglalja. |
| --- | --- |

(59)

Jelenleg a pénzügyi eszköz 2014/65/EU irányelvben szereplő fogalommeghatározása nem foglalja magában kifejezetten a titkosított adatok megosztott rögzítését támogató technológiák kategóriájának – nevezetesen a megosztott főkönyvi technológia – útján kibocsátott pénzügyi eszközöket. Annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen pénzügyi eszközökkel a meglévő jogi keret alapján kereskedni lehessen a piacon, a pénzügyi eszközök 2014/65/EU irányelvben szereplő fogalommeghatározását módosítani kell, hogy az az említett az eszközöket is magában foglalja.

| (60) | Míg e rendelet határozza meg a DLT-alapú – többek között kiegyenlítési szolgáltatásokat nyújtó – piaci infrastruktúrák szabályozási keretét, a központi értéktárak által működtetett értékpapír-kiegyenlítési rendszerek általános szabályozási keretét a 909/2014/EU rendelet állapítja meg, amely a kiegyenlítési fegyelemre vonatkozóan is tartalmaz rendelkezéseket. A kiegyenlítési fegyelmi rendszer szabályokat tartalmaz a meghiúsult kiegyenlítések jelentésére, a pénzbírságok beszedésére és elosztására, valamint a kötelező kényszerbeszerzésekre vonatkozóan. A 909/2014/EU rendelet alapján elfogadott szabályozástechnikai standardok értelmében a kiegyenlítési fegyelemre vonatkozó rendelkezések 2022. február 1-jétől alkalmazandók. Az érdekelt felek mindazonáltal bizonyítékkal szolgáltak arra vonatkozóan, hogy a kötelező kényszerbeszerzések növelhetik a likviditási nyomást és a kényszerbeszerzési kockázatnak kitett értékpapírok költségeit. Ez a hatás tovább erősödhet a piac volatilitása esetén. Mindezek alapján a 909/2014/EU rendeletben megállapított kötelező kényszerbeszerzési szabályok alkalmazása kedvezőtlen hatást gyakorolhat az Unión belüli tőkepiacok hatékonyságára és versenyképességére. Az említett hatás pedig a vételi és eladási árak közötti nagyobb különbségekhez, mérsékeltebb piaci hatékonysághoz, valamint mérsékeltebb, az értékpapír-kölcsönzési és repópiaci értékpapír-kölcsönzésre, továbbá az ügyleteknek az Unióban letelepedett központi értéktárakon keresztül történő kiegyenlítésére irányuló ösztönzőkhöz vezethet. A kötelező kényszerbeszerzésekre vonatkozó szabályok alkalmazásának költségei ezért várhatóan meghaladják a potenciális előnyöket. Az említett potenciális kedvezőtlen hatásra tekintettel, a 909/2014/EU rendeletet módosítani kell, hogy a kötelező kényszerbeszerzési szabályok alkalmazása kezdőnapjának további elhalasztása érdekében minden egyes kiegyenlítési fegyelmet szolgáló intézkedés esetében eltérő alkalmazási kezdőnapot lehessen megállapítani. Az említett elhalasztás lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy a 909/2014/EU rendelet felülvizsgálatára irányuló jövőbeli jogalkotási javaslattal összefüggésben megvizsgálja, hogy a kiegyenlítési fegyelemi keretrendszert – különösen a kötelező kényszerbeszerzésekre vonatkozó szabályokat – hogyan kell módosítani a fent említett problémák figyelembevétele és megoldása érdekében. Emellett egy ilyen halasztás azt is biztosítaná, hogy a piaci szereplőkre – ideértve azon DLT-alapú piaci infrastruktúrákat is, amelyek a kiegyenlítési fegyelmi rendszer hatálya alá tartoznának – ne háruljanak kétszeres végrehajtási költségek abban az esetben, ha a 909/2014/EU rendelet felülvizsgálatának eredményeként az említett szabályok módosítására kerül sor. |
| --- | --- |

(60)

Míg e rendelet határozza meg a DLT-alapú – többek között kiegyenlítési szolgáltatásokat nyújtó – piaci infrastruktúrák szabályozási keretét, a központi értéktárak által működtetett értékpapír-kiegyenlítési rendszerek általános szabályozási keretét a 909/2014/EU rendelet állapítja meg, amely a kiegyenlítési fegyelemre vonatkozóan is tartalmaz rendelkezéseket. A kiegyenlítési fegyelmi rendszer szabályokat tartalmaz a meghiúsult kiegyenlítések jelentésére, a pénzbírságok beszedésére és elosztására, valamint a kötelező kényszerbeszerzésekre vonatkozóan. A 909/2014/EU rendelet alapján elfogadott szabályozástechnikai standardok értelmében a kiegyenlítési fegyelemre vonatkozó rendelkezések 2022. február 1-jétől alkalmazandók. Az érdekelt felek mindazonáltal bizonyítékkal szolgáltak arra vonatkozóan, hogy a kötelező kényszerbeszerzések növelhetik a likviditási nyomást és a kényszerbeszerzési kockázatnak kitett értékpapírok költségeit. Ez a hatás tovább erősödhet a piac volatilitása esetén. Mindezek alapján a 909/2014/EU rendeletben megállapított kötelező kényszerbeszerzési szabályok alkalmazása kedvezőtlen hatást gyakorolhat az Unión belüli tőkepiacok hatékonyságára és versenyképességére. Az említett hatás pedig a vételi és eladási árak közötti nagyobb különbségekhez, mérsékeltebb piaci hatékonysághoz, valamint mérsékeltebb, az értékpapír-kölcsönzési és repópiaci értékpapír-kölcsönzésre, továbbá az ügyleteknek az Unióban letelepedett központi értéktárakon keresztül történő kiegyenlítésére irányuló ösztönzőkhöz vezethet. A kötelező kényszerbeszerzésekre vonatkozó szabályok alkalmazásának költségei ezért várhatóan meghaladják a potenciális előnyöket. Az említett potenciális kedvezőtlen hatásra tekintettel, a 909/2014/EU rendeletet módosítani kell, hogy a kötelező kényszerbeszerzési szabályok alkalmazása kezdőnapjának további elhalasztása érdekében minden egyes kiegyenlítési fegyelmet szolgáló intézkedés esetében eltérő alkalmazási kezdőnapot lehessen megállapítani. Az említett elhalasztás lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy a 909/2014/EU rendelet felülvizsgálatára irányuló jövőbeli jogalkotási javaslattal összefüggésben megvizsgálja, hogy a kiegyenlítési fegyelemi keretrendszert – különösen a kötelező kényszerbeszerzésekre vonatkozó szabályokat – hogyan kell módosítani a fent említett problémák figyelembevétele és megoldása érdekében. Emellett egy ilyen halasztás azt is biztosítaná, hogy a piaci szereplőkre – ideértve azon DLT-alapú piaci infrastruktúrákat is, amelyek a kiegyenlítési fegyelmi rendszer hatálya alá tartoznának – ne háruljanak kétszeres végrehajtási költségek abban az esetben, ha a 909/2014/EU rendelet felülvizsgálatának eredményeként az említett szabályok módosítására kerül sor.

| (61) | A DLT-alapú piaci infrastruktúra működése nem áshatja alá a tagállamok éghajlat-politikáját. Így fontos tovább ösztönözni az alacsony kibocsátású vagy kibocsátásmentes megosztott főkönyvi technológiák fejlesztését és az azokba irányuló beruházást, |
| --- | --- |

(61)

A DLT-alapú piaci infrastruktúra működése nem áshatja alá a tagállamok éghajlat-politikáját. Így fontos tovább ösztönözni az alacsony kibocsátású vagy kibocsátásmentes megosztott főkönyvi technológiák fejlesztését és az azokba irányuló beruházást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez a rendelet követelményeket állapít meg a DLT-alapú piaci infrastruktúrákkal és működtetőikkel kapcsolatban, a következők tekintetében:

| a) | a DLT-alapú piaci infrastruktúrák e rendelettel összhangban történő működtetésére vonatkozó külön engedélyek megadása és visszavonása; |
| --- | --- |

a)

a DLT-alapú piaci infrastruktúrák e rendelettel összhangban történő működtetésére vonatkozó külön engedélyek megadása és visszavonása;

| b) | a külön engedélyekhez kapcsolódó mentességek megadása, módosítása és visszavonása; |
| --- | --- |

b)

a külön engedélyekhez kapcsolódó mentességek megadása, módosítása és visszavonása;

| c) | a mentességekhez kötött feltételek előírása, módosítása és visszavonása, valamint a kompenzációs vagy korrekciós intézkedések előírása, módosítása és visszavonása; |
| --- | --- |

c)

a mentességekhez kötött feltételek előírása, módosítása és visszavonása, valamint a kompenzációs vagy korrekciós intézkedések előírása, módosítása és visszavonása;

| d) | a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetése; |
| --- | --- |

d)

a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetése;

| e) | a DLT-alapú piaci infrastruktúrák felügyelete; és |
| --- | --- |

e)

a DLT-alapú piaci infrastruktúrák felügyelete; és

| f) | a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői, az illetékes hatóságok és az 1095/2010/EU rendelettel létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság, ESMA) közötti együttműködés. |
| --- | --- |

f)

a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői, az illetékes hatóságok és az 1095/2010/EU rendelettel létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság, ESMA) közötti együttműködés.

2 cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „megosztott főkönyvi technológia” vagy „DLT”: a megosztott főkönyvek működését és használatát lehetővé tevő technológia; |
| --- | --- |

1.

„megosztott főkönyvi technológia” vagy „DLT”: a megosztott főkönyvek működését és használatát lehetővé tevő technológia;

| 2. | „megosztott főkönyv”: az ügyletek nyilvántartását tartalmazó, a DLT-hálózati csomópontok adott körében konszenzusos mechanizmus alkalmazásával megosztott és szinkronizált adattár; |
| --- | --- |

2.

„megosztott főkönyv”: az ügyletek nyilvántartását tartalmazó, a DLT-hálózati csomópontok adott körében konszenzusos mechanizmus alkalmazásával megosztott és szinkronizált adattár;

| 3. | „konszenzusos mechanizmus”: olyan szabályok és eljárások, amelyek révén a DLT-hálózati csomópontok között megállapodás születik arról, hogy valamely ügyletet validálnak; |
| --- | --- |

3.

„konszenzusos mechanizmus”: olyan szabályok és eljárások, amelyek révén a DLT-hálózati csomópontok között megállapodás születik arról, hogy valamely ügyletet validálnak;

| 4. | „DLT-hálózati csomópont”: egy hálózat részét képező eszköz vagy folyamat, amely valamely megosztott főkönyvön belül található valamennyi ügylet nyilvántartásának teljes vagy részleges másolatát tartalmazza; |
| --- | --- |

4.

„DLT-hálózati csomópont”: egy hálózat részét képező eszköz vagy folyamat, amely valamely megosztott főkönyvön belül található valamennyi ügylet nyilvántartásának teljes vagy részleges másolatát tartalmazza;

| 5. | „DLT-alapú piaci infrastruktúra”: DLT-alapú multilaterális kereskedési rendszer, DLT-alapú kiegyenlítési rendszer vagy DLT-alapú kereskedési és kiegyenlítési rendszer; |
| --- | --- |

5.

„DLT-alapú piaci infrastruktúra”: DLT-alapú multilaterális kereskedési rendszer, DLT-alapú kiegyenlítési rendszer vagy DLT-alapú kereskedési és kiegyenlítési rendszer;

| 6. | „DLT-alapú multilaterális kereskedési rendszer” vagy „DLT-MTF”: olyan multilaterális kereskedési rendszer, amely kizárólag DLT-alapú pénzügyi eszközöket vezet be kereskedésbe; |
| --- | --- |

6.

„DLT-alapú multilaterális kereskedési rendszer” vagy „DLT-MTF”: olyan multilaterális kereskedési rendszer, amely kizárólag DLT-alapú pénzügyi eszközöket vezet be kereskedésbe;

| 7. | „DLT-alapú kiegyenlítési rendszer” vagy „DLT-SS”: olyan kiegyenlítési rendszer, amely – függetlenül attól, hogy az említett kiegyenlítési rendszert a 98/26/EK irányelvvel összhangban jelölték-e ki és jelentették-e be – DLT-alapú pénzügyi eszközökkel végzett ügyleteket egyenlít ki fizetés ellenében vagy szállítás ellenében, és amely lehetővé teszi a DLT-alapú pénzügyi eszközök első rögzítését, illetve lehetővé teszi a DLT-alapú pénzügyi eszközökkel kapcsolatos letéti őrzési szolgáltatások nyújtását; |
| --- | --- |

7.

„DLT-alapú kiegyenlítési rendszer” vagy „DLT-SS”: olyan kiegyenlítési rendszer, amely – függetlenül attól, hogy az említett kiegyenlítési rendszert a 98/26/EK irányelvvel összhangban jelölték-e ki és jelentették-e be – DLT-alapú pénzügyi eszközökkel végzett ügyleteket egyenlít ki fizetés ellenében vagy szállítás ellenében, és amely lehetővé teszi a DLT-alapú pénzügyi eszközök első rögzítését, illetve lehetővé teszi a DLT-alapú pénzügyi eszközökkel kapcsolatos letéti őrzési szolgáltatások nyújtását;

| 8. | „kiegyenlítés”: a 909/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 7. pontjában meghatározott kiegyenlítés; |
| --- | --- |

8.

„kiegyenlítés”: a 909/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 7. pontjában meghatározott kiegyenlítés;

| 9. | „kiegyenlítés meghiúsulása”: a 909/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 15. pontjában meghatározott kiegyenlítés meghiúsulása; |
| --- | --- |

9.

„kiegyenlítés meghiúsulása”: a 909/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 15. pontjában meghatározott kiegyenlítés meghiúsulása;

| 10. | „DLT-alapú kereskedési és kiegyenlítési rendszer” vagy „DLT-TSS”: olyan DLT-MTF vagy DLT-SS, amely kombinálja a DLT-MTF és DLT-SS által nyújtott szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

10.

„DLT-alapú kereskedési és kiegyenlítési rendszer” vagy „DLT-TSS”: olyan DLT-MTF vagy DLT-SS, amely kombinálja a DLT-MTF és DLT-SS által nyújtott szolgáltatásokat;

| 11. | „DLT-alapú pénzügyi eszköz”: megosztott főkönyvi technológia használatával kibocsátott, rögzített, átruházott és tárolt pénzügyi eszköz; |
| --- | --- |

11.

„DLT-alapú pénzügyi eszköz”: megosztott főkönyvi technológia használatával kibocsátott, rögzített, átruházott és tárolt pénzügyi eszköz;

| 12. | „pénzügyi eszköz”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 15. pontjában meghatározott pénzügyi eszköz; |
| --- | --- |

12.

„pénzügyi eszköz”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 15. pontjában meghatározott pénzügyi eszköz;

| 13. | „multilaterális kereskedési rendszer”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 22. pontjában meghatározott multilaterális kereskedési rendszer; |
| --- | --- |

13.

„multilaterális kereskedési rendszer”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 22. pontjában meghatározott multilaterális kereskedési rendszer;

| 14. | „központi értéktár”: a 909/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott központi értéktár; |
| --- | --- |

14.

„központi értéktár”: a 909/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott központi értéktár;

| 15. | „értékpapír-kiegyenlítési rendszer”: a 909/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 10. pontjában meghatározott értékpapír-kiegyenlítési rendszer; |
| --- | --- |

15.

„értékpapír-kiegyenlítési rendszer”: a 909/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 10. pontjában meghatározott értékpapír-kiegyenlítési rendszer;

| 16. | „üzleti nap”: a 909/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 14. pontjában meghatározott üzleti nap; |
| --- | --- |

16.

„üzleti nap”: a 909/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 14. pontjában meghatározott üzleti nap;

| 17. | „szállítás fizetés ellenében”: a 909/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 27. pontjában meghatározott szállítás fizetés ellenében; |
| --- | --- |

17.

„szállítás fizetés ellenében”: a 909/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 27. pontjában meghatározott szállítás fizetés ellenében;

| 18. | „hitelintézet”: az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet; |
| --- | --- |

18.

„hitelintézet”: az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet;

17

| 19. | „befektetési vállalkozás”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás; |
| --- | --- |

19.

„befektetési vállalkozás”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás;

| 20. | „piacműködtető”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 18. pontjában meghatározott piacműködtető; |
| --- | --- |

20.

„piacműködtető”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 18. pontjában meghatározott piacműködtető;

| 21. | „illetékes hatóság”: egy vagy több illetékes hatóság, amelyet vagy amelyeket:






  a) | a 2014/65/EU irányelv 67. cikkével összhangban jelöltek ki; |
| --- | --- | --- |

21.

„illetékes hatóság”: egy vagy több illetékes hatóság, amelyet vagy amelyeket:

a)

a 2014/65/EU irányelv 67. cikkével összhangban jelöltek ki;

| b) | a 909/2014/EU rendelet 11. cikkével összhangban jelöltek ki; vagy |
| --- | --- |

b)

a 909/2014/EU rendelet 11. cikkével összhangban jelöltek ki; vagy

| c) | e rendelet alkalmazásának felügyelete céljából egy tagállam egyéb módon jelölt ki. |
| --- | --- |

c)

e rendelet alkalmazásának felügyelete céljából egy tagállam egyéb módon jelölt ki.

3. cikk

A DLT-alapú piaci infrastruktúrán belül kereskedésbe bevezetett vagy rögzített pénzügyi eszközökre vonatkozó korlátozások

(1)   DLT-alapú pénzügyi eszközök kizárólag abban az esetben vezethetők be kereskedésbe valamely DLT-alapú piaci infrastruktúrán belül vagy rögzíthetők valamely DLT-alapú piaci infrastruktúrán belül, ha a kereskedésbe történő bevezetés pillanatában vagy a megosztott főkönyvben történő rögzítés pillanatában a DLT-alapú pénzügyi eszközök:

| a) | részvények, amelyek kibocsátójának piaci tőkeértéke vagy indikatív piaci tőkeértéke 500 millió EUR-nál kevesebb; |
| --- | --- |

a)

részvények, amelyek kibocsátójának piaci tőkeértéke vagy indikatív piaci tőkeértéke 500 millió EUR-nál kevesebb;

| b) | kötvények, az értékpapírosított adósság egyéb formái, beleértve az ilyen értékpapírok tekintetében kiadott letéti igazolásokat is, vagy pénzpiaci eszközök, 1 milliárd EUR-nál kisebb kibocsátási nagysággal, kivéve azokat, amelyek származtatott eszközöket foglalnak magukban, vagy amelyek szerkezetükből adódóan az ügyfél számára megnehezítik a fennálló kockázatok felmérését; vagy |
| --- | --- |

b)

kötvények, az értékpapírosított adósság egyéb formái, beleértve az ilyen értékpapírok tekintetében kiadott letéti igazolásokat is, vagy pénzpiaci eszközök, 1 milliárd EUR-nál kisebb kibocsátási nagysággal, kivéve azokat, amelyek származtatott eszközöket foglalnak magukban, vagy amelyek szerkezetükből adódóan az ügyfél számára megnehezítik a fennálló kockázatok felmérését; vagy

| c) | a 2014/65/EU irányelv 25. cikke (4) bekezdése a) pontja iv. alpontjának hatálya alá tartozó kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyei, amelyek kezelt eszközállományának piaci értéke nem éri el az 500 millió EUR-t. |
| --- | --- |

c)

a 2014/65/EU irányelv 25. cikke (4) bekezdése a) pontja iv. alpontjának hatálya alá tartozó kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyei, amelyek kezelt eszközállományának piaci értéke nem éri el az 500 millió EUR-t.

Az első albekezdés b) pontjában említett küszöbérték számításából ki kell zárni az olyan kibocsátók által kibocsátott vállalati kötvényeket, amelyek piaci kapitalizációja a kibocsátásuk időpontjában nem haladta meg a 200 millió EUR-t.

(2)   Valamennyi, valamely DLT-alapú piaci infrastruktúrán belül kereskedésbe bevezetett vagy valamely DLT-alapú piaci infrastruktúrán belül rögzített DLT-alapú pénzügyi eszköz aggregált piaci értéke nem haladhatja meg a 6 milliárd EUR-t egy új DLT-alapú pénzügyi eszköz kereskedésbe történő bevezetésének vagy első rögzítésének pillanatában.

Amennyiben egy új DLT-alapú pénzügyi eszköz kereskedésbe történő bevezetésének vagy első rögzítésének eredményeként az első albekezdésben említett aggregált piaci érték elérné a 6 milliárd EUR-t, a DLT-alapú piaci infrastruktúra nem vezetheti be kereskedésbe az említett DLT-alapú pénzügyi eszközt, vagy nem rögzítheti azt.

(3)   Amennyiben valamennyi, valamely DLT-alapú piaci infrastruktúrán belül kereskedésbe bevezetett vagy valamely DLT-alapú piaci infrastruktúrán belül rögzített DLT-alapú pénzügyi eszköz aggregált piaci értéke elérte a 9 milliárd EUR-t, a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője aktiválja a 7. cikk (7) bekezdésében említett átállási stratégiát. A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője az (5) bekezdésben előírt havi jelentésben értesíti az illetékes hatóságot átállási stratégiájának aktiválásáról és az átállás időzítéséről.

(4)   A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője kiszámítja az említett DLT-alapú piaci infrastruktúrán belül kereskedett vagy rögzített DLT-alapú pénzügyi eszközök havi átlagos aggregált piaci értékét. Az említett havi átlagot az egyes DLT-alapú pénzügyi eszközök napi záróárainak átlagaként kell kiszámítani, megszorozva az említett DLT-alapú piaci infrastruktúrán belül ugyanazon nemzetközi értékpapír-azonosító számmal (ISIN azonosító számmal) kereskedett vagy rögzített DLT-alapú pénzügyi eszközök számával.

A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője az említett havi átlagot használja:

| a) | annak értékelésekor, hogy egy új DLT-alapú pénzügyi eszköznek a következő hónapban sorra kerülő kereskedésbe történő bevezetése vagy rögzítése eredményeként a DLT-alapú pénzügyi eszközök aggregált piaci értéke elérné-e az e cikk (2) bekezdésében említett küszöbértéket; és |
| --- | --- |

a)

annak értékelésekor, hogy egy új DLT-alapú pénzügyi eszköznek a következő hónapban sorra kerülő kereskedésbe történő bevezetése vagy rögzítése eredményeként a DLT-alapú pénzügyi eszközök aggregált piaci értéke elérné-e az e cikk (2) bekezdésében említett küszöbértéket; és

| b) | annak eldöntésekor, hogy aktiválja-e a 7. cikk (7) bekezdésében említett átállási stratégiát. |
| --- | --- |

b)

annak eldöntésekor, hogy aktiválja-e a 7. cikk (7) bekezdésében említett átállási stratégiát.

(5)   A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője havonta jelentést nyújt be az illetékes hatóságához, bizonyítva, hogy a DLT-alapú piaci infrastruktúrán belül kereskedésbe bevezetett vagy rögzített DLT-alapú pénzügyi eszközök egyike sem haladja meg a (2) és a (3) bekezdésben meghatározott küszöbértékeket..

(6)   Egy illetékes hatóság megállapíthat az (1) és a (2) bekezdésben meghatározottaknál alacsonyabb küszöbértékeket. Ha az illetékes hatóság csökkenti a (2) bekezdésben említett küszöbértéket, a (3) bekezdésben meghatározott értéket arányosan csökkentettnek kell tekinteni.

E bekezdés első albekezdésének alkalmazásában az illetékes hatóságnak figyelembe kell vennie a szolgáltatások és tevékenységek teljesítési helye szerinti tagállamokban a kereskedési platformokra bevezetett, adott típusú DLT-alapú pénzügyi eszközök piaci méretét és átlagos kapitalizációját, valamint figyelembe kell vennie a kibocsátókhoz, a használt megosztott főkönyvi technológia típusához és a DLT-alapú piaci infrastruktúra szolgáltatásaihoz és tevékenységeihez kapcsolódó kockázatokat.

(7)   Az 596/2014/EU rendelet alkalmazandó valamely DLT-MTF-en belül vagy valamely DLT TSS-en belül kereskedésbe bevezetett DLT-alapú pénzügyi eszközökre.

4. cikk

A DLT-MTF-ekre vonatkozó követelmények és mentességek

(1)   A DLT-MTF-re alkalmazandók a 600/2014/EU rendelet és a 2014/65/EU irányelv alapján valamely multilterális kereskedési rendszerre alkalmazandó követelmények.

Az első albekezdés nem alkalmazandó azon követelmények tekintetében, amelyek alól a DLT-MTF-et működtető befektetési vállalkozást vagy piacműködtetőt e cikk (2) és (3) bekezdése alapján mentesítették, feltéve, hogy az említett befektetési vállalkozás vagy piacműködtető megfelel:

| a) | a 7. cikknek; |
| --- | --- |

a)

a 7. cikknek;

| b) | e cikk (2), (3) és (4) bekezdésének; és |
| --- | --- |

b)

e cikk (2), (3) és (4) bekezdésének; és

| c) | minden olyan kompenzációs intézkedésnek, amelyet az illetékes hatóság megfelelőnek tart azon rendelkezések célkitűzéseinek teljesítése érdekében, amelyek alól mentességet kértek, vagy a befektetővédelem, a piaci integritás vagy a pénzügyi stabilitás biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

c)

minden olyan kompenzációs intézkedésnek, amelyet az illetékes hatóság megfelelőnek tart azon rendelkezések célkitűzéseinek teljesítése érdekében, amelyek alól mentességet kértek, vagy a befektetővédelem, a piaci integritás vagy a pénzügyi stabilitás biztosítása érdekében.

(2)   Ha valamely DLT-MTF működtetője kéri, a 2014/65/EU irányelv 53. cikkének (3) bekezdésében meghatározott személyek mellett az illetékes hatóság megengedheti az említett működtetőnek, hogy tagként vagy résztvevőként befogadjon saját számlára történő kereskedés céljából természetes és jogi személyeket, feltéve, hogy e személyek teljesítik a következő követelményeket:

| a) | kellően jó hírnévvel rendelkeznek; |
| --- | --- |

a)

kellően jó hírnévvel rendelkeznek;

| b) | kellő szintű kereskedési képességgel, alkalmassággal és tapasztalattal rendelkeznek, ideértve a megosztott főkönyvi technológia működésével kapcsolatos ismereteket is; |
| --- | --- |

b)

kellő szintű kereskedési képességgel, alkalmassággal és tapasztalattal rendelkeznek, ideértve a megosztott főkönyvi technológia működésével kapcsolatos ismereteket is;

| c) | nem árjegyzők a DLT-MTF-en belül; |
| --- | --- |

c)

nem árjegyzők a DLT-MTF-en belül;

| d) | nem használnak nagy sebességű algoritmikus kereskedési technikát a DLT-MTF-en belül; |
| --- | --- |

d)

nem használnak nagy sebességű algoritmikus kereskedési technikát a DLT-MTF-en belül;

| e) | más személyek számára nem biztosítanak közvetlen elektronikus hozzáférést a DLT-MTF-hez; |
| --- | --- |

e)

más személyek számára nem biztosítanak közvetlen elektronikus hozzáférést a DLT-MTF-hez;

| f) | az ügyfélmegbízások végrehajtásakor nem kereskednek saját számlára a DLT-alapú piaci infrastruktúrán belül; és |
| --- | --- |

f)

az ügyfélmegbízások végrehajtásakor nem kereskednek saját számlára a DLT-alapú piaci infrastruktúrán belül; és

| g) | megfelelő tájékoztatáson alapuló hozzájárulásukat adták a DLT-MTF-en belül tagként vagy résztvevőként történő kereskedéshez, és a DLT-MTF tájékoztatta őket a DLT-alapú pénzügyi eszközökkel való kereskedésre szolgáló rendszereinek használatával kapcsolatos potenciális kockázatokról. |
| --- | --- |

g)

megfelelő tájékoztatáson alapuló hozzájárulásukat adták a DLT-MTF-en belül tagként vagy résztvevőként történő kereskedéshez, és a DLT-MTF tájékoztatta őket a DLT-alapú pénzügyi eszközökkel való kereskedésre szolgáló rendszereinek használatával kapcsolatos potenciális kockázatokról.

Amennyiben az illetékes hatóság megadja az e bekezdés első albekezdésében említett mentességet, további intézkedéseket írhat elő a DLT-MTF-be tagokként vagy résztvevőkként befogadott természetes személyek védelme érdekében. Az ilyen intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük az említett tagok vagy résztvevők kockázati profiljával.

(3)   Valamely DLT-MTF működtetőjének kérésére az illetékes hatóság mentesítheti az említett működtetőt vagy annak tagjait vagy résztvevőit a 600/2014/EU rendelet 26. cikke alól.

Amennyiben az illetékes hatóság az e bekezdés első albekezdésben említettek szerinti mentességet ad, a DLT-MTF-nek nyilvántartást kell vezetnie a rendszerein keresztül végrehajtott valamennyi ügyletről. Az említett nyilvántartásnak tartalmaznia kell a 600/2014/EU rendelet 26. cikkének (3) bekezdésében meghatározott valamennyi olyan adatot, amely releváns a DLT-MTF és az ügyletet végrehajtó tag vagy résztvevő által használt rendszer tekintetében. A DLT-MTF-nek biztosítania kell azt is, hogy az illetékes hatóságok, amelyek az említett rendelet 26. cikkével összhangban közvetlenül a multilaterális kereskedési rendszerből jogosultak megkapni az adatokat, közvetlen és azonnali hozzáféréssel rendelkezzenek az említett adatokhoz. Az említett nyilvántartáshoz való hozzáférés érdekében az ilyen illetékes hatóságot szabályozói megfigyelői résztvevőként fel kell venni a DLT-MTF-be.

Az illetékes hatóság indokolatlan késedelem nélkül az ESMA rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amelyhez e cikkel összhangban hozzájutott.

(4)   Amennyiben valamely DLT-MTF működtetője a (2) vagy a (3) bekezdés alapján mentességet kér, bizonyítania kell, hogy a kért mentesség:

| a) | a megosztott főkönyvi technológia használatával arányos és általa indokolt; és |
| --- | --- |

a)

a megosztott főkönyvi technológia használatával arányos és általa indokolt; és

| b) | a DLT-MTF-re korlátozódik, és nem terjed ki az említett működtető által működtetett bármely egyéb multilaterális kereskedési rendszerre. |
| --- | --- |

b)

a DLT-MTF-re korlátozódik, és nem terjed ki az említett működtető által működtetett bármely egyéb multilaterális kereskedési rendszerre.

(5)   E cikk (2), (3) és (4) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó a 6. cikk (2) bekezdésével összhangban egy DLT-TSS-t működtető központi értéktárra.

(6)   Az ESMA iránymutatásokat dolgoz ki az (1) bekezdés második albekezdésének c) pontjában említett kompenzációs intézkedésekre vonatkozóan.

5. cikk

A DLT-SS-ekre vonatkozó követelmények és mentességek

(1)   A 909/2014/EU rendelet alapján az értékpapír-kiegyenlítési rendszert működtető központi értéktárra alkalmazandó követelmények a DLT-SS-t működtető központi értéktárra is alkalmazandók.

Az első albekezdés nem alkalmazandó azon követelmények tekintetében, amelyek alól a DLT-SS-et működtető központi értéktárat e cikk (2)–(9) bekezdése alapján mentesítették, feltéve, hogy az említett központi értéktár megfelel:

| a) | a 7. cikknek; |
| --- | --- |

a)

a 7. cikknek;

| b) | e cikk (2)–(10) bekezdésének; és |
| --- | --- |

b)

e cikk (2)–(10) bekezdésének; és

| c) | minden olyan kompenzációs intézkedésnek, amelyet az illetékes hatóság megfelelőnek tart azon rendelkezések célkitűzéseinek teljesítése érdekében, amelyek tekintetében mentességet kértek, vagy a befektetővédelem, a piaci integritás vagy a pénzügyi stabilitás biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

c)

minden olyan kompenzációs intézkedésnek, amelyet az illetékes hatóság megfelelőnek tart azon rendelkezések célkitűzéseinek teljesítése érdekében, amelyek tekintetében mentességet kértek, vagy a befektetővédelem, a piaci integritás vagy a pénzügyi stabilitás biztosítása érdekében.

(2)   A DLT-SS-t működtető központi értéktár kérésére az illetékes hatóság mentesítheti az említett központi értéktárat a 909/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 4., 9. vagy 28. pontja, vagy 3., 37. vagy 38. cikke alól, feltéve, hogy az említett központi értéktár:

| a) | bizonyítja, hogy az említett rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 28. pontjában meghatározott „értékpapírszámla” használata vagy az említett rendelet 3. cikkében előírt könyvelésitétel-forma használata összeegyeztethetetlen a konkrét megosztott főkönyvi technológia használatával; |
| --- | --- |

a)

bizonyítja, hogy az említett rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 28. pontjában meghatározott „értékpapírszámla” használata vagy az említett rendelet 3. cikkében előírt könyvelésitétel-forma használata összeegyeztethetetlen a konkrét megosztott főkönyvi technológia használatával;

| b) | kompenzációs intézkedéseket javasol azon rendelkezések célkitűzéseinek teljesítése érdekében, amelyek tekintetében mentességet kért, és biztosítja legalább a következőket:






  i. | a DLT-alapú pénzügyi eszközöket a megosztott főkönyvben rögzítik; |
| --- | --- | --- |

b)

kompenzációs intézkedéseket javasol azon rendelkezések célkitűzéseinek teljesítése érdekében, amelyek tekintetében mentességet kért, és biztosítja legalább a következőket:

i.

a DLT-alapú pénzügyi eszközöket a megosztott főkönyvben rögzítik;

| ii. | a DLT-SS-t működtető központi értéktár által rögzített, egy kibocsátáshoz vagy egy kibocsátásrészhez tartozó DLT-alapú pénzügyi eszközök száma egyenlő a megosztott főkönyvön belül bármely adott időpontban rögzített, az említett kibocsátást vagy kibocsátásrészt alkotó DLT-alapú pénzügyi eszközök teljes számával; |
| --- | --- |

ii.

a DLT-SS-t működtető központi értéktár által rögzített, egy kibocsátáshoz vagy egy kibocsátásrészhez tartozó DLT-alapú pénzügyi eszközök száma egyenlő a megosztott főkönyvön belül bármely adott időpontban rögzített, az említett kibocsátást vagy kibocsátásrészt alkotó DLT-alapú pénzügyi eszközök teljes számával;

| iii. | olyan nyilvántartást vezet, amely lehetővé teszi a DLT-SS-t működtető központi értéktár számára, hogy bármely adott időpontban késedelem nélkül elkülönítse valamely tag, résztvevő, kibocsátó vagy ügyfél DLT-alapú pénzügyi eszközeit bármely egyéb tag, résztvevő, kibocsátó vagy ügyfél DLT-alapú pénzügyi eszközeitől; és |
| --- | --- |

iii.

olyan nyilvántartást vezet, amely lehetővé teszi a DLT-SS-t működtető központi értéktár számára, hogy bármely adott időpontban késedelem nélkül elkülönítse valamely tag, résztvevő, kibocsátó vagy ügyfél DLT-alapú pénzügyi eszközeit bármely egyéb tag, résztvevő, kibocsátó vagy ügyfél DLT-alapú pénzügyi eszközeitől; és

| iv. | nem enged meg értékpapírszámla-hiteleket, tartozik egyenlegeket vagy nem megfelelő értékpapír-előállítást, illetve -törlést. |
| --- | --- |

iv.

nem enged meg értékpapírszámla-hiteleket, tartozik egyenlegeket vagy nem megfelelő értékpapír-előállítást, illetve -törlést.

(3)   A DLT-SS-t működtető központi értéktár kérésére az illetékes hatóság mentesítheti az említett központi értéktárat a 909/2014/EU rendelet 6. vagy 7. cikke alól, feltéve, hogy az említett központi értéktár – megbízható eljárásokkal és intézkedésekkel – biztosítja legalább azt, hogy a DLT-SS:

| a) | lehetővé teszi a DLT-alapú pénzügyi eszközökkel végzett ügyletek részleteinek egyértelmű, pontos és időben történő megerősítését, ideértve a DLT-alapú pénzügyi eszközök tekintetében teljesített minden kifizetést, valamint az említett eszközök tekintetében minden biztosíték teljesítését vagy a DLT-alapú pénzügyi eszközök tekintetében a biztosítékok lehívását; és |
| --- | --- |

a)

lehetővé teszi a DLT-alapú pénzügyi eszközökkel végzett ügyletek részleteinek egyértelmű, pontos és időben történő megerősítését, ideértve a DLT-alapú pénzügyi eszközök tekintetében teljesített minden kifizetést, valamint az említett eszközök tekintetében minden biztosíték teljesítését vagy a DLT-alapú pénzügyi eszközök tekintetében a biztosítékok lehívását; és

| b) | vagy megakadályozza a kiegyenlítés meghiúsulását, vagy kezeli a kiegyenlítés meghiúsulását, ha annak megakadályozása nem lehetséges. |
| --- | --- |

b)

vagy megakadályozza a kiegyenlítés meghiúsulását, vagy kezeli a kiegyenlítés meghiúsulását, ha annak megakadályozása nem lehetséges.

(4)   A DLT-SS-t működtető központi értéktár kérésére az illetékes hatóság mentesítheti az említett központi értéktárat a 909/2014/EU rendelet 19. cikke alól, de kizárólag az alapvető szolgáltatás harmadik félhez történő kiszervezésével kapcsolatban, feltéve, hogy az említett cikk alkalmazása összeegyeztethetetlen a megosztott főkönyvi technológiának az említett központi értéktár által működtetett DLT-SS által előirányzott használatával.

(5)   A DLT-SS-t működtető központi értéktár kérésére az illetékes hatóság engedélyezheti az említett központi értéktár számára, hogy a 98/26/EK irányelv 2. cikkének f) pontjában felsoroltakon túl, további természetes és jogi személyeket fogadjon be résztvevőkként a DLT-SS-be, feltéve, hogy az ilyen személyek:

| a) | kellően jó hírnévvel rendelkeznek; |
| --- | --- |

a)

kellően jó hírnévvel rendelkeznek;

| b) | kellő szintű képességekkel, alkalmassággal, tapasztalattal és tudással rendelkeznek a kiegyenlítés, a megosztott főkönyvi technológia működése és a kockázatértékelés tekintetében; és |
| --- | --- |

b)

kellő szintű képességekkel, alkalmassággal, tapasztalattal és tudással rendelkeznek a kiegyenlítés, a megosztott főkönyvi technológia működése és a kockázatértékelés tekintetében; és

| c) | megfelelő tájékoztatáson alapuló hozzájárulásukat adták az e rendeletben előírt kísérleti rendszerben való részvételükhöz, valamint megfelelő tájékoztatást kaptak annak kísérleti jellegéről és az ahhoz kapcsolódó kockázatokról. |
| --- | --- |

c)

megfelelő tájékoztatáson alapuló hozzájárulásukat adták az e rendeletben előírt kísérleti rendszerben való részvételükhöz, valamint megfelelő tájékoztatást kaptak annak kísérleti jellegéről és az ahhoz kapcsolódó kockázatokról.

(6)   A DLT-SS-t működtető központi értéktár kérésére az illetékes hatóság mentesítheti az említett központi értéktárat a 909/2014/EU rendelet 33., 34. vagy 35. cikke alól, feltéve, hogy az említett központi értéktár kompenzációs intézkedéseket javasol az említett cikkek célkitűzéseinek teljesítése érdekében, valamint biztosítja legalább azt, hogy:

| a) | a DLT-SS nyilvánosságra hozza a résztvevővé válni szándékozó valamennyi személy számára tisztességes és nyílt csatlakozást lehetővé tevő részvételi kritériumokat, valamint hogy az említett kritériumok átláthatók, objektívek és megkülönböztetésmentesek; és |
| --- | --- |

a)

a DLT-SS nyilvánosságra hozza a résztvevővé válni szándékozó valamennyi személy számára tisztességes és nyílt csatlakozást lehetővé tevő részvételi kritériumokat, valamint hogy az említett kritériumok átláthatók, objektívek és megkülönböztetésmentesek; és

| b) | a DLT-SS nyilvánosságra hozza az általa nyújtott kiegyenlítési szolgáltatásokhoz kapcsolódó árakat és díjakat. |
| --- | --- |

b)

a DLT-SS nyilvánosságra hozza az általa nyújtott kiegyenlítési szolgáltatásokhoz kapcsolódó árakat és díjakat.

(7)   A DLT-SS-t működtető központi értéktár kérésére az illetékes hatóság mentesítheti az említett központi értéktárat a 909/2014/EU rendelet 39. cikke alól, feltéve, hogy az említett központi értéktár kompenzációs intézkedéseket javasol az említett cikk célkitűzéseinek teljesítése érdekében, valamint – megbízható eljárásokkal és intézkedésekkel – biztosítja legalább azt, hogy:

| a) | a DLT-SS valós időhöz közel vagy napon belül kiegyenlíti a DLT-alapú pénzügyi eszközökkel végzett ügyleteket, de mindenképpen legkésőbb az ügylet megkötését követő második munkanapon; |
| --- | --- |

a)

a DLT-SS valós időhöz közel vagy napon belül kiegyenlíti a DLT-alapú pénzügyi eszközökkel végzett ügyleteket, de mindenképpen legkésőbb az ügylet megkötését követő második munkanapon;

| b) | a DLT-SS nyilvánosságra hozza a kiegyenlítési rendszerre irányadó szabályokat; és |
| --- | --- |

b)

a DLT-SS nyilvánosságra hozza a kiegyenlítési rendszerre irányadó szabályokat; és

| c) | a DLT-SS csökkenti a 98/26/EK irányelv alkalmazásában a DLT-SS rendszerként történő kijelölésének elmaradásából eredő valamennyi kockázatot, különösen a fizetésképtelenségi eljárások tekintetében. |
| --- | --- |

c)

a DLT-SS csökkenti a 98/26/EK irányelv alkalmazásában a DLT-SS rendszerként történő kijelölésének elmaradásából eredő valamennyi kockázatot, különösen a fizetésképtelenségi eljárások tekintetében.

A DLT-SS működtetése céljából a központi értéktár 909/2014/EU rendelet szerinti fogalommeghatározása, amely a központi értéktárat értékpapír-kiegyenlítési rendszert működtető jogi személyként határozza meg, nem eredményezheti azt, hogy a tagállamok kötelesek legyenek valamely DLT-SS-t a 98/26/EK irányelv szerinti értékpapír-kiegyenlítési rendszernek kijelölni és akként bejelenteni. A tagállamokat azonban nem lehet kizárni abból, hogy valamely DLT-SS-t a 98/26/EK irányelv szerinti értékpapír-kiegyenlítési rendszernek kijelöljenek és akként bejelentsenek, amennyiben a DLT-SS teljesíti az említett irányelv követelményeit.

Amennyiben egy DLT-SS-t nem jelölnek ki a 98/26/EK irányelv szerinti rendszernek és nem jelentenek be akként, az említett DLT-SS-t működtető központi értéktárnak kompenzációs intézkedéseket kell javasolnia a fizetésképtelenségből eredő kockázatok csökkentése érdekében.

(8)   A DLT-SS-t működtető központi értéktár kérésére az illetékes hatóság mentesítheti az említett központi értéktárat a 909/2014/EU rendelet 40. cikke alól, feltéve, hogy az említett központi értéktár a kiegyenlítést szállítás fizetés ellenében alapon végzi.

Amennyiben lehetséges és megvalósítható, a fizetések kiegyenlítését – többek között tokenizált formában is – központi banki pénz útján kell elvégezni, vagy ha nem lehetséges és nem megvalósítható, a 909/2014/EU rendelet IV. címével összhangban a központi értéktár számláján keresztül vagy az említett címmel összhangban – többek között tokenizált formában is – kereskedelmi banki pénz útján vagy „elektronikuspénz-tokenek” felhasználásával.

E bekezdés második albekezdésétől eltérve, a 909/2014/EU rendelet IV. címe nem alkalmazandó valamely hitelintézetre, amikor a fizetések kereskedelmi banki pénz felhasználásával történő kiegyenlítését olyan DLT-alapú pénzügyi eszközöket rögzítő DLT-alapú piaci infrastruktúra számára biztosítja, amelyeknek az e rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban kiszámított aggregált piaci értéke – egy új DLT-alapú pénzügyi eszköz első rögzítésekor – nem haladja meg a 6 milliárd EUR-t.

Amennyiben a kiegyenlítés olyan hitelintézet által biztosított kereskedelmi banki pénz felhasználásával történik, amelyre a 909/2014/EU rendelet IV. címe e bekezdés harmadik albekezdése értelmében nem alkalmazandó, vagy amennyiben a fizetések kiegyenlítése „elektronikuspénz-tokenek” felhasználásával történik, a DLT-SS-t működtető központi értéktárnak azonosítania, mérnie, nyomon követnie, kezelnie és minimalizálnia kell az ilyen eszközök felhasználásából eredő bármely kockázatot.

Az „elektronikuspénz-tokenekkel” kapcsolatos, a 909/2014/EU rendelet melléklete C. szakaszának b) és c) pontjában felsorolt szolgáltatásokkal egyenértékű szolgáltatásokat a 909/2014/EU rendelet IV. címével összhangban a DLT-SS-t működtető központi értéktárnak vagy egy hitelintézetnek kell nyújtania.

(9)   A DLT-SS-t működtető központi értéktár kérésére az illetékes hatóság mentesítheti az említett központi értéktárat a 909/2014/EU rendelet 50., 51. vagy 53. cikke alól, feltéve, hogy az említett központi értéktár bizonyítja, hogy a megosztott főkönyvi technológia használata összeegyeztethetetlen más központi értéktárak vagy más piaci infrastruktúrák örökölt rendszereivel, vagy hogy egy másik központi értéktárhoz való hozzáférés vagy egy másik, örökölt rendszereket használó piaci infrastruktúrához való hozzáférés megadása aránytalan költségekkel járna, tekintve a DLT-SS tevékenységeinek nagyságrendjét.

Amennyiben valamely DLT-SS-t működtető központi értéktárat e bekezdés első albekezdésével összhangban mentesítettek, a DLT-SS-ek egyéb működtetői vagy a DLT-TSS-ek egyéb működtetői számára hozzáférést kell biztosítania a saját DLT-SS-éhez. A DLT-SS-t működtető központi értéktárnak tájékoztatnia kell az illetékes hatóságot azon szándékáról, hogy ilyen hozzáférést biztosítson. Az illetékes hatóság megtilthatja az ilyen hozzáférést annyiban, amennyiben az ilyen hozzáférés káros volna az uniós pénzügyi rendszernek vagy az érintett tagállam pénzügyi rendszerének stabilitására nézve.

(10)   Amennyiben valamely DLT-SS-t működtető központi értéktár a (2)–(9) bekezdés alapján mentességet kér, bizonyítania kell, hogy a kért mentesség:

| a) | a megosztott főkönyvi technológia használatával arányos és általa indokolt; és |
| --- | --- |

a)

a megosztott főkönyvi technológia használatával arányos és általa indokolt; és

| b) | a DLT-SS-re korlátozódik, és nem terjed ki az ugyanazon központi értéktár által működtetett valamely értékpapír-kiegyenlítési rendszerre. |
| --- | --- |

b)

a DLT-SS-re korlátozódik, és nem terjed ki az ugyanazon központi értéktár által működtetett valamely értékpapír-kiegyenlítési rendszerre.

(11)   E cikk (2)–(10) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó a 6. cikk (1) bekezdésével összhangban valamely DLT-TSS-t működtető befektetési vállalkozásra vagy piacműködtetőre.

(12)   Az ESMA iránymutatásokat dolgoz ki az e cikk (1) bekezdése második albekezdésének c) pontjában említett kompenzációs intézkedésekre vonatkozóan.

6. cikk

A DLT-TSS-ekre vonatkozó követelmények és mentességek

(1)   A DLT-TSS-t működtető befektetési vállalkozásra vagy piacműködtetőre a következők vonatkoznak:

| a) | a multilaterális kereskedési rendszerre a 600/2014/EU rendelet és a 2014/65/EU irányelv alapján alkalmazandó követelmények; és |
| --- | --- |

a)

a multilaterális kereskedési rendszerre a 600/2014/EU rendelet és a 2014/65/EU irányelv alapján alkalmazandó követelmények; és

| b) | értelemszerűen, a 909/2014/EU rendelet alapján a központi értéktárra alkalmazandó követelmények, az említett rendelet 9., 16., 17., 18., 20., 26., 27., 28., 31., 42., 43., 44., 46. és 47. cikkének kivételével. |
| --- | --- |

b)

értelemszerűen, a 909/2014/EU rendelet alapján a központi értéktárra alkalmazandó követelmények, az említett rendelet 9., 16., 17., 18., 20., 26., 27., 28., 31., 42., 43., 44., 46. és 47. cikkének kivételével.

Az első albekezdés nem alkalmazandó azon követelmények tekintetében, amelyek alól a DLT-TSS-t működtető befektetési vállalkozást vagy piacműködtetőt a 4. cikk (2) és (3) bekezdése, valamint az 5. cikk (2)–(9) bekezdése alapján mentesítették, feltéve, hogy az említett befektetési vállalkozás vagy piacműködtető megfelel:

| a) | a 7. cikknek; |
| --- | --- |

a)

a 7. cikknek;

| b) | a 4. cikk (2), (3) és (4) bekezdésének, valamint az 5. cikk (2)–(10) bekezdésének; és |
| --- | --- |

b)

a 4. cikk (2), (3) és (4) bekezdésének, valamint az 5. cikk (2)–(10) bekezdésének; és

| c) | minden olyan kompenzációs intézkedésnek, amelyet az illetékes hatóság megfelelőnek tart azon rendelkezések célkitűzéseinek teljesítése érdekében, amelyek tekintetében mentességet kértek, vagy a befektetővédelem, a piaci integritás vagy a pénzügyi stabilitás biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

c)

minden olyan kompenzációs intézkedésnek, amelyet az illetékes hatóság megfelelőnek tart azon rendelkezések célkitűzéseinek teljesítése érdekében, amelyek tekintetében mentességet kértek, vagy a befektetővédelem, a piaci integritás vagy a pénzügyi stabilitás biztosítása érdekében.

(2)   A DLT-TSS-t működtető központi értéktárra a következők vonatkoznak:

| a) | a 909/2014/EU rendelet alapján a központi értéktárra alkalmazandó követelmények; és |
| --- | --- |

a)

a 909/2014/EU rendelet alapján a központi értéktárra alkalmazandó követelmények; és

| b) | értelemszerűen, a 600/2014/EU rendelet és a 2014/65/EU irányelv alapján a multilaterális kereskedési rendszerre alkalmazandó követelmények, az említett irányelv 5–13. cikkének kivételével. |
| --- | --- |

b)

értelemszerűen, a 600/2014/EU rendelet és a 2014/65/EU irányelv alapján a multilaterális kereskedési rendszerre alkalmazandó követelmények, az említett irányelv 5–13. cikkének kivételével.

Az első albekezdés nem alkalmazandó azon követelmények tekintetében, amelyek alól a DLT-TSS-t működtető központi értéktárat a 4. cikk (2) és (3) bekezdése, valamint az 5. cikk (2)–(9) bekezdése alapján mentesítették, feltéve, hogy az említett központi értéktár megfelel:

| a) | a 7. cikknek; |
| --- | --- |

a)

a 7. cikknek;

| b) | a 4. cikk (2), (3) és (4) bekezdésének, valamint az 5. cikk (2)–(10) bekezdésének; és |
| --- | --- |

b)

a 4. cikk (2), (3) és (4) bekezdésének, valamint az 5. cikk (2)–(10) bekezdésének; és

| c) | minden olyan kompenzációs intézkedésnek, amelyet az illetékes hatóság megfelelőnek tart azon rendelkezések célkitűzéseinek teljesítése érdekében, amelyek tekintetében mentességet kértek, vagy a befektetővédelem, a piaci integritás vagy a pénzügyi stabilitás biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

c)

minden olyan kompenzációs intézkedésnek, amelyet az illetékes hatóság megfelelőnek tart azon rendelkezések célkitűzéseinek teljesítése érdekében, amelyek tekintetében mentességet kértek, vagy a befektetővédelem, a piaci integritás vagy a pénzügyi stabilitás biztosítása érdekében.

7. cikk

A DLT-alapú piaci infrastruktúrákra vonatkozó további követelmények

(1)   A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek egyértelmű és részletes üzleti terveket kell készíteniük, amelyek leírják, hogyan tervezik szolgáltatásaikat nyújtani és tevékenységeiket végezni, és amelyek tartalmazzák a kulcsfontosságú munkakörökben dolgozó munkatársaik leírását, a megosztott főkönyvi technológia technikai szempontjait és használatát, valamint a (3) bekezdésben előírt információkat.

A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek emellett nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenniük egy naprakész, egyértelmű és részletes írásos dokumentációt, amely meghatározza a DLT-alapú piaci infrastruktúrák és üzemeltetőik működésének jogi feltételeit, beleértve a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői, valamint az ő DLT-alapú piaci infrastruktúrájukat használó tagok, résztvevők, kibocsátók és ügyfelek jogait, kötelezettségeit, feladatait és felelősségét meghatározó jogi feltételeket. Az ilyen jogi feltételeknek meg kell határozniuk az irányadó jogot, a peres eljárást megelőző vitarendezési mechanizmusokat, a 98/26/EK irányelv szerinti, a fizetésképtelenséggel szembeni védelmet biztosító intézkedéseket és azon joghatóságokat, ahol kereset indítható. A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői írásosos dokumentációjukat elektronikus úton is hozzáférhetővé tehetik.

(2)   A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek meg kell állapítaniuk vagy adott esetben dokumentálniuk kell az általuk használt megosztott főkönyvi technológia működésére vonatkozó szabályokat, ideértve a megosztott főkönyvhöz való hozzáférésre, a validálási csomópontok részvételére, a potenciális összeférhetetlenségek kezelésére és a kockázatmenedzsmentre – beleértve bármely csökkentést célzó intézkedést is – vonatkozó szabályokat a befektetővédelem, a piaci integritás és a pénzügyi stabilitás biztosítása érdekében.

(3)   A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek weboldalukon világos és egyértelmű tájékoztatást kell nyújtaniuk tagjaik, résztvevőik, kibocsátóik és ügyfeleik számára arról, hogy a működtetők hogyan végzik feladataikat, szolgáltatásaikat és tevékenységeiket, és hogy e feladatok, szolgáltatások és tevékenységek általuk történő megvalósítása hogyan tér el a nem megosztott főkönyvi technológián alapuló multilaterális kereskedési rendszerek vagy értékpapír-kiegyenlítési rendszerek által végzett feladatok, szolgáltatások és tevékenységek megvalósításától. Ennek a tájékoztatásnak ki kell terjednie a használt megosztott főkönyvi technológia típusára is.

(4)   A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek biztosítaniuk kell, hogy a megosztott főkönyvi technológiájuk használatához kapcsolódó átfogó információtechnológiai- és kiberszabályozás arányos legyen üzleti tevékenységeik jellegével, nagyságrendjével és összetettségével. Az említett szabályozásnak biztosítania kell szolgáltatásaik és tevékenységeik folytonosságát és folyamatos átláthatóságát, rendelkezésre állását, megbízhatóságát és biztonságát, beleértve a DLT-alapú piaci infrastruktúrán belül használt intelligens szerződések megbízhatóságát is. Az említett szabályozásnak az említett működtetők által tárolt adatok integritását, biztonságát és bizalmas jellegét, valamint az ilyen adatok rendelkezésre állását és hozzáférhetőségét is biztosítania kell.

A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek külön működésikockázat-kezelési eljárásokkal kell rendelkezniük a megosztott főkönyvi technológia és a kriptoeszközök használatával előidézett kockázatokra, valamint arra vonatkozóan, hogyan kezeljék az említett kockázatokat, ha bekövetkeznek.

Egy DLT-alapú piaci infrastruktúrára vonatkozó átfogó információtechnológiai- és kiberszabályozás megbízhatóságának értékelése céljából az illetékes hatóság előírhatja az említett szabályozás ellenőrzését. Ha az illetékes hatóság ellenőrzést ír elő, annak elvégzésére független ellenőrt kell kijelölnie. Az ellenőrzés költségeit a DLT-alapú piaci infrastruktúra viseli.

(5)   Amennyiben egy DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője biztosítja a tagok, résztvevők, kibocsátók vagy ügyfelek pénzeszközeinek, biztosítékainak vagy DLT-alapú pénzügyi eszközeinek letéti őrzését, valamint biztosítja – többek között kriptográfiai kulcsok formájában – az ilyen eszközökhöz való hozzáférési módokat, az említett működtetőnek megfelelő szabályozással kell rendelkeznie, hogy megakadályozza az említett eszközöknek a működtető saját számláján történő felhasználását az érintett tag, résztvevő, kibocsátó vagy ügyfél előzetes kifejezett írásbeli hozzájárulása nélkül, amely elektronikus úton is megadható.

A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőinek biztonságos, pontos, megbízható és visszakereshető nyilvántartást kell vezetniük a DLT-alapú piaci infrastruktúrájuk által a tagjaik, résztvevőik, kibocsátóik vagy ügyfeleik számára tartott pénzeszközökről, biztosítékokról és DLT-alapú pénzügyi eszközökről, valamint az említett pénzeszközökhöz, biztosítékokhoz és DLT-alapú pénzügyi eszközökhöz való hozzáférési módokról.

A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőinek el kell különíteniük a DLT-alapú piaci infrastruktúrát használó tagok, résztvevők, kibocsátók vagy ügyfelek pénzeszközeit, biztosítékait és DLT-alapú pénzügyi eszközeit, illetve az ilyen eszközökhöz való hozzáférési módokat a működtető saját, valamint az egyéb tagok, résztvevők, kibocsátók és ügyfelek pénzeszközeitől, biztosítékaitól és DLT-alapú pénzügyi eszközeitől.

A (4) bekezdésben említett átfogó információtechnológiai- és kiberszabályozásnak biztosítania kell, hogy a DLT-alapú piaci infrastruktúra által a tagjai, résztvevői, kibocsátói vagy ügyfelei számára tartott említett pénzeszközök, biztosítékok és DLT-alapú pénzügyi eszközök, valamint az azokhoz való hozzáférési módok védve legyenek a jogosulatlan hozzáférés, a feltörés, a rongálódás, a veszteség, a kibertámadás, a lopás, a csalás, a gondatlanság és egyéb súlyos működési hibák kockázataival szemben.

(6)   Pénzeszközök elvesztése, biztosíték elvesztése vagy DLT-alapú pénzügyi eszköz elvesztése esetén a veszteségért a pénzeszközöket, biztosítékot vagy DLT-alapú pénzügyi eszközt elveszítő DLT-alapú piaci infrastruktúra-működtető felelős a veszteségért, az elveszett eszköz piaci értékének mértékéig. A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője nem felelős a veszteségért, amennyiben bizonyítja, hogy a veszteség egy érdemleges befolyásán kívül eső külső esemény eredményeként merült fel, amelynek következményei minden ellenkező irányú észszerű erőfeszítés ellenére elkerülhetetlenek voltak.

A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőinek átlátható és megfelelő szabályozást kell létrehozniuk a befektetővédelem biztosítása érdekében, és mechanizmusokat kell létrehozniuk az ügyfelek panaszainak kezelésére, valamint kártalanítási vagy jogorvoslati eljárásokat az olyan befektetői veszteség eseteire, amely az e bekezdés első albekezdésében említett körülmények bármelyikének eredményeként vagy a tevékenységnek a 8. cikk (13) bekezdésében, a 9. cikk (11) bekezdésében és a 10. cikk (10) bekezdésében említett körülmények bármelyike miatti megszüntetése eredményeként merül fel.

Valamely illetékes hatóság – eseti alapon, a befektetők védelmének biztosítása érdekében – határozhat úgy, hogy további prudenciális biztosítékokat követel meg a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőjétől szavatolótőke vagy biztosítási kötvény formájában, ha az illetékes hatóság megállapítja, hogy az e bekezdés első albekezdésében említett körülmények bármelyikének eredményeként a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője ügyfeleinek okozott károkért fennálló potenciális felelősségre nem terjednek ki megfelelően a 909/2014/EU rendeletben, az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (18), a 2014/65/EU irányelvben vagy az (EU) 2019/2034 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (19) előírt prudenciális követelmények.

(7)   A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőjének egyértelmű és részletes stratégiát kell kialakítania, valamint közzétennie egy adott DLT-alapú piaci infrastruktúra tevékenységének csökkentésére vagy egy adott DLT-alapú piaci infrastruktúrából való átállásra vagy annak működése beszüntetésére vonatkozóan (a továbbiakban: átállási stratégia), ideértve a megosztott főkönyvi technológia műveleteinek hagyományos piaci infrastruktúrákra való áttérését vagy visszatérését is, a következő esetekben:

| a) | a 3. cikk (3) bekezdésében említett küszöbértéket túllépték; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikk (3) bekezdésében említett küszöbértéket túllépték;

| b) | az e rendelet alapján megadott külön engedélyt vagy mentességet vissza kell vonni, vagy más módon meg kell szakítani, beleértve azt is, amikor a külön engedélyt vagy mentességet a 14. cikk (2) bekezdése alapján tervezett események következtében szakítják meg; vagy |
| --- | --- |

b)

az e rendelet alapján megadott külön engedélyt vagy mentességet vissza kell vonni, vagy más módon meg kell szakítani, beleértve azt is, amikor a külön engedélyt vagy mentességet a 14. cikk (2) bekezdése alapján tervezett események következtében szakítják meg; vagy

| c) | a DLT-alapú piaci infrastruktúra tevékenységének bármely önkéntes vagy önkéntelen megszüntetése. |
| --- | --- |

c)

a DLT-alapú piaci infrastruktúra tevékenységének bármely önkéntes vagy önkéntelen megszüntetése.

Az átállási stratégiának készen kell állnia a megfelelő időben történő alkalmazásra.

Az átállási stratégiának meg kell határoznia, hogy a külön engedély visszavonásának vagy megszakításának, vagy a tevékenység megszüntetésének az e bekezdés első albekezdésében említett szerinti esetében hogyan kezelendők a tagok, a résztvevők, a kibocsátók és az ügyfelek. Az átállási stratégiának meg kell határoznia, hogyan kell megvédeni az ügyfeleket, különösen a lakossági befektetőket valamely külön engedély visszavonásának vagy megszakításának, vagy a tevékenység megszüntetésének bármely aránytalan hatásával szemben. Az átállási stratégiát az illetékes hatóság előzetes jóváhagyásával folyamatosan frissíteni kell.

Az átállási stratégiának meg kell határoznia, hogy mi a teendő a 3. cikk (3) bekezdésében említett küszöbérték túllépése esetén.

(8)   Azon befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők, amelyek e rendelet 8. cikkének (2) bekezdése alapján kizárólag DLT-MTF működtetésére kaptak engedélyt, és amelyek átállási stratégiáikban nem jelzik, hogy a 2014/65/EU irányelv alapján engedélyt szándékoznak szerezni multilaterális kereskedési rendszer működtetésére, valamint a DLT-TSS-t működtető központi értéktárak minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy megállapodásokat kössenek a 2014/65/EU irányelv alapján multilaterális kereskedési rendszereket működtető befektetési vállalkozásokkal vagy piacműködtetőkkel a műveleteik átvételéről, és átállási stratégiáikban részletezik az említett megállapodásokat.

(9)   A DLT-SS-t működtető azon központi értéktárak, amelyek e rendelet 9. cikkének (2) bekezdése alapján kizárólag DLT-SS működtetésére kaptak engedélyt, és amelyek átállási stratégiáikban nem jelzik, hogy a 909/2014/EU rendelet alapján engedélyt szándékoznak szerezni értékpapír-kiegyenlítési rendszer működtetésére, valamint a DLT-TSS-t működtető befektetési vállalkozások vagy piacműködtetők minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy megállapodásokat kössenek az értékpapír-kiegyenlítési rendszert működtető központi értéktárakkal műveleteik átvételéről, és átállási stratégiáikban részletezik e megállapodásokat.

Az értékpapír-kiegyenlítési rendszert működtető központi értéktáraknak, amelyek az e bekezdés első albekezdésében említett megállapodások megkötésére irányuló kérelmet kapnak, a kérelem kézhezvételének időpontjától számított három hónapon belül válaszolniuk kell. Az értékpapír-kiegyenlítési rendszert működtető központi értéktárnak a megállapodásokat megkülönböztetésmentes módon kell megkötnie, és a tényleges költségek alapján észszerű mértékű kereskedelmi díjat számíthat fel. Egy ilyen kérelmet csak akkor utasíthat el, ha úgy ítéli meg, hogy a megállapodások befolyásolnák a pénzügyi piacok zavartalan és rendezett működését, vagy rendszerszintű kockázatokat jelentenének. Nem utasíthat el egy kérelmet a piaci részesedés elvesztésére alapozva. Ha elutasít egy kérelmet, annak indokairól írásban tájékoztatnia kell a kérelmet benyújtó DLT-alapú piaci infrastruktúra-működtetőt.

(10)   A (8) és a (9) bekezdésben említett megállapodásokat legkésőbb a külön engedély megadásának időpontjától számított öt éven belül életbe kell léptetni, vagy annál korábbi időpontban kell életbe léptetni, ha az illetékes hatóság ezt előírja a külön engedély idő előtti megszüntetésével kapcsolatos bármely kockázat kezelése érdekében.

8. cikk

A DLT-MTF működtetésére vonatkozó külön engedély

(1)   DLT-MTF e rendelet alapján történő működtetésére vonatkozó külön engedélyt a 2014/65/EU irányelv alapján befektetési vállalkozásként engedélyezett vagy szabályozott piac működtetésére engedéllyel rendelkező jogi személy kérelmezhet.

(2)   Amennyiben egy jogi személy a 2014/65/EU irányelv alapján engedélyt kér befektetési vállalkozásként, vagy engedélyt kér egy szabályozott piac működtetésére, és ezzel egyidejűleg e cikk alapján külön engedélyt is kér kizárólag DLT-MTF működtetése céljából, az illetékes hatóság nem értékeli, hogy a kérelmező teljesíti-e a 2014/65/EU irányelv azon követelményeit, amelyek tekintetében a kérelmező e rendelet 4. cikkével összhangban mentességet kért.

(3)   Amennyiben az e cikk (2) bekezdésében említettek szerint egy jogi személy engedélyt kér befektetési vállalkozásként, vagy engedélyt kér egy szabályozott piac működtetésére, és ezzel egyidejűleg külön engedélyt is kér, kérelmében be kell nyújtania a 2014/65/EU irányelv 7. cikke szerinti információkat, azon információk kivételével, amelyek azon követelményeknek való megfelelés bizonyításához volnának szükségesek, amelyek tekintetében a kérelmező e rendelet 4. cikkével összhangban mentességet kért.

(4)   Az e rendelet szerinti, valamely DLT-MTF működtetésére vonatkozó külön engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a következő információkat:

| a) | a 7. cikk (1) bekezdésében említettek szerint a kérelmező üzleti terve, a DLT-MTF szabályai és a jogi feltételek, valamint a 7. cikk (3) bekezdésében említettek szerint a DLT-MTF működésére, szolgáltatásaira és tevékenységeire vonatkozó információk; |
| --- | --- |

a)

a 7. cikk (1) bekezdésében említettek szerint a kérelmező üzleti terve, a DLT-MTF szabályai és a jogi feltételek, valamint a 7. cikk (3) bekezdésében említettek szerint a DLT-MTF működésére, szolgáltatásaira és tevékenységeire vonatkozó információk;

| b) | a 7. cikk (2) bekezdésében említettek szerint a használt megosztott főkönyvi technológia működésének leírása; |
| --- | --- |

b)

a 7. cikk (2) bekezdésében említettek szerint a használt megosztott főkönyvi technológia működésének leírása;

| c) | a 7. cikk (4) bekezdésben említettek szerint a kérelmező átfogó információtechnológiai- és kiberszabályozásának leírása; |
| --- | --- |

c)

a 7. cikk (4) bekezdésben említettek szerint a kérelmező átfogó információtechnológiai- és kiberszabályozásának leírása;

| d) | annak bizonyítéka, hogy a kérelmező a 7. cikk (6) bekezdésének harmadik albekezdésében említettek szerint kielégítő prudenciális biztosítékokkal rendelkezik a felelősségének való megfeleléshez és az ügyfelei kártérítéséhez; |
| --- | --- |

d)

annak bizonyítéka, hogy a kérelmező a 7. cikk (6) bekezdésének harmadik albekezdésében említettek szerint kielégítő prudenciális biztosítékokkal rendelkezik a felelősségének való megfeleléshez és az ügyfelei kártérítéséhez;

| e) | adott esetben a 7. cikk (5) bekezdésében említett, az ügyfelek DLT-alapú pénzügyi eszközeire vonatkozó letéti őrzési szabályozás leírása; |
| --- | --- |

e)

adott esetben a 7. cikk (5) bekezdésében említett, az ügyfelek DLT-alapú pénzügyi eszközeire vonatkozó letéti őrzési szabályozás leírása;

| f) | a 7. cikk (6) bekezdésének második albekezdésében említett, a befektetők védelmét biztosító szabályozás leírása, valamint az ügyfélpanaszok kezelésére és a jogorvoslatra vonatkozó mechanizmusok leírása; |
| --- | --- |

f)

a 7. cikk (6) bekezdésének második albekezdésében említett, a befektetők védelmét biztosító szabályozás leírása, valamint az ügyfélpanaszok kezelésére és a jogorvoslatra vonatkozó mechanizmusok leírása;

| g) | a kérelmező átállási stratégiája; és |
| --- | --- |

g)

a kérelmező átállási stratégiája; és

| h) | a kérelmező által a 4. cikk alapján kért mentességek, minden egyes kért mentesség és bármely javasolt kompenzációs intézkedés indokolása, valamint az említett mentességekhez kötött feltételeknek való megfelelés szándékolt módja. |
| --- | --- |

h)

a kérelmező által a 4. cikk alapján kért mentességek, minden egyes kért mentesség és bármely javasolt kompenzációs intézkedés indokolása, valamint az említett mentességekhez kötött feltételeknek való megfelelés szándékolt módja.

(5)   Az ESMA 2023. március 23-ig iránymutatásokat dolgoz ki egységes formanyomtatványoknak, formátumoknak és mintadokumentumoknak a (4) bekezdés alkalmazásában történő megállapításához.

(6)   Az illetékes hatóságnak a DLT-MTF működtetésére vonatkozó külön engedély iránti kérelem kézhezvételének időpontját követő 30 munkanapon belül értékelnie kell, hogy a kérelem hiánytalan-e. Ha a kérelem hiányos, az illetékes hatóságnak meg kell állapítania egy határidőt, ameddig a kérelmezőnek be kell nyújtania a hiányzó vagy bármely további információt. Az illetékes hatóság tájékoztatja a kérelmezőt, amikor az illetékes hatóság hiánytalannak ítéli meg a kérelmet.

Amint az illetékes hatóság hiánytalannak ítéli meg a kérelmet, az említett kérelem másolatát megküldi az ESMA-nak.

(7)   Amennyiben a mentességek következetességének és arányosságának előmozdítása érdekében szükséges, vagy a befektetővédelem, a piaci integritás és a pénzügyi stabilitás biztosításához szükséges, az ESMA az említett kérelem másolatának kézhezvételétől számított 30 naptári napon belül nem kötelező erejű véleményt ad az illetékes hatóságnak a kért mentességekről vagy az e rendelet alkalmazásában használt megosztott főkönyvi technológia típusának megfelelőségéről.

Egy nem kötelező erejű vélemény kiadását megelőzően az ESMA konzultál a többi tagállam illetékes hatóságaival, és véleményének kiadásakor a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi álláspontjukat.

Amennyiben az ESMA nem kötelező erejű véleményt ad ki, az illetékes hatóságnak kellő figyelmet kell fordítania az említett véleményre, és az ESMA kérésére nyilatkozatot kell tennie az ESMA számára az említett véleménytől való jelentős eltérésekről. Az ESMA véleménye és az illetékes hatóság nyilatkozata nem hozható nyilvánosságra.

(8)   Az ESMA 2025. március 24-ig iránymutatásokat dolgoz ki a következők következetességének és arányosságának előmozdítása érdekében:

| a) | a DLT-MTF-ek működtetőinek az egész Unióban biztosított mentességek, többek között a DLT-MTF-ek működtetői által e rendelet alkalmazásában használt megosztott főkönyvi technológiák különböző típusai megfelelőségének értékelésével összefüggésben; és |
| --- | --- |

a)

a DLT-MTF-ek működtetőinek az egész Unióban biztosított mentességek, többek között a DLT-MTF-ek működtetői által e rendelet alkalmazásában használt megosztott főkönyvi technológiák különböző típusai megfelelőségének értékelésével összefüggésben; és

| b) | a 3. cikk (6) bekezdésében előírt opció gyakorlása. |
| --- | --- |

b)

a 3. cikk (6) bekezdésében előírt opció gyakorlása.

Az említett iránymutatásoknak biztosítaniuk kell a befektetők védelmét, a piac integritását és a pénzügyi stabilitást.

Az ESMA rendszeresen frissíti az említett iránymutatásokat.

(9)   Az illetékes hatóság a DLT-MTF működtetésére vonatkozó külön engedély iránti hiánytalan kérelem kézhezvételének időpontját követő 90 munkanapon belül értékeli a kérelmet, és határoz arról, hogy megadja-e a külön engedélyt. Amennyiben a kérelmező egyidejűleg kér a 2014/65/EU irányelv alapján engedélyt és e rendelet alapján külön engedélyt is, az értékelési időszak egy további időszakkal meghosszabbítható a 2014/65/EU irányelv 7. cikkének (3) bekezdésében meghatározott időtartamig.

(10)   A 2014/65/EU irányelv 7. cikkének és 44. cikkének sérelme nélkül az illetékes hatóság elutasítja a DLT-MTF működtetésére vonatkozó külön engedély megadását, ha okkal feltételezhető, hogy:

| a) | a befektetővédelmet, a piaci integritást vagy a pénzügyi stabilitást fenyegető jelentős kockázatok állnak fenn, amelyeket a kérelmező nem kezel megfelelően és nem csökkent; |
| --- | --- |

a)

a befektetővédelmet, a piaci integritást vagy a pénzügyi stabilitást fenyegető jelentős kockázatok állnak fenn, amelyeket a kérelmező nem kezel megfelelően és nem csökkent;

| b) | a DLT-MTF működtetésére vonatkozóan kért külön engedélyt és mentességeket jogi vagy szabályozási követelmények megkerülése céljából kérelmezik; vagy |
| --- | --- |

b)

a DLT-MTF működtetésére vonatkozóan kért külön engedélyt és mentességeket jogi vagy szabályozási követelmények megkerülése céljából kérelmezik; vagy

| c) | a DLT-MTF működtetője nem lesz képes megfelelni, vagy nem fogja lehetővé tenni felhasználói számára, hogy megfeleljenek az uniós jog alkalmazandó rendelkezéseinek vagy az uniós jog hatályán kívül eső nemzeti jogi rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

c)

a DLT-MTF működtetője nem lesz képes megfelelni, vagy nem fogja lehetővé tenni felhasználói számára, hogy megfeleljenek az uniós jog alkalmazandó rendelkezéseinek vagy az uniós jog hatályán kívül eső nemzeti jogi rendelkezéseknek.

(11)   A külön engedély a kiadás időpontjától számított hat évig érvényes az egész Unióban. A külön engedélyben fel kell tüntetni a 4. cikkel összhangban megadott mentességeket, bármely kompenzációs intézkedést és az illetékes hatóság által a 3. cikk (6) bekezdésével összhangban meghatározott bármely alacsonyabb küszöbértéket.

Az illetékes hatóság haladéktalanul tájékoztatja az ESMA-t a külön engedély e cikk szerinti megadásáról, elutasításáról vagy visszavonásáról, ideértve az e bekezdés első albekezdése szerinti bármely információt is.

Az ESMA weboldalán közzéteszi a következőket:

| a) | a DLT-MTF-ek jegyzéke, azok külön engedélyeinek kezdő és záró dátumai, az egyes DLT-MTF-ek számára megadott mentességek listája, valamint az illetékes hatóságok által az egyes DLT-MTF-ek számára meghatározott bármely alacsonyabb küszöbérték; és |
| --- | --- |

a)

a DLT-MTF-ek jegyzéke, azok külön engedélyeinek kezdő és záró dátumai, az egyes DLT-MTF-ek számára megadott mentességek listája, valamint az illetékes hatóságok által az egyes DLT-MTF-ek számára meghatározott bármely alacsonyabb küszöbérték; és

| b) | a 4. cikk alapján benyújtott mentesség iránti kérelmek teljes száma, feltüntetve az megadott vagy elutasított mentességek számát és típusát, valamint az elutasítások indokolását. |
| --- | --- |

b)

a 4. cikk alapján benyújtott mentesség iránti kérelmek teljes száma, feltüntetve az megadott vagy elutasított mentességek számát és típusát, valamint az elutasítások indokolását.

A harmadik albekezdés b) pontjában említett információkat név megjelölése nélkül kell közzétenni.

(12)   A 2014/65/EU irányelv 8. cikkének és 44. cikkének sérelme nélkül az illetékes hatóság visszavonja a külön engedélyt vagy a kapcsolódó mentességeket, amennyiben:

| a) | olyan hibát fedeztek fel a használt megosztott főkönyvi technológia típusának működésében vagy a DLT-MTF működtetője által nyújtott szolgáltatásokban és tevékenységekben, amely kockázatot jelent a befektetővédelem, a piaci integritás vagy a pénzügyi stabilitás szempontjából, és a kockázat meghaladja a kísérleti rendszerhez tartozó szolgáltatások és tevékenységek előnyeit; |
| --- | --- |

a)

olyan hibát fedeztek fel a használt megosztott főkönyvi technológia típusának működésében vagy a DLT-MTF működtetője által nyújtott szolgáltatásokban és tevékenységekben, amely kockázatot jelent a befektetővédelem, a piaci integritás vagy a pénzügyi stabilitás szempontjából, és a kockázat meghaladja a kísérleti rendszerhez tartozó szolgáltatások és tevékenységek előnyeit;

| b) | a DLT-MTF működtetője megszegte a mentességekhez kötött feltételeket; |
| --- | --- |

b)

a DLT-MTF működtetője megszegte a mentességekhez kötött feltételeket;

| c) | a DLT-MTF működtetője olyan pénzügyi eszközöket vezetett be kereskedésbe, amelyek nem teljesítik a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeket; |
| --- | --- |

c)

a DLT-MTF működtetője olyan pénzügyi eszközöket vezetett be kereskedésbe, amelyek nem teljesítik a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeket;

| d) | a DLT-MTF működtetője túllépte a 3. cikk (2) bekezdésében említett küszöbértéket; |
| --- | --- |

d)

a DLT-MTF működtetője túllépte a 3. cikk (2) bekezdésében említett küszöbértéket;

| e) | a DLT-MTF működtetője túllépte a 3. cikk (3) bekezdésében említett küszöbértéket, és nem aktiválta az átállási stratégiát; vagy |
| --- | --- |

e)

a DLT-MTF működtetője túllépte a 3. cikk (3) bekezdésében említett küszöbértéket, és nem aktiválta az átállási stratégiát; vagy

| f) | a DLT-MTF működtetője megtévesztő információk vagy valamely lényeges kihagyás alapján kapta meg a külön engedélyt vagy a kapcsolódó mentességeket. |
| --- | --- |

f)

a DLT-MTF működtetője megtévesztő információk vagy valamely lényeges kihagyás alapján kapta meg a külön engedélyt vagy a kapcsolódó mentességeket.

(13)   Amennyiben a DLT-MTF működtetője lényeges változtatást szándékozik bevezetni a használt megosztott főkönyvi technológia működésében vagy az említett működtető szolgáltatásaiban vagy tevékenységeiben, és az említett lényeges változtatáshoz új külön engedélyre, új mentességre, vagy a működtető egy vagy több meglévő mentességének vagy valamely mentességhez kötött bármely feltételnek a módosítására van szükség, a DLT-MTF működtetőjének új külön engedélyt, mentességet vagy módosítást kell kérnie.

Amennyiben a DLT-MTF működtetője új külön engedélyt, mentességet vagy módosítást kér, a 4. cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni. Az illetékes hatóság az említett kérelmet e cikkel összhangban dolgozza fel.

9. cikk

A DLT-SS működtetésére vonatkozó külön engedély

(1)   DLT-SS e rendelet alapján történő működtetésére vonatkozó külön engedélyt a 909/2014/EU rendelet alapján központi értéktárként engedélyezett jogi személy kérelmezhet.

(2)   Amennyiben egy jogi személy a 909/2014/EU rendelet alapján engedélyt kér központi értéktárként, és ezzel egyidejűleg e cikk alapján külön engedélyt is kér kizárólag DLT-SS működtetése céljából, az illetékes hatóság nem értékeli, hogy a kérelmező teljesíti-e a 909/2014/EU rendelet azon követelményeit, amelyek tekintetében a kérelmező e rendelet 5. cikkével összhangban mentességet kért.

(3)   Amennyiben az e cikk (2) bekezdésében említettek szerint egy jogi személy egyidejűleg kér engedélyt központi értéktárként és külön engedélyt is, kérelmében be kell nyújtania a 909/2014/EU rendelet 17. cikkének (2) bekezdésében említett információkat, azon információk kivételével, amelyek azon követelményeknek való megfelelés bizonyításához volnának szükségesek, amelyek tekintetében a kérelmező e rendelet 5. cikkével összhangban mentességet kért.

(4)   Az e rendelet szerinti, DLT-SS működtetésére vonatkozó külön engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a következő információkat:

| a) | a 7. cikk (1) bekezdésében említettek szerint a kérelmező üzleti terve, a DLT-SS szabályai és a jogi feltételek, valamint a 7. cikk (3) bekezdésében említettek szerint a DLT-SS működésére, szolgáltatásaira és tevékenységeire vonatkozó információk; |
| --- | --- |

a)

a 7. cikk (1) bekezdésében említettek szerint a kérelmező üzleti terve, a DLT-SS szabályai és a jogi feltételek, valamint a 7. cikk (3) bekezdésében említettek szerint a DLT-SS működésére, szolgáltatásaira és tevékenységeire vonatkozó információk;

| b) | a 7. cikk (2) bekezdésében említettek szerint a használt megosztott főkönyvi technológia működésének leírása; |
| --- | --- |

b)

a 7. cikk (2) bekezdésében említettek szerint a használt megosztott főkönyvi technológia működésének leírása;

| c) | a 7. cikk (4) bekezdésében említettek szerint a kérelmező átfogó információtechnológiai- és kiberszabályozásának leírása; |
| --- | --- |

c)

a 7. cikk (4) bekezdésében említettek szerint a kérelmező átfogó információtechnológiai- és kiberszabályozásának leírása;

| d) | annak bizonyítéka, hogy a kérelmező a 7. cikk (6) bekezdésének harmadik albekezdésében említettek szerint kielégítő prudenciális biztosítékokkal rendelkezik a felelősségének való megfeleléshez és az ügyfelei kártérítéséhez; |
| --- | --- |

d)

annak bizonyítéka, hogy a kérelmező a 7. cikk (6) bekezdésének harmadik albekezdésében említettek szerint kielégítő prudenciális biztosítékokkal rendelkezik a felelősségének való megfeleléshez és az ügyfelei kártérítéséhez;

| e) | adott esetben a 7. cikk (5) bekezdésében említettek szerint az ügyfelek DLT-alapú pénzügyi eszközeire vonatkozó letéti őrzési szabályozás leírása; |
| --- | --- |

e)

adott esetben a 7. cikk (5) bekezdésében említettek szerint az ügyfelek DLT-alapú pénzügyi eszközeire vonatkozó letéti őrzési szabályozás leírása;

| f) | a 7. cikk (6) bekezdésének második albekezdésében említettek szerint a befektetők védelmét biztosító szabályozás leírása, valamint az ügyfélpanaszok kezelésére és a jogorvoslatra vonatkozó mechanizmusok leírása; |
| --- | --- |

f)

a 7. cikk (6) bekezdésének második albekezdésében említettek szerint a befektetők védelmét biztosító szabályozás leírása, valamint az ügyfélpanaszok kezelésére és a jogorvoslatra vonatkozó mechanizmusok leírása;

| g) | a kérelmező átállási stratégiája; és |
| --- | --- |

g)

a kérelmező átállási stratégiája; és

| h) | a kérelmező által az 5. cikk alapján kért mentességek, minden egyes kért mentesség és bármely javasolt kompenzációs intézkedés indokolása, valamint az említett mentességekhez kötött feltételeknek való megfelelés szándékolt módja. |
| --- | --- |

h)

a kérelmező által az 5. cikk alapján kért mentességek, minden egyes kért mentesség és bármely javasolt kompenzációs intézkedés indokolása, valamint az említett mentességekhez kötött feltételeknek való megfelelés szándékolt módja.

(5)   Az ESMA 2023. március 23-ig ESMA iránymutatásokat dolgoz ki egységes formanyomtatványoknak, formátumoknak és mintadokumentumoknak a (4) bekezdés alkalmazásában történő megállapításához.

(6)   Az illetékes hatóságnak a DLT-SS működtetésére vonatkozó külön engedély iránti kérelem kézhezvételének időpontját követő 30 munkanapon belül értékelnie kell, hogy a kérelem hiánytalan-e. Ha a kérelem hiányos, az illetékes hatóságnak meg kell állapítania egy a határidőt, amelyen belül a kérelmezőnek be kell nyújtania a hiányzó vagy bármely további információt. Amennyiben a kérelmet az illetékes hatóság hiánytalannak ítéli meg, az illetékes hatóságnak erről a kérelmezőt tájékoztatnia kell.

Amint az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a kérelem hiánytalan, a kérelem másolatát megküldi:

| a) | az ESMA-nak; és |
| --- | --- |

a)

az ESMA-nak; és

| b) | a 909/2014/EU rendelet 12. cikkében meghatározott releváns hatóságoknak. |
| --- | --- |

b)

a 909/2014/EU rendelet 12. cikkében meghatározott releváns hatóságoknak.

(7)   Amennyiben a mentességek következetességének és arányosságának előmozdítása érdekében vagy a befektetővédelem, a piaci integritás és a pénzügyi stabilitás biztosításához szükséges, az ESMA az említett kérelem másolatának kézhezvételétől számított 30 naptári napon belül nem kötelező erejű véleményt ad az illetékes hatóságnak a kért mentességekről vagy az e rendelet alkalmazásában használt megosztott főkönyvi technológia típusának megfelelőségéről.

A nem kötelező erejű vélemény kiadását megelőzően az ESMA konzultál a többi tagállam illetékes hatóságaival, és véleményének kiadásakor a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi álláspontjukat.

Amennyiben az ESMA nem kötelező erejű véleményt ad ki, az illetékes hatóságnak kellő figyelmet kell fordítania az említett véleményre, és az ESMA kérésére nyilatkozatot kell tennie az ESMA számára az említett véleménytől való jelentős eltérésekről. Az ESMA véleménye és az illetékes hatóság nyilatkozata nem hozható nyilvánosságra.

A 909/2014/EU rendelet 12. cikkében meghatározott releváns hatóságok az említett kérelem másolatának kézhezvételétől számított 30 naptári napon belül nem kötelező erejű véleményt adnak az illetékes hatóságnak a kérelmező által működtetett DLT-SS jellemzőiről.

(8)   Az ESMA 2025. március 24-ig iránymutatásokat dolgoz ki a következők következetességének és arányosságának előmozdítása érdekében:

| a) | a DLT-SS-eket működtető központi értéktáraknak az egész Unióban biztosított mentességek, többek között annak értékelésével összefüggésben, hogy a piacműködtetők által használt megosztott főkönyvi technológiák különböző típusai megfelelnek-e e rendelet céljainak; és |
| --- | --- |

a)

a DLT-SS-eket működtető központi értéktáraknak az egész Unióban biztosított mentességek, többek között annak értékelésével összefüggésben, hogy a piacműködtetők által használt megosztott főkönyvi technológiák különböző típusai megfelelnek-e e rendelet céljainak; és

| b) | a 3. cikk (6) bekezdésében meghatározott opció alkalmazása. |
| --- | --- |

b)

a 3. cikk (6) bekezdésében meghatározott opció alkalmazása.

Az említett iránymutatásoknak biztosítaniuk kell a befektetők védelmét, a piac integritását és a pénzügyi stabilitást.

Az ESMA rendszeresen frissíti az említett iránymutatásokat.

(9)   Az illetékes hatóság a DLT-SS működtetésére vonatkozó külön engedély iránti hiánytalan kérelem kézhezvételének időpontját követő 90 munkanapon belül értékeli a kérelmet, és határoz arról, hogy megadja-e a külön engedélyt. Amennyiben a kérelmező egyidejűleg kér a 909/2014/EU rendelet alapján engedélyt központi értéktárként és e rendelet alapján külön engedélyt is, az értékelési időszak egy további időszakkal meghosszabbítható a 909/2014/EU rendelet 17. cikkének (8) bekezdésében meghatározott időtartamig.

(10)   A 909/2014/EU rendelet 17. cikkének sérelme nélkül az illetékes hatóság elutasítja a DLT-SS működtetésére vonatkozó külön engedély megadását, ha okkal feltételezhető, hogy:

| a) | a befektetővédelmet, a piaci integritást vagy a pénzügyi stabilitást fenyegető jelentős kockázatok állnak fenn, amelyeket a kérelmező nem kezel megfelelően és nem csökkent; |
| --- | --- |

a)

a befektetővédelmet, a piaci integritást vagy a pénzügyi stabilitást fenyegető jelentős kockázatok állnak fenn, amelyeket a kérelmező nem kezel megfelelően és nem csökkent;

| b) | a DLT-SS működtetésére vonatkozóan kért külön engedélyt és mentességeket jogi vagy szabályozási követelmények megkerülése céljából kérelmezik; vagy |
| --- | --- |

b)

a DLT-SS működtetésére vonatkozóan kért külön engedélyt és mentességeket jogi vagy szabályozási követelmények megkerülése céljából kérelmezik; vagy

| c) | a központi értéktár nem lesz képes megfelelni, vagy nem fogja lehetővé tenni felhasználói számára, hogy megfeleljenek az uniós jog alkalmazandó rendelkezéseinek vagy az uniós jog hatályán kívül eső nemzeti jogi rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

c)

a központi értéktár nem lesz képes megfelelni, vagy nem fogja lehetővé tenni felhasználói számára, hogy megfeleljenek az uniós jog alkalmazandó rendelkezéseinek vagy az uniós jog hatályán kívül eső nemzeti jogi rendelkezéseknek.

(11)   A külön engedély a kiadás napjától számított hat évig érvényes az egész Unióban. A külön engedélyben fel kell tüntetni az 5. cikkel összhangban megadott mentességeket, bármely kompenzációs intézkedést és az illetékes hatóság által a 3. cikk (6) bekezdésével összhangban meghatározott alacsonyabb küszöbértékeket.

Az illetékes hatóság haladéktalanul tájékoztatja az ESMA-t és az e cikk (7) bekezdésében meghatározott releváns hatóságokat a külön engedély e cikk szerinti megadásáról, elutasításáról vagy visszavonásáról, ideértve az e bekezdés első albekezdése szerinti bármely információt is.

Az ESMA weboldalán közzéteszi a következőket:

| a) | a DLT-SS-ek jegyzéke, azok külön engedélyeinek kezdő és záró dátumai, az egyes DLT-SS-ek számára megadott mentességek listája, valamint az illetékes hatóságok által az egyes DLT-SS-ek számára meghatározott bármely alacsonyabb küszöbérték; és |
| --- | --- |

a)

a DLT-SS-ek jegyzéke, azok külön engedélyeinek kezdő és záró dátumai, az egyes DLT-SS-ek számára megadott mentességek listája, valamint az illetékes hatóságok által az egyes DLT-SS-ek számára meghatározott bármely alacsonyabb küszöbérték; és

| b) | az 5. cikk alapján benyújtott mentességi kérelmek teljes száma, feltüntetve a megadott vagy elutasított mentességek számát és típusát, valamint az elutasítások indokolását. |
| --- | --- |

b)

az 5. cikk alapján benyújtott mentességi kérelmek teljes száma, feltüntetve a megadott vagy elutasított mentességek számát és típusát, valamint az elutasítások indokolását.

A harmadik albekezdés b) pontjában említett információkat név megjelölése nélkül kell közzétenni.

(12)   A 909/2014/EU irányelv 20. cikkének sérelme nélkül az illetékes hatóság visszavonja a külön engedélyt vagy a kapcsolódó mentességeket, amennyiben:

| a) | olyan hibát fedeztek fel a használt megosztott főkönyvi technológia típusának működésében vagy a DLT-SS-t működtető központi értéktár által nyújtott szolgáltatásokban és tevékenységekben, amely kockázatot jelent a befektetővédelem, a piaci integritás vagy a pénzügyi stabilitás szempontjából, és a kockázat meghaladja a kísérleti rendszerhez tartozó szolgáltatások és tevékenységek előnyeit; |
| --- | --- |

a)

olyan hibát fedeztek fel a használt megosztott főkönyvi technológia típusának működésében vagy a DLT-SS-t működtető központi értéktár által nyújtott szolgáltatásokban és tevékenységekben, amely kockázatot jelent a befektetővédelem, a piaci integritás vagy a pénzügyi stabilitás szempontjából, és a kockázat meghaladja a kísérleti rendszerhez tartozó szolgáltatások és tevékenységek előnyeit;

| b) | a DLT-SS-t működtető központi értéktár megszegte a mentességekhez kötött feltételeket; |
| --- | --- |

b)

a DLT-SS-t működtető központi értéktár megszegte a mentességekhez kötött feltételeket;

| c) | a DLT-SS-t működtető központi értéktár olyan pénzügyi eszközöket rögzített, amelyek nem teljesítik a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeket; |
| --- | --- |

c)

a DLT-SS-t működtető központi értéktár olyan pénzügyi eszközöket rögzített, amelyek nem teljesítik a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeket;

| d) | a DLT-SS-t működtető központi értéktár túllépte a 3. cikk (2) bekezdésében említett küszöbértéket; |
| --- | --- |

d)

a DLT-SS-t működtető központi értéktár túllépte a 3. cikk (2) bekezdésében említett küszöbértéket;

| e) | a DLT-SS-t működtető központi értéktár túllépte a 3. cikk (3) bekezdésében említett küszöbértéket, és nem aktiválta az átállási stratégiát; vagy |
| --- | --- |

e)

a DLT-SS-t működtető központi értéktár túllépte a 3. cikk (3) bekezdésében említett küszöbértéket, és nem aktiválta az átállási stratégiát; vagy

| f) | a DLT-SS-t működtető központi értéktár megtévesztő információk vagy valamely lényeges kihagyás alapján kapta meg a külön engedélyt vagy a kapcsolódó mentességeket. |
| --- | --- |

f)

a DLT-SS-t működtető központi értéktár megtévesztő információk vagy valamely lényeges kihagyás alapján kapta meg a külön engedélyt vagy a kapcsolódó mentességeket.

(13)   Amennyiben a DLT-SS-t működtető központi értéktár lényeges változtatást szándékozik bevezetni a használt megosztott főkönyvi technológia működésében vagy az említett központi értéktár szolgáltatásaiban vagy tevékenységeiben, és az említett lényeges változtatáshoz új külön engedélyre, új mentességre, vagy az említett központi értéktár egy vagy több meglévő mentességének vagy valamely mentességhez kötött bármely feltételnek a módosítására van szükség, a DLT-SS-t működtető központi értéktárnak új külön engedélyt, mentességet vagy módosítást kell kérnie.

Amennyiben a DLT-SS-t működtető központi értéktár új külön engedélyt, mentességet vagy módosítást kér, az 5. cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni. Az illetékes hatóság az említett kérelmet e cikkel összhangban dolgozza fel.

10. cikk

A DLT-TSS működtetésére vonatkozó külön engedély

(1)   A DLT-TSS e rendelet alapján történő működtetésére vonatkozó külön engedélyt a 2014/65/EU irányelv alapján befektetési vállalkozásként engedélyezett vagy szabályozott piac működtetésére engedéllyel rendelkező jogi személy, vagy a 909/2014/EU rendelet alapján központi értéktárként engedélyezett jogi személy kérelmezhet.

(2)   Amennyiben egy jogi személy a 2014/65/EU irányelv alapján engedélyt kér befektetési vállalkozásként, vagy engedélyt kér egy szabályozott piac működtetésére, vagy a 909/2014/EU rendelet alapján központi értéktárként, és ezzel egyidejűleg e cikk alapján külön engedélyt is kér kizárólag DLT-TSS működtetése céljából, az illetékes hatóság nem értékeli, hogy a kérelmező teljesíti-e a 2014/65/EU irányelv vagy a 909/2014/EU rendelet azon követelményeit, amelyek tekintetében a kérelmező e rendelet 6. cikkével összhangban mentességet kért.

(3)   Amennyiben az e cikk (2) bekezdésében említettek szerint egy jogi személy egyidejűleg kér engedélyt befektetési vállalkozásként, vagy engedélyt egy szabályozott piac működtetésére, vagy engedélyt központi értéktárként, és külön engedélyt is kér, kérelmében be kell nyújtania a 2014/65/EU irányelv 7. cikke, illetve a 909/2014/EU rendelet 17. cikke alapján előírt információkat, azon információk kivételével, amelyek azon követelményeknek való megfelelés bizonyításához volnának szükségesek, amelyek tekintetében a kérelmező e rendelet 6. cikkével összhangban mentességet kért.

(4)   Az e rendelet szerinti, DLT-TSS működtetésére vonatkozó külön engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a következő információkat:

| a) | a 7. cikk (1) bekezdésében említettek szerint a kérelmező üzleti terve, a DLT-TSS szabályai és bármely jogi feltétel, valamint a 7. cikk (3) bekezdésében említettek szerint a DLT-TSS működésére, szolgáltatásaira és tevékenységeire vonatkozó információk; |
| --- | --- |

a)

a 7. cikk (1) bekezdésében említettek szerint a kérelmező üzleti terve, a DLT-TSS szabályai és bármely jogi feltétel, valamint a 7. cikk (3) bekezdésében említettek szerint a DLT-TSS működésére, szolgáltatásaira és tevékenységeire vonatkozó információk;

| b) | a 7. cikk (2) bekezdésében említettek szerint a használt megosztott főkönyvi technológia működésének leírása; |
| --- | --- |

b)

a 7. cikk (2) bekezdésében említettek szerint a használt megosztott főkönyvi technológia működésének leírása;

| c) | a 7. cikk (4) bekezdésében említettek szerint a kérelmező átfogó információtechnológiai- és kiberszabályozásának leírása; |
| --- | --- |

c)

a 7. cikk (4) bekezdésében említettek szerint a kérelmező átfogó információtechnológiai- és kiberszabályozásának leírása;

| d) | annak bizonyítéka, hogy a kérelmező a 7. cikk (6) bekezdésének harmadik albekezdésében említettek szerint kielégítő prudenciális biztosítékokkal rendelkezik a felelősségének való megfeleléshez és az ügyfelei kártérítéséhez; |
| --- | --- |

d)

annak bizonyítéka, hogy a kérelmező a 7. cikk (6) bekezdésének harmadik albekezdésében említettek szerint kielégítő prudenciális biztosítékokkal rendelkezik a felelősségének való megfeleléshez és az ügyfelei kártérítéséhez;

| e) | adott esetben a 7. cikk (5) bekezdésében említett, az ügyfelek DLT-alapú pénzügyi eszközeire vonatkozó letéti őrzési szabályozás leírása; |
| --- | --- |

e)

adott esetben a 7. cikk (5) bekezdésében említett, az ügyfelek DLT-alapú pénzügyi eszközeire vonatkozó letéti őrzési szabályozás leírása;

| f) | a 7. cikk (6) bekezdésének második albekezdésében említett, a befektetők védelmét biztosító szabályozás leírása, valamint az ügyfélpanaszok kezelésére és a jogorvoslatra vonatkozó mechanizmusok leírása; |
| --- | --- |

f)

a 7. cikk (6) bekezdésének második albekezdésében említett, a befektetők védelmét biztosító szabályozás leírása, valamint az ügyfélpanaszok kezelésére és a jogorvoslatra vonatkozó mechanizmusok leírása;

| g) | a kérelmező átállási stratégiája; és |
| --- | --- |

g)

a kérelmező átállási stratégiája; és

| h) | a kérelmező által a 6. cikk alapján kért mentességek, minden egyes kért mentesség és bármely javasolt kompenzációs intézkedés indokolása, valamint az említett mentességekhez kötött feltételeknek való megfelelés szándékolt módja. |
| --- | --- |

h)

a kérelmező által a 6. cikk alapján kért mentességek, minden egyes kért mentesség és bármely javasolt kompenzációs intézkedés indokolása, valamint az említett mentességekhez kötött feltételeknek való megfelelés szándékolt módja.

(5)   Az e cikk (4) bekezdésében említett információk mellett azon kérelmezőnek, amely befektetési vállalkozásként vagy piacműködtetőként szándékozik DLT-TSS-t működtetni, be kell nyújtania az arra vonatkozó információkat, hogyan szándékozik megfelelni a 909/2014/EU rendelet – e rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében említett – alkalmazandó követelményeinek, azon információk kivételével, amelyek azon követelményeknek való megfelelés bizonyításához volnának szükségesek, amelyek tekintetében a kérelmező az említett cikkel összhangban mentességet kért.

Az e cikk (4) bekezdésében említett információk mellett azon kérelmezőnek, amely központi értéktárként szándékozik DLT-TSS-t működtetni, be kell nyújtania az arra vonatkozó információkat, hogyan szándékozik megfelelni a 2014/65/EU irányelv – e rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében említett – alkalmazandó követelményeinek, azon információk kivételével, amelyek azon követelményeknek való megfelelés bizonyításához volnának szükségesek, amelyek tekintetében a kérelmező az említett cikkel összhangban mentességet kért.

(6)   Az ESMA 2023. március 23-ig iránymutatásokat dolgoz ki egységes formanyomtatványoknak, formátumoknak és mintadokumentumoknak a (4) bekezdés alkalmazásában történő megállapításához.

(7)   Az illetékes hatóság a DLT-TSS működtetésére vonatkozó külön engedély iránti kérelem kézhezvételének időpontjától számított 30 munkanapon belül értékeli, hogy a kérelem hiánytalan-e. Ha a kérelem hiányos, az illetékes hatóság megállapít egy határidőt, ameddig a kérelmezőnek be kell nyújtania a hiányzó vagy bármely további információt. Amennyiben a kérelmet az illetékes hatóság hiánytalannak ítéli meg, az illetékes hatóság erről tájékoztatja a kérelmezőt.

Amint az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a kérelem hiánytalan, a kérelem másolatát megküldi a következőknek:

| a) | az ESMA; és |
| --- | --- |

a)

az ESMA; és

| b) | a 909/2014/EU rendelet 12. cikkében meghatározott releváns hatóságok. |
| --- | --- |

b)

a 909/2014/EU rendelet 12. cikkében meghatározott releváns hatóságok.

(8)   Amennyiben a mentességek következetességének és arányosságának előmozdításához szükséges, vagy amennyiben a befektetővédelem, a piaci integritás és a pénzügyi stabilitás biztosításához szükséges, az ESMA az említett kérelem másolatának kézhezvételétől számított 30 naptári napon belül nem kötelező erejű véleményt ad az illetékes hatóságnak a kért mentességekről vagy az e rendelet alkalmazásában használt megosztott főkönyvi technológia típusának megfelelőségéről.

A nem kötelező erejű vélemény kiadását megelőzően az ESMA konzultál a többi tagállam illetékes hatóságaival, és véleményének kiadásakor a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi álláspontjukat.

Amennyiben az ESMA nem kötelező erejű véleményt ad ki, az illetékes hatóságnak kellő figyelmet kell fordítania az említett véleményre, és az ESMA kérésére nyilatkozatot kell tennie az ESMA számára az említett véleménytől való jelentős eltérésekről. Az ESMA véleménye és az illetékes hatóság nyilatkozata nem hozható nyilvánosságra.

A 909/2014/EU rendelet 12. cikkében meghatározott releváns hatóságok az említett kérelem másolatának kézhezvételétől számított 30 naptári napon belül nem kötelező erejű véleményt adnak az illetékes hatóságnak a kérelmező által működtetett DLT-TSS jellemzőiről.

(9)   Az illetékes hatóság a DLT-TSS működtetésére vonatkozó külön engedély iránti hiánytalan kérelem kézhezvételének időpontjától számított 90 munkanapon belül értékeli a kérelmet, és határoz arról, hogy megadja-e a külön engedélyt. Amennyiben a kérelmező egyidejűleg kér a 2014/65/EU irányelv vagy a 909/2014/EU rendelet alapján engedélyt és e cikk alapján külön engedélyt is, az értékelési időszak egy további időszakkal meghosszabbítható a 2014/65/EU irányelv 7. cikkének (3) bekezdésében vagy a 909/2014/EU rendelet 17. cikkének (8) bekezdésében meghatározott időtartamig.

(10)   A 2014/65/EU irányelv 7. és 44. cikkének, valamint a 909/2014/EU rendelet 17. cikkének sérelme nélkül az illetékes hatóság elutasítja a DLT-TSS működtetésére vonatkozó külön engedély megadását, ha okkal feltételezhető, hogy:

| a) | a befektetővédelmet, a piaci integritást vagy a pénzügyi stabilitást fenyegető jelentős kockázatok állnak fenn, amelyeket a kérelmező nem kezel megfelelően és nem csökkent; |
| --- | --- |

a)

a befektetővédelmet, a piaci integritást vagy a pénzügyi stabilitást fenyegető jelentős kockázatok állnak fenn, amelyeket a kérelmező nem kezel megfelelően és nem csökkent;

| b) | a DLT-TSS működtetésére vonatkozó külön engedélyt és a kért mentességeket jogi vagy szabályozási követelmények megkerülése céljából kérelmezik; vagy |
| --- | --- |

b)

a DLT-TSS működtetésére vonatkozó külön engedélyt és a kért mentességeket jogi vagy szabályozási követelmények megkerülése céljából kérelmezik; vagy

| c) | a DLT-TSS működtetője nem lesz képes megfelelni, vagy nem fogja lehetővé tenni felhasználói számára, hogy megfeleljenek az uniós jog alkalmazandó rendelkezéseinek vagy az uniós jog hatályán kívül eső nemzeti jogi rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

c)

a DLT-TSS működtetője nem lesz képes megfelelni, vagy nem fogja lehetővé tenni felhasználói számára, hogy megfeleljenek az uniós jog alkalmazandó rendelkezéseinek vagy az uniós jog hatályán kívül eső nemzeti jogi rendelkezéseknek.

(11)   A külön engedély a kiadás napjától számított hat évig érvényes az egész Unióban. A külön engedélyben fel kell tüntetni a 6. cikkel összhangban megadott mentességeket, bármely kompenzációs intézkedést és az illetékes hatóság által a 3. cikk (6) bekezdésével összhangban meghatározott bármely alacsonyabb küszöbértéket.

Az illetékes hatóság haladéktalanul tájékoztatja az ESMA-t és a 909/2014/EU rendelet 12. cikkében meghatározott releváns hatóságokat a külön engedély e cikk alapján történő megadásáról, elutasításáról vagy visszavonásáról, ideértve az e bekezdés első albekezdésében meghatározott bármely információt is.

Az ESMA weboldalán közzéteszi a következőket:

| a) | a DLT-TSS-ek jegyzéke, azok külön engedélyeinek kezdő és záró dátumai, az egyes DLT-TSS-ek számára megadott mentességek listája, valamint az illetékes hatóságok által az egyes DLT-TSS-ek számára meghatározott bármely alacsonyabb küszöbérték; és |
| --- | --- |

a)

a DLT-TSS-ek jegyzéke, azok külön engedélyeinek kezdő és záró dátumai, az egyes DLT-TSS-ek számára megadott mentességek listája, valamint az illetékes hatóságok által az egyes DLT-TSS-ek számára meghatározott bármely alacsonyabb küszöbérték; és

| b) | a 6. cikk alapján benyújtott mentességi kérelmek teljes száma, feltüntetve a megadott vagy elutasított mentességek számát és típusát, bármely elutasítás indokolásával együtt. |
| --- | --- |

b)

a 6. cikk alapján benyújtott mentességi kérelmek teljes száma, feltüntetve a megadott vagy elutasított mentességek számát és típusát, bármely elutasítás indokolásával együtt.

A harmadik albekezdés b) pontjában említett információkat név megjelölése nélkül kell közzétenni.

(12)   A 2014/65/EU irányelv 8. és 44. cikkének, valamint a 909/2014/EU rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az illetékes hatóság visszavonja a külön engedélyt vagy a kapcsolódó mentességeket, amennyiben:

| a) | olyan hibát fedeztek fel a használt megosztott főkönyvi technológia típusának működésében vagy a DLT-TSS működtetője által nyújtott szolgáltatásokban és tevékenységekben, amely kockázatot jelent a befektetővédelem, a piaci integritás vagy a pénzügyi stabilitás szempontjából, és a kockázat meghaladja a kísérleti rendszerhez tartozó szolgáltatások és tevékenységek előnyeit; |
| --- | --- |

a)

olyan hibát fedeztek fel a használt megosztott főkönyvi technológia típusának működésében vagy a DLT-TSS működtetője által nyújtott szolgáltatásokban és tevékenységekben, amely kockázatot jelent a befektetővédelem, a piaci integritás vagy a pénzügyi stabilitás szempontjából, és a kockázat meghaladja a kísérleti rendszerhez tartozó szolgáltatások és tevékenységek előnyeit;

| b) | a DLT-TSS működtetője megszegte a mentességekhez kötött feltételeket; |
| --- | --- |

b)

a DLT-TSS működtetője megszegte a mentességekhez kötött feltételeket;

| c) | a DLT-TSS működtetője olyan pénzügyi eszközöket vezetett be kereskedésbe vagy rögzített, amelyek nem teljesítik a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeket; |
| --- | --- |

c)

a DLT-TSS működtetője olyan pénzügyi eszközöket vezetett be kereskedésbe vagy rögzített, amelyek nem teljesítik a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeket;

| d) | a DLT-TSS működtetője túllépte a 3. cikk (2) bekezdésében említett küszöbértéket; |
| --- | --- |

d)

a DLT-TSS működtetője túllépte a 3. cikk (2) bekezdésében említett küszöbértéket;

| e) | a DLT-TSS működtetője túllépte a 3. cikk (3) bekezdésében említett küszöbértéket, és nem aktiválta az átállási stratégiát; vagy |
| --- | --- |

e)

a DLT-TSS működtetője túllépte a 3. cikk (3) bekezdésében említett küszöbértéket, és nem aktiválta az átállási stratégiát; vagy

| f) | a DLT-TSS működtetője megtévesztő információk vagy valamely lényeges kihagyás alapján kapta meg a külön engedélyt vagy a kapcsolódó mentességeket. |
| --- | --- |

f)

a DLT-TSS működtetője megtévesztő információk vagy valamely lényeges kihagyás alapján kapta meg a külön engedélyt vagy a kapcsolódó mentességeket.

(13)   Amennyiben a DLT-TSS működtetője lényeges változtatást szándékozik bevezetni a használt megosztott főkönyvi technológia működésében vagy az említett működtető szolgáltatásaiban vagy tevékenységeiben, és az említett lényeges változtatáshoz új külön engedélyre, új mentességre, vagy a működtető egy vagy több meglévő mentességének vagy valamely mentességhez kötött bármely feltételnek a módosítására van szükség, a DLT-TSS működtetőjének új külön engedélyt, mentességet vagy módosítást kell kérnie.

Amennyiben a DLT-TSS működtetője új külön engedélyt, mentességet vagy módosítást kér, a 6. cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni. Az illetékes hatóság az említett kérelmet e cikkel összhangban dolgozza fel.

11. cikk

A DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői, az illetékes hatóságok és az ESMA közötti együttműködés

(1)   A 909/2014/EU rendelet és a 2014/65/EU irányelv sérelme nélkül a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői együttműködnek az illetékes hatóságokkal.

Így különösen, a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetői késedelem nélkül értesítik az illetékes hatóságaikat, amint tudomást szereznek a következő ügyek bármelyikéről:

| a) | üzleti tervük bármely javasolt lényeges változtatása, ideértve a kulcsfontosságú munkakörökben dolgozó munkatársakkal, a DLT-alapú piaci infrastruktúra szabályaival és a jogi feltételekkel kapcsolatos változtatásokat; |
| --- | --- |

a)

üzleti tervük bármely javasolt lényeges változtatása, ideértve a kulcsfontosságú munkakörökben dolgozó munkatársakkal, a DLT-alapú piaci infrastruktúra szabályaival és a jogi feltételekkel kapcsolatos változtatásokat;

| b) | jogosulatlan hozzáférés, lényeges hibás működés, veszteség, kibertámadás vagy egyéb kiberfenyegetés, csalás, lopás vagy a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője által elszenvedett egyéb súlyos visszaélés bizonyítéka; |
| --- | --- |

b)

jogosulatlan hozzáférés, lényeges hibás működés, veszteség, kibertámadás vagy egyéb kiberfenyegetés, csalás, lopás vagy a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője által elszenvedett egyéb súlyos visszaélés bizonyítéka;

| c) | az illetékes hatóság rendelkezésére bocsátott információk bármely lényeges változása; |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóság rendelkezésére bocsátott információk bármely lényeges változása;

| d) | a külön engedély hatálya alá tartozó tevékenységek végzése vagy szolgáltatások nyújtása terén fennálló technikai vagy működési nehézségek, többek között a használt megosztott főkönyvi technológia és a DLT-alapú pénzügyi eszközök kialakításával vagy használatával kapcsolatos nehézségek; vagy |
| --- | --- |

d)

a külön engedély hatálya alá tartozó tevékenységek végzése vagy szolgáltatások nyújtása terén fennálló technikai vagy működési nehézségek, többek között a használt megosztott főkönyvi technológia és a DLT-alapú pénzügyi eszközök kialakításával vagy használatával kapcsolatos nehézségek; vagy

| e) | a befektetővédelmet, a piaci integritást vagy a pénzügyi stabilitást érintő olyan kockázatok, amelyek felmerültek, és amelyekre nem számítottak a külön engedélyre irányuló kérelemben, vagy amelyekre nem számítottak a külön engedély megadásának időpontjában. |
| --- | --- |

e)

a befektetővédelmet, a piaci integritást vagy a pénzügyi stabilitást érintő olyan kockázatok, amelyek felmerültek, és amelyekre nem számítottak a külön engedélyre irányuló kérelemben, vagy amelyekre nem számítottak a külön engedély megadásának időpontjában.

A második albekezdés a) pontjában említett változásokat legalább négy hónappal a tervezett változtatás előtt be kell jelenteni, függetlenül attól, hogy a javasolt lényeges változtatás szükségessé teszi-e a 8., a 9. vagy a 10. cikkel összhangban a külön engedély vagy a kapcsolódó mentességek vagy az említett mentességekhez kötött feltételek megváltoztatását.

Amennyiben az illetékes hatóságot értesítik a második albekezdés a)–e) pontjában felsorolt ügyekről, előírhatja a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője számára, hogy a 8. cikk (13) bekezdésével, a 9. cikk (13) bekezdésével vagy a 10. cikk (13) bekezdésével összhangban nyújtson be kérelmet, vagy előírhatja a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője számára, hogy hozzon az e cikk (3) bekezdésében említettek szerinti korrekciós intézkedéseket.

(2)   A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője az illetékes hatóság rendelkezésére bocsát minden általa kért releváns információt.

(3)   Az illetékes hatóság a befektetővédelem, a piaci integritás vagy a pénzügyi stabilitás biztosítása érdekében korrekciós intézkedéseket írhat elő a DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetőjének üzleti terve, a DLT-alapú piaci infrastruktúra szabályai és a jogi feltételek tekintetében. A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője a (4) bekezdésben említett jelentéseiben beszámol az illetékes hatóság által előírt bármely korrekciós intézkedés végrehajtásáról.

(4)   A DLT-alapú piaci infrastruktúra működtetője a külön engedély időpontjától számítva hathavonta jelentést nyújt be az illetékes hatóságnak. Az említett jelentés a következőket tartalmazza:

| a) | az (1) bekezdés második albekezdésében felsorolt információk összefoglalása; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés második albekezdésében felsorolt információk összefoglalása;

| b) | a DLT-MTF-en vagy DLT-TSS-en belül kereskedésbe bevezetett DLT-alapú pénzügyi eszközök száma és értéke, és a DLT-SS vagy DLT-TSS működtetője által rögzített DLT-alapú pénzügyi eszközök száma és értéke; |
| --- | --- |

b)

a DLT-MTF-en vagy DLT-TSS-en belül kereskedésbe bevezetett DLT-alapú pénzügyi eszközök száma és értéke, és a DLT-SS vagy DLT-TSS működtetője által rögzített DLT-alapú pénzügyi eszközök száma és értéke;

| c) | a DLT-MTF-en vagy DLT-TSS-en kötött és a DLT-SS vagy DLT-TSS működtetője által kiegyenlített ügyletek száma és értéke; |
| --- | --- |

c)

a DLT-MTF-en vagy DLT-TSS-en kötött és a DLT-SS vagy DLT-TSS működtetője által kiegyenlített ügyletek száma és értéke;

| d) | a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályok vagy a nemzeti jog alkalmazása során felmerülő nehézségek indokolással ellátott értékelése; és |
| --- | --- |

d)

a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályok vagy a nemzeti jog alkalmazása során felmerülő nehézségek indokolással ellátott értékelése; és

| e) | a mentességekhez kötött feltételek végrehajtása vagy az illetékes hatóság által előírt bármely kompenzációs vagy korrekciós intézkedés végrehajtása érdekében hozott intézkedések. |
| --- | --- |

e)

a mentességekhez kötött feltételek végrehajtása vagy az illetékes hatóság által előírt bármely kompenzációs vagy korrekciós intézkedés végrehajtása érdekében hozott intézkedések.

(5)   Az ESMA koordinációs szerepet tölt be az illetékes hatóságok tekintetében a megosztott főkönyvi technológia és a DLT-alapú piaci infrastruktúra közös értelmezésének kialakítása, a közös felügyeleti kultúrának és a felügyeleti gyakorlatok konvergenciájának létrehozása, valamint a következetes megközelítéseknek és a felügyeleti eredmények konvergenciájának biztosítása érdekében.

Az illetékes hatóságok megfelelő időben továbbítják az ESMA-nak a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőitől e cikk (1), (2) és (4) bekezdése alapján kapott információkat és jelentéseket, továbbá tájékoztatják az ESMA-t az e cikk (3) bekezdése értelmében hozott bármely intézkedésről.

Az ESMA rendszeresen tájékoztatja az illetékes hatóságokat a következőkről:

| a) | az e cikk (4) bekezdése értelmében benyújtott jelentések; |
| --- | --- |

a)

az e cikk (4) bekezdése értelmében benyújtott jelentések;

| b) | az e rendelet alapján megadott külön engedélyek és mentességek, valamint az említett mentességekhez kötött feltételek; |
| --- | --- |

b)

az e rendelet alapján megadott külön engedélyek és mentességek, valamint az említett mentességekhez kötött feltételek;

| c) | külön engedély vagy mentesség megadásának illetékes hatóság általi elutasítása, külön engedély vagy mentesség visszavonása, valamint a DLT-alapú piaci infrastruktúra tevékenységének megszüntetése. |
| --- | --- |

c)

külön engedély vagy mentesség megadásának illetékes hatóság általi elutasítása, külön engedély vagy mentesség visszavonása, valamint a DLT-alapú piaci infrastruktúra tevékenységének megszüntetése.

(6)   Az ESMA nyomon követi a külön engedélyek, továbbá bármely kapcsolódó mentességek és az említett mentességekhez kötött feltételek, valamint az illetékes hatóságok által előírt kompenzációs vagy korrekciós intézkedések alkalmazását. Az ESMA éves jelentést nyújt be a Bizottságnak arról, hogyan alkalmazzák a gyakorlatban az ilyen külön engedélyeket, mentességeket, feltételeket és kompenzációs vagy korrekciós intézkedéseket.

12. cikk

Az illetékes hatóságok kijelölése

(1)   DLT-MTF-et vagy DLT-TSS-t működtető befektetési vállalkozás esetében az illetékes hatóság a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdése 55. pontja a) pontjának ii. és iii. alpontjával összhangban meghatározott tagállam által kijelölt illetékes hatóság.

(2)   DLT-MTF-et vagy DLT-TSS-t működtető piacműködtető esetében az illetékes hatóság azon tagállam által kijelölt illetékes hatóság, ahol a DLT-MTF-et vagy DLT-TSS-t működtető piacműködtetőnek a létesítő okirat szerinti székhelye található, vagy, ha az említett tagállam jogával összhangban a piacműködtetőnek nincs létesítő okirat szerinti székhelye, azon tagállam, ahol a DLT-MTF-et vagy DLT-TSS-t működtető piacműködtetőnek a központi ügyviteli helye található.

(3)   DT-SS-t vagy DLT-TSS-t működtető központi értéktár esetében az illetékes hatóság a 909/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 23. pontjával összhangban meghatározott tagállam által kijelölt illetékes hatóság.

13. cikk

Értesítés az illetékes hatóságokról

A tagállamok értesítik az ESMA-t és a Bizottságot a 2. cikk 21. pontjának c) pontja értelmében vett illetékes hatóságokról. Az ESMA a weboldalán közzéteszi az említett illetékes hatóságok jegyzékét.

14. cikk

Jelentés és felülvizsgálat

(1)   Az ESMA 2026. március 24-ig jelentést nyújt be a Bizottságnak a következőkről:

| a) | a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működése az egész Unióban; |
| --- | --- |

a)

a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működése az egész Unióban;

| b) | a DLT-alapú piaci infrastruktúrák száma; |
| --- | --- |

b)

a DLT-alapú piaci infrastruktúrák száma;

| c) | a DLT-alapú piaci infrastruktúrák által kért mentességtípusok és a megadott mentességtípusok; |
| --- | --- |

c)

a DLT-alapú piaci infrastruktúrák által kért mentességtípusok és a megadott mentességtípusok;

| d) | a DLT-alapú piaci infrastruktúrákon belül kereskedésbe bevezetett és rögzített DLT-alapú pénzügyi eszközök száma és értéke; |
| --- | --- |

d)

a DLT-alapú piaci infrastruktúrákon belül kereskedésbe bevezetett és rögzített DLT-alapú pénzügyi eszközök száma és értéke;

| e) | a DLT-alapú piaci infrastruktúrákon kötött vagy kiegyenlített ügyletek száma és értéke; |
| --- | --- |

e)

a DLT-alapú piaci infrastruktúrákon kötött vagy kiegyenlített ügyletek száma és értéke;

| f) | a használt megosztott főkönyvi technológia típusai és a megosztott főkönyvi technológia használatával kapcsolatos technikai kérdések, ideértve a 11. cikk (1) bekezdése második albekezdésének b) pontjában felsorolt ügyeket, valamint a megosztott főkönyvi technológia használata által az Unió éghajlatpolitikai célkitűzéseire gyakorolt hatás; |
| --- | --- |

f)

a használt megosztott főkönyvi technológia típusai és a megosztott főkönyvi technológia használatával kapcsolatos technikai kérdések, ideértve a 11. cikk (1) bekezdése második albekezdésének b) pontjában felsorolt ügyeket, valamint a megosztott főkönyvi technológia használata által az Unió éghajlatpolitikai célkitűzéseire gyakorolt hatás;

| g) | a DLT-SS-ek vagy a DLT-TSS-ek működtetői által az 5. cikk (3) bekezdésének b) pontjával összhangban bevezetett eljárások; |
| --- | --- |

g)

a DLT-SS-ek vagy a DLT-TSS-ek működtetői által az 5. cikk (3) bekezdésének b) pontjával összhangban bevezetett eljárások;

| h) | a megosztott főkönyvi technológia használata által a befektetővédelemre, a piaci integritásra vagy a pénzügyi stabilitásra nézve előidézett kockázatok, sebezhetőségek vagy hiányosságok – ideértve a jogi, rendszerszintű és működési kockázatok olyan újszerű típusait, amelyeket a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályok nem kielégítően kezelnek –, valamint a likviditásra, a volatilitásra, a befektetővédelemre, a piac integritására vagy a pénzügyi stabilitásra gyakorolt bármely egyéb nem kívánt hatás; |
| --- | --- |

h)

a megosztott főkönyvi technológia használata által a befektetővédelemre, a piaci integritásra vagy a pénzügyi stabilitásra nézve előidézett kockázatok, sebezhetőségek vagy hiányosságok – ideértve a jogi, rendszerszintű és működési kockázatok olyan újszerű típusait, amelyeket a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályok nem kielégítően kezelnek –, valamint a likviditásra, a volatilitásra, a befektetővédelemre, a piac integritására vagy a pénzügyi stabilitásra gyakorolt bármely egyéb nem kívánt hatás;

| i) | az e rendeletben előírt kísérleti rendszeren belüli DLT-alapú piaci infrastruktúrák között, valamint a DLT-alapú piaci infrastruktúrák és az örökölt rendszereket használó egyéb piaci infrastruktúrák között a szabályozási arbitrázs kockázatai vagy az egyenlő versenyfeltételeket érintő kérdések; |
| --- | --- |

i)

az e rendeletben előírt kísérleti rendszeren belüli DLT-alapú piaci infrastruktúrák között, valamint a DLT-alapú piaci infrastruktúrák és az örökölt rendszereket használó egyéb piaci infrastruktúrák között a szabályozási arbitrázs kockázatai vagy az egyenlő versenyfeltételeket érintő kérdések;

| j) | a DLT-alapú piaci infrastruktúrák és az örökölt rendszereket használó egyéb infrastruktúrák közötti interoperabilitással kapcsolatos kérdések; |
| --- | --- |

j)

a DLT-alapú piaci infrastruktúrák és az örökölt rendszereket használó egyéb infrastruktúrák közötti interoperabilitással kapcsolatos kérdések;

| k) | a megosztott főkönyvi technológia használatából származó bármely előnyök és költségek az induló vállalkozások és a kis- és középvállalkozások további likviditása és finanszírozása, a teljes kereskedési és kereskedés utáni lánc egészében a biztonság- és hatékonyságnövelés, energiafogyasztás és kockázatcsökkentés tekintetében, ideértve a DLT-alapú pénzügyi eszközök rögzítését és letéti őrzését, az ügyletek nyomon követhetőségét, valamint az „ismerd az ügyfeledet” és a pénzmosás elleni folyamatoknak való fokozott megfelelést, a vállalati eseményeket, valamint a befektetői jogok intelligens szerződések útján történő közvetlen gyakorlását, továbbá a jelentéstételi és felügyeleti funkciókat a DLT-alapú piaci infrastruktúra szintjén; |
| --- | --- |

k)

a megosztott főkönyvi technológia használatából származó bármely előnyök és költségek az induló vállalkozások és a kis- és középvállalkozások további likviditása és finanszírozása, a teljes kereskedési és kereskedés utáni lánc egészében a biztonság- és hatékonyságnövelés, energiafogyasztás és kockázatcsökkentés tekintetében, ideértve a DLT-alapú pénzügyi eszközök rögzítését és letéti őrzését, az ügyletek nyomon követhetőségét, valamint az „ismerd az ügyfeledet” és a pénzmosás elleni folyamatoknak való fokozott megfelelést, a vállalati eseményeket, valamint a befektetői jogok intelligens szerződések útján történő közvetlen gyakorlását, továbbá a jelentéstételi és felügyeleti funkciókat a DLT-alapú piaci infrastruktúra szintjén;

| l) | külön engedélyek vagy mentességek megadásának elutasítása, az ilyen külön engedélyek vagy mentességek bármely módosítása vagy visszavonása, valamint bármely kompenzációs vagy korrekciós intézkedés; |
| --- | --- |

l)

külön engedélyek vagy mentességek megadásának elutasítása, az ilyen külön engedélyek vagy mentességek bármely módosítása vagy visszavonása, valamint bármely kompenzációs vagy korrekciós intézkedés;

| m) | a DLT-alapú piaci infrastruktúra tevékenységének megszüntetése és e tevékenység-megszüntetés okai; |
| --- | --- |

m)

a DLT-alapú piaci infrastruktúra tevékenységének megszüntetése és e tevékenység-megszüntetés okai;

| n) | a 3. cikkben és az 5. cikk (8) bekezdésében említett küszöbértékek megfelelősége, ideértve az említett küszöbértékek emeléséből fakadó lehetséges következményeket, figyelembe véve különösen a rendszerszintű megfontolásokat és a megosztott főkönyvi technológia különböző típusait; és |
| --- | --- |

n)

a 3. cikkben és az 5. cikk (8) bekezdésében említett küszöbértékek megfelelősége, ideértve az említett küszöbértékek emeléséből fakadó lehetséges következményeket, figyelembe véve különösen a rendszerszintű megfontolásokat és a megosztott főkönyvi technológia különböző típusait; és

| o) | az e rendeletben előírt kísérleti rendszer költségeinek és előnyeinek átfogó értékelése, valamint ajánlás arra vonatkozóan, hogy e kísérleti rendszert folytassák-e, és milyen feltételek mellett. |
| --- | --- |

o)

az e rendeletben előírt kísérleti rendszer költségeinek és előnyeinek átfogó értékelése, valamint ajánlás arra vonatkozóan, hogy e kísérleti rendszert folytassák-e, és milyen feltételek mellett.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jelentés alapján a Bizottság az említett jelentés kézhezvételétől számított három hónapon belül jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az említett jelentésnek tartalmaznia kell egy költség-haszon elemzést arról, hogy az e rendeletben előírt kísérleti rendszert:

| a) | ki kell-e terjeszteni egy további, legfeljebb hároméves időszakra; |
| --- | --- |

a)

ki kell-e terjeszteni egy további, legfeljebb hároméves időszakra;

| b) | ki kell-e terjeszteni egyéb pénzügyieszköz-típusokra, amelyek megosztott főkönyvi technológia használatával kibocsáthatók, rögzíthetők, átruházhatók vagy tárolhatók; |
| --- | --- |

b)

ki kell-e terjeszteni egyéb pénzügyieszköz-típusokra, amelyek megosztott főkönyvi technológia használatával kibocsáthatók, rögzíthetők, átruházhatók vagy tárolhatók;

| c) | kell-e módosítani; |
| --- | --- |

c)

kell-e módosítani;

| d) | állandóvá kell-e tenni a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó releváns uniós jogszabályok megfelelő módosítása révén; vagy |
| --- | --- |

d)

állandóvá kell-e tenni a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó releváns uniós jogszabályok megfelelő módosítása révén; vagy

| e) | meg kell-e szüntetni, beleértve az e rendelet alapján megadott valamennyi külön engedélyt is. |
| --- | --- |

e)

meg kell-e szüntetni, beleértve az e rendelet alapján megadott valamennyi külön engedélyt is.

A Bizottság a jelentésében javaslatot tehet a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó uniós jogszabályok olyan megfelelő módosítására vagy a nemzeti jogszabályok olyan harmonizációjára, amely megkönnyítené a megosztott főkönyvi technológia használatát a pénzügyi ágazatban, valamint olyan intézkedésekre, amelyekre szükség van a DLT-alapú piaci infrastruktúráknak az e rendeletben előírt kísérleti rendszerről való átállásához.

Abban az esetben, ha e kísérleti rendszert az e bekezdés első albekezdésének a) pontjában előírtak szerint egy további időszakra meghosszabbítják, a Bizottság felkéri az ESMA-t, hogy legkésőbb három hónappal a meghosszabbítási időszak vége előtt nyújtson be kiegészítő jelentést az (1) bekezdéssel összhangban. E jelentés kézhezvételét követően a Bizottság e bekezdéssel összhangban kiegészítő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

15. cikk

Időközi jelentések

Az ESMA éves időközi jelentéseket tesz közzé, hogy tájékoztassa a piaci résztvevőket a piacok működéséről, kezelje a DLT-alapú piaci infrastruktúrák működtetőinek helytelen magatartását, felvilágosítást adjon e rendelet alkalmazásáról, és a megosztott főkönyvi technológia fejlődése alapján frissítse a korábbi mutatókat. Az említett jelentéseknek biztosítaniuk kell az e rendeletben előírt kísérleti rendszer alkalmazásának átfogó leírását is, a tendenciákra és a felmerülő kockázatokra összpontosítva, és azokat be kell nyújtani az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. Az első ilyen jelentést 2024. március 24-ig kell közzétenni.

16. cikk

A 600/2014/EU rendelet módosítása

A 600/2014/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nincs szükség az 52. cikk (12) bekezdésével összhangban a tőzsdén kereskedett származtatott termékek kizárására a 35. és a 36. cikk hatálya alól, valamely CCP vagy kereskedési helyszín 2022. június 22. előtt engedélyt kérhet az illetékes hatóságától, hogy átmeneti rendelkezésekhez folyamodjon. Az illetékes hatóság – figyelembe véve a 35. vagy a 36. cikk szerinti hozzáférési jogok tőzsdén kereskedett származtatott termékek tekintetében történő alkalmazásából eredő kockázatokat a releváns CCP vagy kereskedési helyszín rendezett működésére nézve – határozhat úgy, hogy egy 2023. július 3-ig tartó átmeneti időszakban a 35. vagy a 36. cikk nem alkalmazandó a tőzsdén kereskedett származtatott termékek tekintetében a releváns CCP-re vagy kereskedési helyszínre. Amennyiben az illetékes hatóság ilyen átmeneti időszak jóváhagyásáról dönt, a CCP vagy a kereskedési helyszín a tőzsdén kereskedett származtatott termékek tekintetében az átmeneti időszak során nem részesül a 35. cikk vagy a 36. cikk szerinti hozzáférési jogokból. Az illetékes hatóság értesíti az ESMA-t, és – CCP esetén – az említett CCP tekintetében illetékes hatóságok testületét, valahányszor egy átmeneti időszakot jóváhagy.”

17. cikk

A 909/2014/EU rendelet módosítása

A 909/2014/EU rendelet 76. cikke (5) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Minden egyes, a 7. cikk (1)–(13) bekezdésében említett, kiegyenlítési fegyelmet szolgáló intézkedést a Bizottság által a 7. cikk (15) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusban az egyes kiegyenlítési fegyelmet szolgáló intézkedésekre vonatkozóan meghatározott alkalmazási kezdőnaptól kell alkalmazni.”

18. cikk

A 2014/65/EU irányelv módosításai

A 2014/65/EU irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 4. cikk (1) bekezdésének 15. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „15. | „»pénzügyi eszköz«: az I. melléklet C. szakaszában meghatározott eszközök, ideértve a megosztott főkönyvi technológia útján kibocsátott ilyen eszközöket;” |
| --- | --- | --- |

1.

A 4. cikk (1) bekezdésének 15. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„15.

„»pénzügyi eszköz«: az I. melléklet C. szakaszában meghatározott eszközök, ideértve a megosztott főkönyvi technológia útján kibocsátott ilyen eszközöket;”

| 2. | A 93. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3a)   „A tagállamok 2023. március 23-ig elfogadják és kihirdetik azon rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 4. cikk (1) bekezdése 15. pontjának megfeleljenek, és azokról tájékoztatják a Bizottságot. Az említett rendelkezéseket a tagállamok 2023. március 23-tól alkalmazzák.
  Az első albekezdéstől eltérve, azon tagállamok, amelyek 2023. március 23-ig nem tudják azon rendelkezéseket elfogadni, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 4. cikk (1) bekezdése 15. pontjának megfeleljenek, mert jogalkotási eljárásaik kilenc hónapnál hosszabb időt vesznek igénybe, 2023. március 23-tól számított legfeljebb hat hónapos határidő-hosszabbítást kapnak, feltéve, hogy 2023. március 23-ig értesítik a Bizottságot arról, hogy az említett hosszabbítás igénybe vételére szükségük van.” |
| --- | --- |

2.

A 93. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)   „A tagállamok 2023. március 23-ig elfogadják és kihirdetik azon rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 4. cikk (1) bekezdése 15. pontjának megfeleljenek, és azokról tájékoztatják a Bizottságot. Az említett rendelkezéseket a tagállamok 2023. március 23-tól alkalmazzák.

Az első albekezdéstől eltérve, azon tagállamok, amelyek 2023. március 23-ig nem tudják azon rendelkezéseket elfogadni, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 4. cikk (1) bekezdése 15. pontjának megfeleljenek, mert jogalkotási eljárásaik kilenc hónapnál hosszabb időt vesznek igénybe, 2023. március 23-tól számított legfeljebb hat hónapos határidő-hosszabbítást kapnak, feltéve, hogy 2023. március 23-ig értesítik a Bizottságot arról, hogy az említett hosszabbítás igénybe vételére szükségük van.”

19. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet 2023. március 23-tól kell alkalmazni, kivéve a következőket:

| a) | a 8. cikk (5) bekezdése, a 9. cikk (5), a 10. cikk (6) bekezdése és a 17. cikk, amelyeket 2022. június 22-től kell alkalmazni; és |
| --- | --- |

a)

a 8. cikk (5) bekezdése, a 9. cikk (5), a 10. cikk (6) bekezdése és a 17. cikk, amelyeket 2022. június 22-től kell alkalmazni; és

| b) | a 16. cikk, amelyet 2021. július 4-től kell alkalmazni. |
| --- | --- |

b)

a 16. cikk, amelyet 2021. július 4-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. május 30-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

B. LE MAIRE

---

(1)  
  HL C 244., 2021.6.22., 4. o.

1

(2)  
  HL C 155., 2021.4.30., 31. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2022. március 24-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022. április 12-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 236/2012/EU rendelete (2012. március 14.) a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról (HL L 86., 2012.3.24., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 596/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a piaci visszaélésekről (piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 173., 2014.6.12., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 909/2014/EU rendelete (2014. július 23.) az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról, valamint a 98/26/EK és a 2014/65/EU irányelv, valamint a 236/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 257., 2014.8.28., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1129 rendelete (2017. június 14.) az értékpapírokra vonatkozó nyilvános ajánlattételkor vagy értékpapíroknak a szabályozott piacra történő bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról és a 2003/71/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 168., 2017.6.30., 12. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 98/26/EK irányelve (1998. május 19.) a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről (HL L 166., 1998.6.11., 45. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/50/EU irányelve (2013. október 22.) a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 2004/109/EK irányelv egyes rendelkezéseinek végrehajtására irányadó részletes szabályok megállapításáról szóló 2007/14/EK bizottsági irányelv módosításáról (HL L 294., 2013.11.6., 13. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 600/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 84. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1937 irányelve (2019. október 23.) az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről (HL L 305., 2019.11.26., 17. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/23 rendelete (2020. december 16.) a központi szerződő felek helyreállítására és szanálására irányuló keretrendszerről, továbbá az 1095/2010/EU, a 648/2012/EU, a 600/2014/EU, a 806/2014/EU és az (EU) 2015/2365 rendelet, valamint a 2002/47/EK, a 2004/25/EK, a 2007/36/EK, a 2014/59/EU és az (EU) 2017/1132 irányelv módosításáról (HL L 22., 2021.1.22., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2033 rendelete (2019. november 27.) a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 1093/2010/EU, az 575/2013/EU, a 600/2014/EU és a 806/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 314., 2019.12.5., 1. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2034 irányelve (2019. november 27.) a befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a 2002/87/EK, a 2009/65/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/59/EU és a 2014/65/EU irányelv módosításáról (HL L 314., 2019.12.5., 64. o.).

19

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/34

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/859 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. május 24.)

a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésére és 12. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet kombinált árunómenklatúrát (a továbbiakban: KN) hozott létre azzal a céllal, hogy egyidejűleg teljesüljenek mind a Közös Vámtarifa, mind az Unió külkereskedelmi statisztikái és az áruk importjára és exportjára vonatkozó egyéb uniós szakpolitikák által támasztott követelmények. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet kombinált árunómenklatúrát (a továbbiakban: KN) hozott létre azzal a céllal, hogy egyidejűleg teljesüljenek mind a Közös Vámtarifa, mind az Unió külkereskedelmi statisztikái és az áruk importjára és exportjára vonatkozó egyéb uniós szakpolitikák által támasztott követelmények.

| (2) | A KN a Vámigazgatások Világszervezetének Harmonizált Rendszere (a továbbiakban: HR) szerinti nómenklatúrán alapul, amelyet a Vámegyüttműködési Tanács 2019. június 28-i ajánlása módosított (a továbbiakban: a 2022. évi HR). A 2658/87/EGK rendelet I. mellékletét 2022. január 1-jétől felváltó (EU) 2021/1832 bizottsági végrehajtási rendelet (2) ezeket a módosításokat hajtotta végre a KN 2022. évi változatában (a továbbiakban: a 2022. évi KN). |
| --- | --- |

(2)

A KN a Vámigazgatások Világszervezetének Harmonizált Rendszere (a továbbiakban: HR) szerinti nómenklatúrán alapul, amelyet a Vámegyüttműködési Tanács 2019. június 28-i ajánlása módosított (a továbbiakban: a 2022. évi HR). A 2658/87/EGK rendelet I. mellékletét 2022. január 1-jétől felváltó (EU) 2021/1832 bizottsági végrehajtási rendelet (2) ezeket a módosításokat hajtotta végre a KN 2022. évi változatában (a továbbiakban: a 2022. évi KN).

| (3) | A 2022. évi HR-ben – a 4421 20 00 kód alatt – külön alszámot hoztak létre a koporsókra vonatkozóan. A 2021. évi KN-ben a rostlemezből készült koporsók 4 %-os vámtétellel a 4421 99 10 KN-kód alá, míg a más anyagokból készült koporsók a 4421 99 91 KN-kód alá kerültek besorolásra, melyek utóbbiak esetében nem alkalmazandó szerződéses vámtétel. A 2022. évi HR módosításait követően a 2022. évi KN-ben a rostlemezből készült koporsók tétele átkerült az új 4421 20 00 KN-kód alá, és szerződéses vámtételtől mentes lett. |
| --- | --- |

(3)

A 2022. évi HR-ben – a 4421 20 00 kód alatt – külön alszámot hoztak létre a koporsókra vonatkozóan. A 2021. évi KN-ben a rostlemezből készült koporsók 4 %-os vámtétellel a 4421 99 10 KN-kód alá, míg a más anyagokból készült koporsók a 4421 99 91 KN-kód alá kerültek besorolásra, melyek utóbbiak esetében nem alkalmazandó szerződéses vámtétel. A 2022. évi HR módosításait követően a 2022. évi KN-ben a rostlemezből készült koporsók tétele átkerült az új 4421 20 00 KN-kód alá, és szerződéses vámtételtől mentes lett.

| (4) | Annak érdekében, hogy 2022-ben ugyanazt a tarifális elbánást lehessen alkalmazni, mint a 2021. évi KN szerint, módosítani kell a 2022. évi KN-t egyrészt a HR 2022. évi módosításainak figyelembevétele céljából, másrészt azért, hogy külön albontás szerepeljen benne a rostlemezből készült koporsók vonatkozásában. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy 2022-ben ugyanazt a tarifális elbánást lehessen alkalmazni, mint a 2021. évi KN szerint, módosítani kell a 2022. évi KN-t egyrészt a HR 2022. évi módosításainak figyelembevétele céljából, másrészt azért, hogy külön albontás szerepeljen benne a rostlemezből készült koporsók vonatkozásában.

| (5) | A 2022. évi HR-ben – a 8485 kód alatt – külön vámtarifaszámot hoztak létre az „Additív gyártásra szolgáló gépek”, más néven „3D nyomtatók” számára, melyet a rétegezéshez használt anyag szerint (például „fémrétegezéssel működő”, „gipsz-, cement- vagy kerámiarétegezéssel működő” stb.) különböző kategóriákra bontottak. A 8485 vámtarifaszám létrehozásával e gépeket át kellett vezetni a 2021. évi KN (3) különböző alszámaiból, valamint egyedi KN-kódokat kellett létrehozni annak érdekében, hogy a 2021. évi KN-ben alkalmazottal azonos tarifális elbánást lehessen biztosítani. |
| --- | --- |

(5)

A 2022. évi HR-ben – a 8485 kód alatt – külön vámtarifaszámot hoztak létre az „Additív gyártásra szolgáló gépek”, más néven „3D nyomtatók” számára, melyet a rétegezéshez használt anyag szerint (például „fémrétegezéssel működő”, „gipsz-, cement- vagy kerámiarétegezéssel működő” stb.) különböző kategóriákra bontottak. A 8485 vámtarifaszám létrehozásával e gépeket át kellett vezetni a 2021. évi KN (3) különböző alszámaiból, valamint egyedi KN-kódokat kellett létrehozni annak érdekében, hogy a 2021. évi KN-ben alkalmazottal azonos tarifális elbánást lehessen biztosítani.

| (6) | A 2021. évi KN-ben a homok-, beton- vagy más ásványitermék-rétegezéssel működő, additív gyártásra szolgáló gépek „Más” árumegnevezéssel a 8474 80 90 alszám alá kerültek besorolásra, és vámmentességet élveztek. A HR 2022. évi módosítását követően e termékek a 2022. évi KN-ben 1,7 %-os vámtétel mellett az új, 8485 80 00 alszám alá lettek besorolva. |
| --- | --- |

(6)

A 2021. évi KN-ben a homok-, beton- vagy más ásványitermék-rétegezéssel működő, additív gyártásra szolgáló gépek „Más” árumegnevezéssel a 8474 80 90 alszám alá kerültek besorolásra, és vámmentességet élveztek. A HR 2022. évi módosítását követően e termékek a 2022. évi KN-ben 1,7 %-os vámtétel mellett az új, 8485 80 00 alszám alá lettek besorolva.

| (7) | Annak érdekében, hogy továbbra is a 2021. évi KN-ben alkalmazottal azonos tarifális elbánást lehessen nyújtani a homok-, beton- vagy más ásványitermék-rétegezéssel működő, additív gyártásra szolgáló gépek tekintetében, a 2022. évi KN-t módosítani kell egy külön vámmentes albontás létrehozásával. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy továbbra is a 2021. évi KN-ben alkalmazottal azonos tarifális elbánást lehessen nyújtani a homok-, beton- vagy más ásványitermék-rétegezéssel működő, additív gyártásra szolgáló gépek tekintetében, a 2022. évi KN-t módosítani kell egy külön vámmentes albontás létrehozásával.

| (8) | Ezenkívül e gépek alkatrészeit a 2022. évi KN alapján is ugyanolyan tarifális elbánásban kell részesíteni, mint a 2021. évi KN szerint. Ezért helyénvaló módosítani a 8485 90 10 KN-kód alatti árumegnevezést annak érdekében, hogy az magában foglalja a homok-, beton- vagy más ásványitermék-rétegezéssel működő, additív gyártására szolgáló gépek alkatrészeit. |
| --- | --- |

(8)

Ezenkívül e gépek alkatrészeit a 2022. évi KN alapján is ugyanolyan tarifális elbánásban kell részesíteni, mint a 2021. évi KN szerint. Ezért helyénvaló módosítani a 8485 90 10 KN-kód alatti árumegnevezést annak érdekében, hogy az magában foglalja a homok-, beton- vagy más ásványitermék-rétegezéssel működő, additív gyártására szolgáló gépek alkatrészeit.

| (9) | Ezért a 2658/87/EGK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Ezért a 2658/87/EGK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Annak biztosítása érdekében, hogy a 3D nyomtatókra és alkatrészeikre vonatkozó tarifális elbánás 2022-ben megegyezzen a 2021. évivel, a megfelelő módosításokat 2022. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(10)

Annak biztosítása érdekében, hogy a 3D nyomtatókra és alkatrészeikre vonatkozó tarifális elbánás 2022-ben megegyezzen a 2021. évivel, a megfelelő módosításokat 2022. január 1-jétől kell alkalmazni.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 2658/87/EK rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A melléklet 2. pontját 2022. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. május 24-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Gerassimos THOMAS

főigazgató

Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2021/1832 végrehajtási rendelete (2021. október 12.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (HL L 385., 2021.10.29., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2020/1577 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 21.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (HL L 361., 2020.10.30., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

| 1. | A 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének második részében a
  4421 20 00
  kódra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:








  KN-kód | Árumegnevezés | Szerződéses vámtétel (%) | Kieg. mértékegység |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „4421 20 00 | Koporsó | mentes (1) | p/st |

1.

A 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének második részében a
  4421 20 00
  kódra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

KN-kód

Árumegnevezés

Szerződéses vámtétel (%)

Kieg. mértékegység

„4421 20 00

Koporsó

mentes (1)

p/st

| 2. | A 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének második részében a
  8485 80 00
  és a
  8485 90 90
  kódokra vonatkozó bejegyzések helyébe a következő szöveg lép:








  KN-kód | Árumegnevezés | Szerződéses vámtétel (%) | Kieg. mértékegység |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „1 | 2 | 3 | 4 |
| 8485 80 00 | Más |

2.

A 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének második részében a
  8485 80 00
  és a
  8485 90 90
  kódokra vonatkozó bejegyzések helyébe a következő szöveg lép:

KN-kód

Árumegnevezés

Szerződéses vámtétel (%)

Kieg. mértékegység

„1

2

3

4

8485 80 00

Más

1,7  (2)

p/st

8485 90

| Alkatrész: |
| --- |

Alkatrész:

8485 90 10

| – – | A 8485 30 10 alszám alá tartozó gép alkatrésze; homok-, beton- vagy más ásványitermék-rétegezéssel működő, additív gyártásra szolgáló gép alkatrésze |
| --- | --- |

– –

A 8485 30 10 alszám alá tartozó gép alkatrésze; homok-, beton- vagy más ásványitermék-rétegezéssel működő, additív gyártásra szolgáló gép alkatrésze

mentes

p/st

8485 90 90

| – – | Más |
| --- | --- |

– –

Más

1,7

p/st

---

(1)  Rostlemezből: 4.”

(2)  Homok-, beton- vagy más ásványitermék-rétegezéssel működő, additív gyártásra szolgáló gép: mentes.”

---

| 2022.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/37

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/860 RENDELETE

(2022. június 1.)

az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének a fermentált vörös rizsből származó monakolinok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról szóló, 2006. december 20-i 1925/2006/EK európai parlamenti tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjára és b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1925/2006/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság saját kezdeményezésre vagy a tagállamok által nyújtott tájékoztatás alapján eljárást indíthat valamely, vitaminoktól és ásványi anyagoktól eltérő anyagnak vagy ilyen anyagot tartalmazó összetevőnek az említett rendelet azon anyagokat felsoroló III. mellékletébe való felvétele céljából, amelyeknek élelmiszerekben történő felhasználása tiltott, feltételekhez kötött vagy uniós értékelés alatt áll, amennyiben a szóban forgó anyag az 1925/2006/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerint potenciális veszélyt jelent a fogyasztók számára. |
| --- | --- |

(1)

Az 1925/2006/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság saját kezdeményezésre vagy a tagállamok által nyújtott tájékoztatás alapján eljárást indíthat valamely, vitaminoktól és ásványi anyagoktól eltérő anyagnak vagy ilyen anyagot tartalmazó összetevőnek az említett rendelet azon anyagokat felsoroló III. mellékletébe való felvétele céljából, amelyeknek élelmiszerekben történő felhasználása tiltott, feltételekhez kötött vagy uniós értékelés alatt áll, amennyiben a szóban forgó anyag az 1925/2006/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerint potenciális veszélyt jelent a fogyasztók számára.

| (2) | 2010-ben az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) felkérték, hogy nyilvánítson véleményt a monakolin K-val kapcsolatban az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 13. cikke szerint benyújtott, egészségre vonatkozó állítás tudományos alátámasztásáról. 2011. június 30-án (3) a Hatóság tudományos szakvéleményt adott ki a fermentált vörös rizsből származó monakolin K-val és a vér normál LDL-koleszterinszintjének fenntartásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás alátámasztásáról. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolin K fogyasztása és a vér normál LDL-koleszterinszintjének napi 10 mg-os adag melletti fenntartása között ok-okozati összefüggés állapítható meg. |
| --- | --- |

(2)

2010-ben az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) felkérték, hogy nyilvánítson véleményt a monakolin K-val kapcsolatban az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 13. cikke szerint benyújtott, egészségre vonatkozó állítás tudományos alátámasztásáról. 2011. június 30-án (3) a Hatóság tudományos szakvéleményt adott ki a fermentált vörös rizsből származó monakolin K-val és a vér normál LDL-koleszterinszintjének fenntartásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás alátámasztásáról. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolin K fogyasztása és a vér normál LDL-koleszterinszintjének napi 10 mg-os adag melletti fenntartása között ok-okozati összefüggés állapítható meg.

| (3) | 2012-ben a Hatóságot felkérték, hogy nyilvánítson véleményt az összetevők – köztük a fermentált vörös rizsből származó monakolin K – kombinációjával kapcsolatban az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke szerint benyújtott, egészségre vonatkozó állítás tudományos megalapozottságáról. 2013. július 12-én (4) a Hatóság tudományos szakvéleményt adott ki, amelyben ok-okozati összefüggést állapított meg a fermentált vörös rizsből származó 2 mg monakolin K és más összetevők kombinációját tartalmazó termék fogyasztása és a vér LDL-koleszterinszintjének csökkenése között. |
| --- | --- |

(3)

2012-ben a Hatóságot felkérték, hogy nyilvánítson véleményt az összetevők – köztük a fermentált vörös rizsből származó monakolin K – kombinációjával kapcsolatban az 1924/2006/EK rendelet 14. cikke szerint benyújtott, egészségre vonatkozó állítás tudományos megalapozottságáról. 2013. július 12-én (4) a Hatóság tudományos szakvéleményt adott ki, amelyben ok-okozati összefüggést állapított meg a fermentált vörös rizsből származó 2 mg monakolin K és más összetevők kombinációját tartalmazó termék fogyasztása és a vér LDL-koleszterinszintjének csökkenése között.

| (4) | A fent említett tudományos szakvéleményekben a Hatóság az alkalmazásra vonatkozó korlátozásokkal kapcsolatban az uniós piacon forgalomban lévő, lovasztatin tartalmú gyógyszerek alkalmazási előírására hivatkozott, mivel a Hatóság úgy ítélte meg, hogy a monakolin K lakton alakban azonos a lovasztatinnal. Az alkalmazási előírás tájékoztatást nyújt az egészségügyi szakembereknek e gyógyszerek biztonságos és hatásos alkalmazásáról. A lovasztatin tartalmú gyógyszerek alkalmazási előírása leírja tulajdonságaikat és az alkalmazásukra vonatkozó, hivatalosan jóváhagyott feltételeket, továbbá különleges figyelmeztetéseket és óvintézkedéseket tartalmaz a myopathia/rhabdomyolysis kockázatára vonatkozóan, amely fokozódik a lovasztatin bizonyos más gyógyszerekkel való egyidejű alkalmazása esetén, és nem javasolja a lovasztatin terhes és szoptató nők általi alkalmazását. |
| --- | --- |

(4)

A fent említett tudományos szakvéleményekben a Hatóság az alkalmazásra vonatkozó korlátozásokkal kapcsolatban az uniós piacon forgalomban lévő, lovasztatin tartalmú gyógyszerek alkalmazási előírására hivatkozott, mivel a Hatóság úgy ítélte meg, hogy a monakolin K lakton alakban azonos a lovasztatinnal. Az alkalmazási előírás tájékoztatást nyújt az egészségügyi szakembereknek e gyógyszerek biztonságos és hatásos alkalmazásáról. A lovasztatin tartalmú gyógyszerek alkalmazási előírása leírja tulajdonságaikat és az alkalmazásukra vonatkozó, hivatalosan jóváhagyott feltételeket, továbbá különleges figyelmeztetéseket és óvintézkedéseket tartalmaz a myopathia/rhabdomyolysis kockázatára vonatkozóan, amely fokozódik a lovasztatin bizonyos más gyógyszerekkel való egyidejű alkalmazása esetén, és nem javasolja a lovasztatin terhes és szoptató nők általi alkalmazását.

| (5) | A tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokkal foglalkozó munkacsoportnak a fent említett tudományos szakvéleményekről folytatott megbeszélései során a tagállamok lehetséges biztonsági aggályokat vetettek fel a fermentált vörös rizsből származó monakolinokat tartalmazó élelmiszerek fogyasztásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(5)

A tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokkal foglalkozó munkacsoportnak a fent említett tudományos szakvéleményekről folytatott megbeszélései során a tagállamok lehetséges biztonsági aggályokat vetettek fel a fermentált vörös rizsből származó monakolinokat tartalmazó élelmiszerek fogyasztásával kapcsolatban.

| (6) | A fermentált vörös rizst a rizs élesztővel – elsősorban Monascus purpureus-szal – történő erjesztése révén állítják elő, ami monakolinok, köztük a legnagyobb mennyiségben monakolin K termelődését eredményezi. Kínában hagyományosan élelmiszer-színezékként, valamint az emésztést és a vérkeringést elősegítő hagyományos gyógymódként használják. Az EU-ban nem engedélyezett élelmiszer-színezékként való felhasználása, mivel nem szerepel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) uniós jegyzékében. A fermentált vörös rizst tartalmazó étrend-kiegészítőket már jelentős mértékben forgalmazták és fogyasztották 1997. május 15-e előtt, ezért azok nem tartoznak az új élelmiszerekről szóló (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) hatálya alá. A fermentált vörös rizst tartalmazó készítmények más élelmiszer-kategóriákban való felhasználása az új élelmiszerekről szóló (EU) 2015/2283 rendelet szerinti engedélyhez kötött. E rendelet rendelkezéseinek alkalmazása nem érinti az (EU) 2015/2283 és az 1333/2008/EK rendeletet. |
| --- | --- |

(6)

A fermentált vörös rizst a rizs élesztővel – elsősorban Monascus purpureus-szal – történő erjesztése révén állítják elő, ami monakolinok, köztük a legnagyobb mennyiségben monakolin K termelődését eredményezi. Kínában hagyományosan élelmiszer-színezékként, valamint az emésztést és a vérkeringést elősegítő hagyományos gyógymódként használják. Az EU-ban nem engedélyezett élelmiszer-színezékként való felhasználása, mivel nem szerepel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) uniós jegyzékében. A fermentált vörös rizst tartalmazó étrend-kiegészítőket már jelentős mértékben forgalmazták és fogyasztották 1997. május 15-e előtt, ezért azok nem tartoznak az új élelmiszerekről szóló (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) hatálya alá. A fermentált vörös rizst tartalmazó készítmények más élelmiszer-kategóriákban való felhasználása az új élelmiszerekről szóló (EU) 2015/2283 rendelet szerinti engedélyhez kötött. E rendelet rendelkezéseinek alkalmazása nem érinti az (EU) 2015/2283 és az 1333/2008/EK rendeletet.

| (7) | A Bizottság saját kezdeményezésére megindította az 1925/2006/EK rendelet 8. cikke szerinti eljárást a fermentált vörös rizsben előforduló monakolinokra vonatkozóan, mivel úgy ítélte meg, hogy a tagállamok által a fermentált vörös rizsből származó monakolinok biztonságosságáról folytatott konzultáció során rendelkezésre bocsátott információk alapján az említett rendelet 8. cikkében és a 307/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (7) 3. és 4. cikkében meghatározott szükséges feltételek és követelmények teljesültek. A rendelkezésre álló információk között szerepelt a francia élelmiszer-biztonsági, környezetvédelmi és munkaügyi ügynökség (ANSES) véleménye a „fermentált vörös rizs” étrend-kiegészítőkben való jelenlétével összefüggő kockázatokról (8). Az említett vélemény megállapította, hogy
  „a fermentált vörös rizs összetétele miatt és különösen: a sztatinok káros hatásaival rendelkező monakolin K (más néven lovasztatin, gyógyszerként történő forgalomba hozatal esetén) jelenléte; az egyéb monakolinok – olyan vegyületek, amelyek biztonságossága még nem igazolt – különböző szintű jelenléte miatt a »fermentált vörös rizs« fogyasztása bizonyos fogyasztókra nézve egészségügyi kockázatot jelent”. A rendelkezésre álló információk között szerepelt a belga legfelsőbb egészségügyi tanács által 2016. február 13-án elfogadott tudományos tanácsadói jelentés (9) is, amely értékelte a fermentált vörös rizs alapú étrend-kiegészítők feltételezett kedvező hatásait és lehetséges toxicitását a belga lakosságra nézve. Az említett jelentés kitért a monakolinok, különösen a monakolin K fermentált vörös rizsben való jelenlétével összefüggő kockázatra, amely a sztatin típusú gyógyszereket szedő betegeknél megfigyeltekkel azonos káros hatásokat foglal magában, és utalt arra, hogy bizonyos veszélyeztetett csoportok, például a terhes nők, a máj-, vese- és izombetegségben szenvedők, a 70 évesnél idősebb személyek, valamint a gyermekek és a serdülők esetében nagyobb a toxikus hatások kialakulásának kockázata. A DFG német kutatásfinanszírozó szervezet által 2013-ban végzett másik releváns tudományos értékelés (10) arra a megállapításra jutott, hogy
  „a fermentált vörös rizs nem biztonságos élelmiszer/étrend-kiegészítő”
  . |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság saját kezdeményezésére megindította az 1925/2006/EK rendelet 8. cikke szerinti eljárást a fermentált vörös rizsben előforduló monakolinokra vonatkozóan, mivel úgy ítélte meg, hogy a tagállamok által a fermentált vörös rizsből származó monakolinok biztonságosságáról folytatott konzultáció során rendelkezésre bocsátott információk alapján az említett rendelet 8. cikkében és a 307/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (7) 3. és 4. cikkében meghatározott szükséges feltételek és követelmények teljesültek. A rendelkezésre álló információk között szerepelt a francia élelmiszer-biztonsági, környezetvédelmi és munkaügyi ügynökség (ANSES) véleménye a „fermentált vörös rizs” étrend-kiegészítőkben való jelenlétével összefüggő kockázatokról (8). Az említett vélemény megállapította, hogy
  „a fermentált vörös rizs összetétele miatt és különösen: a sztatinok káros hatásaival rendelkező monakolin K (más néven lovasztatin, gyógyszerként történő forgalomba hozatal esetén) jelenléte; az egyéb monakolinok – olyan vegyületek, amelyek biztonságossága még nem igazolt – különböző szintű jelenléte miatt a »fermentált vörös rizs« fogyasztása bizonyos fogyasztókra nézve egészségügyi kockázatot jelent”. A rendelkezésre álló információk között szerepelt a belga legfelsőbb egészségügyi tanács által 2016. február 13-án elfogadott tudományos tanácsadói jelentés (9) is, amely értékelte a fermentált vörös rizs alapú étrend-kiegészítők feltételezett kedvező hatásait és lehetséges toxicitását a belga lakosságra nézve. Az említett jelentés kitért a monakolinok, különösen a monakolin K fermentált vörös rizsben való jelenlétével összefüggő kockázatra, amely a sztatin típusú gyógyszereket szedő betegeknél megfigyeltekkel azonos káros hatásokat foglal magában, és utalt arra, hogy bizonyos veszélyeztetett csoportok, például a terhes nők, a máj-, vese- és izombetegségben szenvedők, a 70 évesnél idősebb személyek, valamint a gyermekek és a serdülők esetében nagyobb a toxikus hatások kialakulásának kockázata. A DFG német kutatásfinanszírozó szervezet által 2013-ban végzett másik releváns tudományos értékelés (10) arra a megállapításra jutott, hogy
  „a fermentált vörös rizs nem biztonságos élelmiszer/étrend-kiegészítő”
  .

| (8) | Ezért a Bizottság 2017-ben az 1925/2006/EK rendelet 8. cikkének megfelelően felkérte a Hatóságot, hogy nyilvánítson tudományos szakvéleményt a fermentált vörös rizsben előforduló monakolinok biztonságosságának értékeléséről. |
| --- | --- |

(8)

Ezért a Bizottság 2017-ben az 1925/2006/EK rendelet 8. cikkének megfelelően felkérte a Hatóságot, hogy nyilvánítson tudományos szakvéleményt a fermentált vörös rizsben előforduló monakolinok biztonságosságának értékeléséről.

| (9) | 2018. június 25-én (11) a Hatóság tudományos szakvéleményt fogadott el a fermentált vörös rizsben előforduló monakolinok biztonságosságáról. A Hatóság megállapította, hogy a monakolin K lakton alakban azonos a lovasztatinnal, amely több, a magas koleszterinszint kezelésére engedélyezett gyógyszer hatóanyaga az EU-ban. A fermentált vörös rizsből származó monakolin K különböző mennyiségű napi bevitel ajánlása mellett rendelkezésre áll étrend-kiegészítőkben a vér normál LDL-koleszterinszintjének fenntartására gyakorolt hatása miatt. A rendelkezésre álló információk alapján a Hatóság megállapította, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolinok étrend-kiegészítőkkel való bevitele a lovasztatin terápiás dózistartományán belüli becsült szintű monakolin K-nak való kitettséggel járhat. A Hatóság megjegyezte, hogy a fermentált vörös rizs mellékhatásprofilja hasonló a lovasztatinéhoz. Négy esetismertetési forrás (12) bevonásával arról számolt be, hogy a nemkívánatos események leginkább a csont-izomrendszert és a kötőszöveteket (pl. rhabdomyolysis), a májat, az idegrendszert, a gyomor-béltraktust, a bőrt, valamint a bőr alatti szöveteket érintették, előfordulásuk szerint csökkenő sorrendben. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy az embereknél megfigyelt káros hatásokról rendelkezésre álló információk elegendőnek bizonyultak ahhoz a következtetéshez, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolinok étrend-kiegészítőként történő alkalmazása jelentős biztonsági kockázatot jelent 10 mg napi bevitel mellett. A Hatóság megállapította továbbá, hogy egyedi esetekben súlyos mellékhatásokról számoltak be a fermentált vörös rizsből származó monakolinok 2 hét és egy év közötti időszakon át kis mennyiségben történő, napi 3 mg-os bevitele mellett, valamint hogy kórházi kezelést igénylő rhabdomyolysis, hepatitisz és bőrbetegségek fordultak elő. |
| --- | --- |

(9)

2018. június 25-én (11) a Hatóság tudományos szakvéleményt fogadott el a fermentált vörös rizsben előforduló monakolinok biztonságosságáról. A Hatóság megállapította, hogy a monakolin K lakton alakban azonos a lovasztatinnal, amely több, a magas koleszterinszint kezelésére engedélyezett gyógyszer hatóanyaga az EU-ban. A fermentált vörös rizsből származó monakolin K különböző mennyiségű napi bevitel ajánlása mellett rendelkezésre áll étrend-kiegészítőkben a vér normál LDL-koleszterinszintjének fenntartására gyakorolt hatása miatt. A rendelkezésre álló információk alapján a Hatóság megállapította, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolinok étrend-kiegészítőkkel való bevitele a lovasztatin terápiás dózistartományán belüli becsült szintű monakolin K-nak való kitettséggel járhat. A Hatóság megjegyezte, hogy a fermentált vörös rizs mellékhatásprofilja hasonló a lovasztatinéhoz. Négy esetismertetési forrás (12) bevonásával arról számolt be, hogy a nemkívánatos események leginkább a csont-izomrendszert és a kötőszöveteket (pl. rhabdomyolysis), a májat, az idegrendszert, a gyomor-béltraktust, a bőrt, valamint a bőr alatti szöveteket érintették, előfordulásuk szerint csökkenő sorrendben. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy az embereknél megfigyelt káros hatásokról rendelkezésre álló információk elegendőnek bizonyultak ahhoz a következtetéshez, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolinok étrend-kiegészítőként történő alkalmazása jelentős biztonsági kockázatot jelent 10 mg napi bevitel mellett. A Hatóság megállapította továbbá, hogy egyedi esetekben súlyos mellékhatásokról számoltak be a fermentált vörös rizsből származó monakolinok 2 hét és egy év közötti időszakon át kis mennyiségben történő, napi 3 mg-os bevitele mellett, valamint hogy kórházi kezelést igénylő rhabdomyolysis, hepatitisz és bőrbetegségek fordultak elő.

| (10) | A Hatóság a rendelkezésre álló információk alapján és a véleményében kiemelt számos bizonytalanság miatt nem tudott tanácsot adni a Bizottság kérésére arra vonatkozóan, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolinok milyen mennyiségű napi bevitele nem ad okot aggodalomra az egészségre gyakorolt káros hatásokkal kapcsolatban az általános népességre és adott esetben a népesség veszélyeztetett alcsoportjaira nézve. A Hatóság kifejtette, hogy bizonytalanságok állnak fenn a fermentált vörös rizst tartalmazó étrend-kiegészítőkben található monakolinok összetételével és tartalmával kapcsolatban, és hogy a fermentált vörös rizsben lévő monakolinokat olyan, több összetevőből álló termékekben használják, amelyek összetevőit még nem értékelték teljeskörűen külön-külön vagy együttesen. Továbbá adatok hiányában a monakolinok bizonyos veszélyeztetett fogyasztói csoportok körében történő biztonságos alkalmazása nem értékelhető, és bizonytalanság övezi a fermentált vörös rizs alapú étrend-kiegészítők olyan élelmiszerekkel vagy gyógyszerekkel való egyidejű fogyasztásának hatásait, amelyek gátolják a monakolinok metabolizmusában részt vevő enzimet (CYP3A4). |
| --- | --- |

(10)

A Hatóság a rendelkezésre álló információk alapján és a véleményében kiemelt számos bizonytalanság miatt nem tudott tanácsot adni a Bizottság kérésére arra vonatkozóan, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolinok milyen mennyiségű napi bevitele nem ad okot aggodalomra az egészségre gyakorolt káros hatásokkal kapcsolatban az általános népességre és adott esetben a népesség veszélyeztetett alcsoportjaira nézve. A Hatóság kifejtette, hogy bizonytalanságok állnak fenn a fermentált vörös rizst tartalmazó étrend-kiegészítőkben található monakolinok összetételével és tartalmával kapcsolatban, és hogy a fermentált vörös rizsben lévő monakolinokat olyan, több összetevőből álló termékekben használják, amelyek összetevőit még nem értékelték teljeskörűen külön-külön vagy együttesen. Továbbá adatok hiányában a monakolinok bizonyos veszélyeztetett fogyasztói csoportok körében történő biztonságos alkalmazása nem értékelhető, és bizonytalanság övezi a fermentált vörös rizs alapú étrend-kiegészítők olyan élelmiszerekkel vagy gyógyszerekkel való egyidejű fogyasztásának hatásait, amelyek gátolják a monakolinok metabolizmusában részt vevő enzimet (CYP3A4).

| (11) | A 307/2012/EU végrehajtási rendelet 4. cikke (5) bekezdésének megfelelően, azt követően, hogy a Hatóság közzétette a fermentált vörös rizsből származó monakolinokról megfogalmazott véleményét, a Bizottsághoz észrevételek érkeztek az érdekelt felektől a Hatóság által végzett tudományos kockázatértékelésre vonatkozóan. Az érdekelt felek továbbá nyilatkozatokat nyújtottak be a fermentált vörös rizsből származó monakolinok biztonságos használatának alátámasztására, az anyag biztonságos használatára vonatkozó megfelelő fogyasztói tájékoztatással együtt. |
| --- | --- |

(11)

A 307/2012/EU végrehajtási rendelet 4. cikke (5) bekezdésének megfelelően, azt követően, hogy a Hatóság közzétette a fermentált vörös rizsből származó monakolinokról megfogalmazott véleményét, a Bizottsághoz észrevételek érkeztek az érdekelt felektől a Hatóság által végzett tudományos kockázatértékelésre vonatkozóan. Az érdekelt felek továbbá nyilatkozatokat nyújtottak be a fermentált vörös rizsből származó monakolinok biztonságos használatának alátámasztására, az anyag biztonságos használatára vonatkozó megfelelő fogyasztói tájékoztatással együtt.

| (12) | A tudományos jellegű észrevételeket a Hatóság tisztázta az érdekelt felekkel az elfogadást követően folytatott telekonferenciák során. A Hatóság magyarázattal szolgált a tudományos szakvéleménye kialakításához felhasznált bizonyítékok forrásaira vonatkozóan, és kifejtette, hogy az érdekelt felek által a nyilvános adatkérés során benyújtott egyes tanulmányokat miért nem tekintette kellően megbízhatónak és tudományosan megalapozottnak ahhoz, hogy azokat biztonsági értékeléséhez felhasználja. A Hatóság ismertette azokat a tudományos megfontolásokat, amelyek alapján a lovasztatinra vonatkozó biztonságossági adatokat relevánsnak találta a monakolinok biztonsági értékelése szempontjából, és tisztázta, hogy hogyan használta fel az értékelését alátámasztó bizonyítékként az érdekelt felek által benyújtott, a forgalomba hozatal utáni alkalmazás során előforduló nemkívánatos eseményekre vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(12)

A tudományos jellegű észrevételeket a Hatóság tisztázta az érdekelt felekkel az elfogadást követően folytatott telekonferenciák során. A Hatóság magyarázattal szolgált a tudományos szakvéleménye kialakításához felhasznált bizonyítékok forrásaira vonatkozóan, és kifejtette, hogy az érdekelt felek által a nyilvános adatkérés során benyújtott egyes tanulmányokat miért nem tekintette kellően megbízhatónak és tudományosan megalapozottnak ahhoz, hogy azokat biztonsági értékeléséhez felhasználja. A Hatóság ismertette azokat a tudományos megfontolásokat, amelyek alapján a lovasztatinra vonatkozó biztonságossági adatokat relevánsnak találta a monakolinok biztonsági értékelése szempontjából, és tisztázta, hogy hogyan használta fel az értékelését alátámasztó bizonyítékként az érdekelt felek által benyújtott, a forgalomba hozatal utáni alkalmazás során előforduló nemkívánatos eseményekre vonatkozó adatokat.

| (13) | A Bizottság szakmai segítségnyújtást kért a Hatóságtól két tudományos tanulmány – a fermentált vörös rizzsel történő kiegészítés biztonságosságának rendszerezett irodalmi áttekintése és metaelemzése (13), valamint a fermentált vörös rizzsel történő kiegészítésnek a plazma koleszterinszint szabályozásban játszott szerepére irányuló áttekintés és szakértői vélemény (14) – tekintetében, amelyeket egy érdekelt fél nyújtott be a Bizottsághoz a Hatóság tudományos szakvéleményének elfogadását követően. A Hatóság megjegyezte, hogy a fermentált vörös rizs étrend-kiegészítő biztonságosságára vonatkozó bármely intervenciós vizsgálat vagy metaelemzés eredményeitől függetlenül beszámoltak emberi fogyasztással kapcsolatos mellékhatásokról a fermentált vörös rizs fogyasztásával összefüggésben. Ehhez hozzáadódik, hogy a monakolin K lakton alakban azonos a lovasztatinnal, amelynek káros hatásai jól dokumentáltak, ezért az említett benyújtott tanulmányokat a bizonyítékok összességével együtt kell figyelembe venni ahhoz, hogy átfogó következtetést lehessen levonni. A Hatóság kifejtette, hogy a káros hatásokról szóló beszámolókat nem lehet figyelmen kívül hagyni vagy cáfolni olyan vizsgálatok eredményei alapján, amelyek viszonylag kis méretűek voltak, és amelyeket nem e hatások feltárására terveztek, valamint kifejtette, hogy a fermentált vörös rizst tartalmazó termékek vonatkozásában összehasonlító kockázat-haszon arányt ismertető tanulmányok – mint például a benyújtott, áttekintést és szakértői véleményt tartalmazó tanulmány – nem relevánsak az élelmiszerhez célzottan hozzáadott anyagok biztonságosságának értékelése szempontjából. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság szakmai segítségnyújtást kért a Hatóságtól két tudományos tanulmány – a fermentált vörös rizzsel történő kiegészítés biztonságosságának rendszerezett irodalmi áttekintése és metaelemzése (13), valamint a fermentált vörös rizzsel történő kiegészítésnek a plazma koleszterinszint szabályozásban játszott szerepére irányuló áttekintés és szakértői vélemény (14) – tekintetében, amelyeket egy érdekelt fél nyújtott be a Bizottsághoz a Hatóság tudományos szakvéleményének elfogadását követően. A Hatóság megjegyezte, hogy a fermentált vörös rizs étrend-kiegészítő biztonságosságára vonatkozó bármely intervenciós vizsgálat vagy metaelemzés eredményeitől függetlenül beszámoltak emberi fogyasztással kapcsolatos mellékhatásokról a fermentált vörös rizs fogyasztásával összefüggésben. Ehhez hozzáadódik, hogy a monakolin K lakton alakban azonos a lovasztatinnal, amelynek káros hatásai jól dokumentáltak, ezért az említett benyújtott tanulmányokat a bizonyítékok összességével együtt kell figyelembe venni ahhoz, hogy átfogó következtetést lehessen levonni. A Hatóság kifejtette, hogy a káros hatásokról szóló beszámolókat nem lehet figyelmen kívül hagyni vagy cáfolni olyan vizsgálatok eredményei alapján, amelyek viszonylag kis méretűek voltak, és amelyeket nem e hatások feltárására terveztek, valamint kifejtette, hogy a fermentált vörös rizst tartalmazó termékek vonatkozásában összehasonlító kockázat-haszon arányt ismertető tanulmányok – mint például a benyújtott, áttekintést és szakértői véleményt tartalmazó tanulmány – nem relevánsak az élelmiszerhez célzottan hozzáadott anyagok biztonságosságának értékelése szempontjából.

| (14) | Tekintettel arra, hogy nem lehetett meghatározni azt, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolinok napi bevitele milyen mennyiségben nem aggályos az emberi egészség szempontjából, valamint figyelembe véve a fermentált vörös rizsből származó monakolinok napi 10 mg-os bevitele mellett jelentkező jelentős egészségkárosító hatást, továbbá a kisebb mennyiségű, napi 3 mg-os bevitel mellett jelentkező súlyos mellékhatások egyedi eseteit, a fermentált vörös rizsből származó monakolinok 3 mg-os és azt meghaladó ajánlott napi adagban történő alkalmazását meg kell tiltani. Ezért az említett anyagot fel kell venni az 1925/2006/EK rendelet III. mellékletének B. részébe, és az élelmiszerekhez történő hozzáadását, illetve az élelmiszerek előállítása során történő felhasználását csak az említett mellékletben meghatározott feltételek mellett szabad engedélyezni. |
| --- | --- |

(14)

Tekintettel arra, hogy nem lehetett meghatározni azt, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolinok napi bevitele milyen mennyiségben nem aggályos az emberi egészség szempontjából, valamint figyelembe véve a fermentált vörös rizsből származó monakolinok napi 10 mg-os bevitele mellett jelentkező jelentős egészségkárosító hatást, továbbá a kisebb mennyiségű, napi 3 mg-os bevitel mellett jelentkező súlyos mellékhatások egyedi eseteit, a fermentált vörös rizsből származó monakolinok 3 mg-os és azt meghaladó ajánlott napi adagban történő alkalmazását meg kell tiltani. Ezért az említett anyagot fel kell venni az 1925/2006/EK rendelet III. mellékletének B. részébe, és az élelmiszerekhez történő hozzáadását, illetve az élelmiszerek előállítása során történő felhasználását csak az említett mellékletben meghatározott feltételek mellett szabad engedélyezni.

| (15) | A 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) 6. cikke előírja, hogy az étrend-kiegészítő címkéjén fel kell tüntetni a termék ajánlott napi fogyasztási adagját, valamint az ajánlott napi adag túllépésének elkerülésére vonatkozó figyelmeztetést. Mivel előfordulhat a fermentált vörös rizsből származó monakolinokat tartalmazó különböző élelmiszerek vagy étrend-kiegészítők egyidejűleg történő fogyasztása, fennáll az 1925/2006/EK rendelet III. mellékletében megállapított határérték túllépésének a lehetősége, ezért megfelelő címkézési követelményeket kell előírni a fermentált vörös rizsből származó monakolinokat tartalmazó valamennyi élelmiszerre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(15)

A 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) 6. cikke előírja, hogy az étrend-kiegészítő címkéjén fel kell tüntetni a termék ajánlott napi fogyasztási adagját, valamint az ajánlott napi adag túllépésének elkerülésére vonatkozó figyelmeztetést. Mivel előfordulhat a fermentált vörös rizsből származó monakolinokat tartalmazó különböző élelmiszerek vagy étrend-kiegészítők egyidejűleg történő fogyasztása, fennáll az 1925/2006/EK rendelet III. mellékletében megállapított határérték túllépésének a lehetősége, ezért megfelelő címkézési követelményeket kell előírni a fermentált vörös rizsből származó monakolinokat tartalmazó valamennyi élelmiszerre vonatkozóan.

| (16) | Annak érdekében, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolinokat tartalmazó élelmiszerek címkéjén teljeskörű tájékoztatást lehessen nyújtani a monakolintartalomról, megfelelő címkézési követelményeket kell előírni a fermentált vörös rizsből származó monakolinokat tartalmazó valamennyi élelmiszerre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(16)

Annak érdekében, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolinokat tartalmazó élelmiszerek címkéjén teljeskörű tájékoztatást lehessen nyújtani a monakolintartalomról, megfelelő címkézési követelményeket kell előírni a fermentált vörös rizsből származó monakolinokat tartalmazó valamennyi élelmiszerre vonatkozóan.

| (17) | Mivel a Hatóság megállapította, hogy a gyógyszerekkel való kölcsönhatások miatt fennáll a káros hatások kockázata, figyelmeztetni kell a koleszterincsökkentő gyógyszereket használó személyeket arra, hogy kerüljék a fermentált vörös rizsből származó monakolinokat tartalmazó élelmiszerek egyidejű alkalmazását. A Hatóság megjegyezte, hogy a fermentált vörös rizs mellékhatásprofilja hasonló a lovasztatinéhoz, ezért helyénvaló figyelmeztetni az embereket arra, hogy egészségügyi problémák észlelése esetén forduljanak orvoshoz. Továbbá, mivel a Hatóság adatok hiányában nem tudta értékelni a monakolinok biztonságos használatát bizonyos veszélyeztetett fogyasztói csoportok körében, és ezért továbbra is fennáll annak a kockázata, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolinok használata káros hatással lehet az egészségre, helyénvaló ellenjavallatot megfogalmazni terhes vagy szoptató nők, 70 évnél idősebb személyek, gyermekek és serdülők számára a fermentált vörös rizsből származó monakolinokat tartalmazó élelmiszerek alkalmazása tekintetében. A fentiekre tekintettel megfelelő címkézési követelményeket kell előírni a fermentált vörös rizsből származó monakolinokat tartalmazó valamennyi élelmiszerre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(17)

Mivel a Hatóság megállapította, hogy a gyógyszerekkel való kölcsönhatások miatt fennáll a káros hatások kockázata, figyelmeztetni kell a koleszterincsökkentő gyógyszereket használó személyeket arra, hogy kerüljék a fermentált vörös rizsből származó monakolinokat tartalmazó élelmiszerek egyidejű alkalmazását. A Hatóság megjegyezte, hogy a fermentált vörös rizs mellékhatásprofilja hasonló a lovasztatinéhoz, ezért helyénvaló figyelmeztetni az embereket arra, hogy egészségügyi problémák észlelése esetén forduljanak orvoshoz. Továbbá, mivel a Hatóság adatok hiányában nem tudta értékelni a monakolinok biztonságos használatát bizonyos veszélyeztetett fogyasztói csoportok körében, és ezért továbbra is fennáll annak a kockázata, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolinok használata káros hatással lehet az egészségre, helyénvaló ellenjavallatot megfogalmazni terhes vagy szoptató nők, 70 évnél idősebb személyek, gyermekek és serdülők számára a fermentált vörös rizsből származó monakolinokat tartalmazó élelmiszerek alkalmazása tekintetében. A fentiekre tekintettel megfelelő címkézési követelményeket kell előírni a fermentált vörös rizsből származó monakolinokat tartalmazó valamennyi élelmiszerre vonatkozóan.

| (18) | A Hatóság nem tudta meghatározni a fermentált vörös rizsből származó monakolinok élelmiszerrel történő bevitelének azt a mennyiségét, ami nem vet fel aggályokat az egészségre gyakorolt káros hatásokkal kapcsolatban az általános népességre és adott esetben a népesség veszélyeztetett alcsoportjaira nézve. Mivel továbbra is fennáll annak a lehetősége, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolinok használata káros hatással lehet az egészségre, viszont tudományos szempontból ennek megítélése bizonytalan, valamint tekintettel arra, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolinok csak étrend-kiegészítőkben alkalmazhatók, és hogy ezen étrend-kiegészítők használatának mértékét a Hatóság nem tudta meghatározni, a fermentált vörös rizsből származó monakolinok étrend-kiegészítőkben való alkalmazását uniós ellenőrzés alá kell vonni, és ezért azokat fel kell venni az 1925/2006/EK rendelet III. mellékletének C. részébe. Tekintettel a Hatóság tudományos szakvéleményében ismertetett bizonytalanságokra, valamint figyelembe véve az érdekelt felek által a fermentált vörös rizsből származó monakolinok biztonságossági profiljára vonatkozóan tett nyilatkozatokat, az 1925/2006/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdése értelmében ezen érdekelt felek benyújthatnak a Hatóságnak a fermentált vörös rizsből származó monakolinok biztonságos voltát alátámasztó adatokat a 307/2012/EU végrehajtási rendelet 5. cikkének megfelelően. Az 1925/2006/EK rendelet 8. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Bizottságnak e rendelet hatálybalépésétől számított négy éven belül döntést kell hoznia arról, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolinokat felveszi-e a III. melléklet A. vagy B. részébe, szükség szerint, a Hatóság bármely benyújtott adatról kialakított véleményének figyelembevételével. |
| --- | --- |

(18)

A Hatóság nem tudta meghatározni a fermentált vörös rizsből származó monakolinok élelmiszerrel történő bevitelének azt a mennyiségét, ami nem vet fel aggályokat az egészségre gyakorolt káros hatásokkal kapcsolatban az általános népességre és adott esetben a népesség veszélyeztetett alcsoportjaira nézve. Mivel továbbra is fennáll annak a lehetősége, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolinok használata káros hatással lehet az egészségre, viszont tudományos szempontból ennek megítélése bizonytalan, valamint tekintettel arra, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolinok csak étrend-kiegészítőkben alkalmazhatók, és hogy ezen étrend-kiegészítők használatának mértékét a Hatóság nem tudta meghatározni, a fermentált vörös rizsből származó monakolinok étrend-kiegészítőkben való alkalmazását uniós ellenőrzés alá kell vonni, és ezért azokat fel kell venni az 1925/2006/EK rendelet III. mellékletének C. részébe. Tekintettel a Hatóság tudományos szakvéleményében ismertetett bizonytalanságokra, valamint figyelembe véve az érdekelt felek által a fermentált vörös rizsből származó monakolinok biztonságossági profiljára vonatkozóan tett nyilatkozatokat, az 1925/2006/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdése értelmében ezen érdekelt felek benyújthatnak a Hatóságnak a fermentált vörös rizsből származó monakolinok biztonságos voltát alátámasztó adatokat a 307/2012/EU végrehajtási rendelet 5. cikkének megfelelően. Az 1925/2006/EK rendelet 8. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Bizottságnak e rendelet hatálybalépésétől számított négy éven belül döntést kell hoznia arról, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolinokat felveszi-e a III. melléklet A. vagy B. részébe, szükség szerint, a Hatóság bármely benyújtott adatról kialakított véleményének figyelembevételével.

| (19) | Az 1925/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(19)

Az 1925/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (20) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(20)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1925/2006/EK bizottsági rendelet III. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A B. részben a Korlátozottan felhasználható anyagokat tartalmazó táblázat betűrendben a következő bejegyzéssel egészül ki:







  Korlátozottan felhasználható anyag | Felhasználási feltételek | További követelmények |
| --- | --- | --- | --- |
| „Fermentált vörös rizsből származó monakolinok | A termék ajánlott napi adagja 3 mg-nál kevesebb, fermentált vörös rizsből származó monakolint tartalmazhat. | A címkén fel kell tüntetni a termék maximális napi fogyasztási adagjának számát, valamint egy arra vonatkozó figyelmeztetést, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolin napi fogyasztott mennyisége nem érheti el, illetve nem haladhatja meg a 3 mg-ot.
  A címkén fel kell tüntetni a termék egy adagjára jutó monakolintartalmat.
  A címkén fel kell tüntetni a következő figyelmeztetéseket:
  »Terhes vagy szoptató nők, 18 év alatti gyermekek és 70 év feletti felnőttek nem fogyaszthatják«.
  »Kérjen tanácsot orvosától a termék fogyasztásával kapcsolatban, ha bármilyen egészségügyi problémát tapasztal«;
  „Koleszterincsökkentő gyógyszerrel együtt nem fogyasztható«;
  »Más, fermentált vörös rizst tartalmazó termékekkel együtt nem fogyasztható«.” |

1.

A B. részben a Korlátozottan felhasználható anyagokat tartalmazó táblázat betűrendben a következő bejegyzéssel egészül ki:

Korlátozottan felhasználható anyag

Felhasználási feltételek

További követelmények

„Fermentált vörös rizsből származó monakolinok

A termék ajánlott napi adagja 3 mg-nál kevesebb, fermentált vörös rizsből származó monakolint tartalmazhat.

A címkén fel kell tüntetni a termék maximális napi fogyasztási adagjának számát, valamint egy arra vonatkozó figyelmeztetést, hogy a fermentált vörös rizsből származó monakolin napi fogyasztott mennyisége nem érheti el, illetve nem haladhatja meg a 3 mg-ot.

A címkén fel kell tüntetni a termék egy adagjára jutó monakolintartalmat.

A címkén fel kell tüntetni a következő figyelmeztetéseket:

»Terhes vagy szoptató nők, 18 év alatti gyermekek és 70 év feletti felnőttek nem fogyaszthatják«.

»Kérjen tanácsot orvosától a termék fogyasztásával kapcsolatban, ha bármilyen egészségügyi problémát tapasztal«;

„Koleszterincsökkentő gyógyszerrel együtt nem fogyasztható«;

»Más, fermentált vörös rizst tartalmazó termékekkel együtt nem fogyasztható«.”

| 2. | A C. részben a Közösségi értékelés alatt álló anyagokat tartalmazó táblázat betűrendben a következő bejegyzéssel egészül ki:

  „Fermentált vörös rizsből származó monakolinok” |
| --- | --- |

2.

A C. részben a Közösségi értékelés alatt álló anyagokat tartalmazó táblázat betűrendben a következő bejegyzéssel egészül ki:

„Fermentált vörös rizsből származó monakolinok”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 404., 2006.12.30., 26. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1924/2006/EK rendelete (2006. december 20.) az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról (HL L 404., 2006.12.30., 9. o.).

2

(3)  EFSA Journal 2011; 9(7):2304.

3

(4)  EFSA Journal 2013; 11(7):3327.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1333/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az élelmiszer-adalékanyagokról (HL L 354., 2008.12.31., 16. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2283 rendelete (2015. november 25.) az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 327., 2015.12.11., 1. o.).

6

(7)  A Bizottság 307/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 11.) a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról szóló 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkének alkalmazására megállapított végrehajtási szabályokról. (HL L 102., 2012.4.12., 2. o.).

7

(8)  ANSES, 2012-SA-0228. számú véleménykérés: A francia élelmiszer-biztonsági, környezetvédelmi és munkaügyi ügynökség véleménye a „fermentált vörös rizs” étrend-kiegészítőkben való jelenlétével összefüggő kockázatokról, 2014. február 14.

8

(9)  Avis du Conseil Superieur de la Sante N° 9312: Compléments alimentaires à base de „levure de riz rouge», 3 février 2016.

9

(10)  Stellungnahme der Gemeinsamen Experten kommission BVL/BfArM: Einstufung von Rotschimmelreisprodukten, 2016.2.8.

10

(11)  EFSA Journal 2019; 16(8):5368.

11

(12)  Egészségügyi Világszervezet; Francia élelmiszer-biztonsági, környezetvédelmi és munkaügyi ügynökség; A természetes egészségügyi termékek olasz felügyeleti rendszere; Food and Drug Administration (Élelmiszer- és Gyógyszerügyi Hatóság).

12

(13)  Fogacci F, Banach M, Mikhailidis DP et al.: Safety of red yeast rice supplementation: A systematic review and meta-analysis of randomized controlled trials. [A fermentált vörös rizs étrend-kiegészítő biztonságossága: randomizált, kontrollált vizsgálatok rendszerezett irodalmi áttekintése és metaelemzése.] Pharmacological Research 143. szám (2019), 1–16. o.

13

(14)  Banach M, Bruckert E, Descamps OS et al.: The role of red yeast rice (RYR) supplementation in plasma cholesterol control: A review and expert opinion. [A fermentált vörös rizs étrend-kiegészítő szerepe a plazma koleszterinszint szabályozásában: Áttekintés és szakértői vélemény.] Atheroscler Suppl., 2019. augusztus. 17.

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/46/EK irányelve (2002. június 10.) az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 183., 2002.7.12., 51. o.).

15

---

| 2022.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/42

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/861 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. június 1.)

az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program, valamint az iskolatejprogram keretében nyújtható uniós támogatás iránti második tagállami kérelmekre vonatkozó kivételes szabályok megállapításáról, valamint az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelettől a 2022. augusztus 1-jétől 2023. július 31-ig tartó időszakra nyújtható uniós támogatás újraelosztása tekintetében történő eltérésről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke első bekezdésének d) pontjára,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló, 2013. december 16-i 1370/2013/EU tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Oroszország által 2022. február 24-én Ukrajnával szemben indított katonai agresszió következtében tömegesen érkeztek lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Ukrajnából az Unióba, akik többsége nő és gyermek. Számos tagállam példátlan kihívásokkal néz szembe az Ukrajnából származó, lakóhelyüket elhagyni kényszerült gyermekek oktatási rendszerekbe való gyors integrálása terén. |
| --- | --- |

(1)

Az Oroszország által 2022. február 24-én Ukrajnával szemben indított katonai agresszió következtében tömegesen érkeztek lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek Ukrajnából az Unióba, akik többsége nő és gyermek. Számos tagállam példátlan kihívásokkal néz szembe az Ukrajnából származó, lakóhelyüket elhagyni kényszerült gyermekek oktatási rendszerekbe való gyors integrálása terén.

| (2) | Az 1308/2013/EU rendeletben meghatározott, a gyümölcsök és zöldségek, valamint a tej és tejtermékek oktatási intézményekben való kiosztására vonatkozó támogatási program (a továbbiakban: iskolaprogram) olyan gyermekeknek szól, akik a tagállamokban rendszeresen járnak bölcsődébe, óvodába, illetve általános- vagy középiskolába. A tagállami oktatási rendszerekbe integrált, lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából származó gyermekek ezért jogosultak az iskolaprogramban való részvételre. A támogatásra jogosult gyermekek számának – abszolút értékben vagy a lakosság százalékában kifejezett – növekedése miatt több, az Ukrajna elleni orosz invázió frontvonalában lévő tagállam számára nehézséget okozhat az iskolaprogram terv szerinti végrehajtása, kivéve, ha nem kerül sor az uniós támogatás rájuk eső részének növelésére. |
| --- | --- |

(2)

Az 1308/2013/EU rendeletben meghatározott, a gyümölcsök és zöldségek, valamint a tej és tejtermékek oktatási intézményekben való kiosztására vonatkozó támogatási program (a továbbiakban: iskolaprogram) olyan gyermekeknek szól, akik a tagállamokban rendszeresen járnak bölcsődébe, óvodába, illetve általános- vagy középiskolába. A tagállami oktatási rendszerekbe integrált, lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából származó gyermekek ezért jogosultak az iskolaprogramban való részvételre. A támogatásra jogosult gyermekek számának – abszolút értékben vagy a lakosság százalékában kifejezett – növekedése miatt több, az Ukrajna elleni orosz invázió frontvonalában lévő tagállam számára nehézséget okozhat az iskolaprogram terv szerinti végrehajtása, kivéve, ha nem kerül sor az uniós támogatás rájuk eső részének növelésére.

| (3) | Az (EU) 2017/39 bizottsági végrehajtási rendelet (3) 3. cikke első bekezdésének a) pontjával összhangban a tagállamok 2022. január 31-ig benyújtották a Bizottsághoz a 2022. augusztus 1-jétől 2023. július 31-ig tartó 2022/2023-as tanévre az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-programban, valamint iskolatejprogramban való részvételhez nyújtható uniós támogatás iránti kérelmüket. Az Ukrajna elleni orosz inváziót megelőzően benyújtott kérelmek alapján a Bizottság az (EU) 2022/493 bizottsági végrehajtási határozatban (4) meghatározta az uniós támogatás egyes tagállamok közötti végleges elosztását. Az elmúlt tanévekben elosztott uniós támogatások végleges összegeinek egyes tagállamok általi felhasználásáról rendelkezésre álló információk arra a kockázatra utalnak, hogy egyes tagállamok esetleg nem tudják teljes mértékben felhasználni a számukra kiosztott végleges összeget. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2017/39 bizottsági végrehajtási rendelet (3) 3. cikke első bekezdésének a) pontjával összhangban a tagállamok 2022. január 31-ig benyújtották a Bizottsághoz a 2022. augusztus 1-jétől 2023. július 31-ig tartó 2022/2023-as tanévre az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-programban, valamint iskolatejprogramban való részvételhez nyújtható uniós támogatás iránti kérelmüket. Az Ukrajna elleni orosz inváziót megelőzően benyújtott kérelmek alapján a Bizottság az (EU) 2022/493 bizottsági végrehajtási határozatban (4) meghatározta az uniós támogatás egyes tagállamok közötti végleges elosztását. Az elmúlt tanévekben elosztott uniós támogatások végleges összegeinek egyes tagállamok általi felhasználásáról rendelkezésre álló információk arra a kockázatra utalnak, hogy egyes tagállamok esetleg nem tudják teljes mértékben felhasználni a számukra kiosztott végleges összeget.

| (4) | Az újonnan felmerülő igények fényében, valamint az Unió és a tagállamok Ukrajna iránti szolidaritásának jegyében helyénvaló olyan kivételes szabályokat megállapítani, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy 2022. június 15-ig második kérelmet nyújtsanak be az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program, valamint az iskolatejprogram keretében a 2022. augusztus 1-jétől 2023. július 31-ig tartó időszak tekintetében nyújtható uniós támogatás iránt. Ezt a lehetőséget össze kell kapcsolni azoknak az Ukrajnából származó, lakóhelyüket elhagyni kényszerült gyermekeknek a támogatásával, akik az említett időszakban a tagállamok oktatási intézményeiben tanulnak. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy jelezzék azon szándékukat, amely szerint az (EU) 2022/493 végrehajtási határozat I. mellékletében meghatározott végleges uniós támogatásnál nagyobb összeget kívánnak felhasználni, illetve hogy – amennyiben nem áll szándékukban a végleges elosztás szerinti teljes összeget felhasználni – jelezzék azt az összeget, amelyet nem kívánnak igénybe venni. Az előbbi lehetőség csak azokra a tagállamokra vonatkozhat, amelyek a programnak a 2018/2019-es tanév során – azaz a Covid19-világjárványt megelőző utolsó tanévben – történő pénzügyi végrehajtása alapján bizonyították, hogy az uniós támogatás végleges elosztása alapján rájuk eső összeget megfelelően használták fel. A rendelkezésre álló adatok alapján kellően indokolt kérelemnek az Ukrajnából származó, lakóhelyüket elhagyni kényszerült azon gyermekek számán kell alapulnia, akik az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdésének f) pontja szerint a tagállami stratégiában meghatározott célcsoportba tartoznak. A második kérelmet be nem nyújtó tagállamokra úgy kell tekinteni, hogy azok megerősítették az (EU) 2022/493 végrehajtási határozat I. mellékletében meghatározott végleges előirányzatokat. |
| --- | --- |

(4)

Az újonnan felmerülő igények fényében, valamint az Unió és a tagállamok Ukrajna iránti szolidaritásának jegyében helyénvaló olyan kivételes szabályokat megállapítani, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy 2022. június 15-ig második kérelmet nyújtsanak be az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program, valamint az iskolatejprogram keretében a 2022. augusztus 1-jétől 2023. július 31-ig tartó időszak tekintetében nyújtható uniós támogatás iránt. Ezt a lehetőséget össze kell kapcsolni azoknak az Ukrajnából származó, lakóhelyüket elhagyni kényszerült gyermekeknek a támogatásával, akik az említett időszakban a tagállamok oktatási intézményeiben tanulnak. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy jelezzék azon szándékukat, amely szerint az (EU) 2022/493 végrehajtási határozat I. mellékletében meghatározott végleges uniós támogatásnál nagyobb összeget kívánnak felhasználni, illetve hogy – amennyiben nem áll szándékukban a végleges elosztás szerinti teljes összeget felhasználni – jelezzék azt az összeget, amelyet nem kívánnak igénybe venni. Az előbbi lehetőség csak azokra a tagállamokra vonatkozhat, amelyek a programnak a 2018/2019-es tanév során – azaz a Covid19-világjárványt megelőző utolsó tanévben – történő pénzügyi végrehajtása alapján bizonyították, hogy az uniós támogatás végleges elosztása alapján rájuk eső összeget megfelelően használták fel. A rendelkezésre álló adatok alapján kellően indokolt kérelemnek az Ukrajnából származó, lakóhelyüket elhagyni kényszerült azon gyermekek számán kell alapulnia, akik az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdésének f) pontja szerint a tagállami stratégiában meghatározott célcsoportba tartoznak. A második kérelmet be nem nyújtó tagállamokra úgy kell tekinteni, hogy azok megerősítették az (EU) 2022/493 végrehajtási határozat I. mellékletében meghatározott végleges előirányzatokat.

| (5) | Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdése meghatározza az uniós támogatás újraelosztásának szabályait. A Bizottság a támogatás végleges összegét az igénybe nem vett indikatív előirányzatok újraelosztásával vagy azok igénybe nem vett részeinek átcsoportosításával állapítja meg. Helyénvaló eltérni az említett szabályoktól annak érdekében, hogy a Bizottság figyelembe vehesse az Ukrajna elleni orosz invázióhoz kapcsolódó új kérelmeket is, hogy megállapíthassa a 2022. augusztus 1-jétől 2023. július 31-ig tartó időszak tekintetében nyújtható uniós támogatás felülvizsgált végleges elosztását. Az 1370/2013/EU rendelet 5. cikke (5) bekezdése második albekezdésének megfelelően az uniós támogatásra vonatkozó végleges előirányzat nem igényelt összegének újraelosztását a tagállamokban élő hat és tíz év közötti életkorú gyermekek száma alapján kell elvégezni. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdése meghatározza az uniós támogatás újraelosztásának szabályait. A Bizottság a támogatás végleges összegét az igénybe nem vett indikatív előirányzatok újraelosztásával vagy azok igénybe nem vett részeinek átcsoportosításával állapítja meg. Helyénvaló eltérni az említett szabályoktól annak érdekében, hogy a Bizottság figyelembe vehesse az Ukrajna elleni orosz invázióhoz kapcsolódó új kérelmeket is, hogy megállapíthassa a 2022. augusztus 1-jétől 2023. július 31-ig tartó időszak tekintetében nyújtható uniós támogatás felülvizsgált végleges elosztását. Az 1370/2013/EU rendelet 5. cikke (5) bekezdése második albekezdésének megfelelően az uniós támogatásra vonatkozó végleges előirányzat nem igényelt összegének újraelosztását a tagállamokban élő hat és tíz év közötti életkorú gyermekek száma alapján kell elvégezni.

| (6) | Mivel az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program, valamint az iskolatejprogram keretében nyújtható uniós támogatás 2022. augusztus 1-jétől 2023. július 31-ig tartó időszakra vonatkozó végleges elosztásának – a második uniós támogatási kérelem figyelembevételével történő – megállapítására a lehető leghamarabb sort kell keríteni annak érdekében, hogy a tagállamok az iskolaprogram végrehajtásához szükséges előkészítő tevékenységeket kellő időben megtervezhessék és elvégezhessék, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(6)

Mivel az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program, valamint az iskolatejprogram keretében nyújtható uniós támogatás 2022. augusztus 1-jétől 2023. július 31-ig tartó időszakra vonatkozó végleges elosztásának – a második uniós támogatási kérelem figyelembevételével történő – megállapítására a lehető leghamarabb sort kell keríteni annak érdekében, hogy a tagállamok az iskolaprogram végrehajtásához szükséges előkészítő tevékenységeket kellő időben megtervezhessék és elvégezhessék, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A tagállamok 2022. június 15-ig második uniós támogatási kérelmet nyújthatnak be a 2022. augusztus 1-jétől 2023. július 31-ig tartó időszak tekintetében, amelyben feltüntetik a következőket:

| a) | az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program és/vagy az iskolatejprogram keretében nyújtott uniós támogatásra vonatkozóan az (EU) 2022/493 végrehajtási határozat I. mellékletében meghatározott végleges előirányzat összegét meghaladó támogatás felhasználására vonatkozó szándékot, valamint az igényelt kiegészítő összeget, amennyiben további források állnak rendelkezésre; vagy |
| --- | --- |

a)

az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program és/vagy az iskolatejprogram keretében nyújtott uniós támogatásra vonatkozóan az (EU) 2022/493 végrehajtási határozat I. mellékletében meghatározott végleges előirányzat összegét meghaladó támogatás felhasználására vonatkozó szándékot, valamint az igényelt kiegészítő összeget, amennyiben további források állnak rendelkezésre; vagy

| b) | az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program és/vagy az iskolatejprogram keretében nyújtott uniós támogatásra vonatkozóan az (EU) 2022/493 végrehajtási határozat I. mellékletében meghatározott végleges előirányzaton belüli, nem igényelt összeget, amennyiben az adott tagállamnak nem áll szándékában felhasználni az említett előirányzat teljes összegét. |
| --- | --- |

b)

az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program és/vagy az iskolatejprogram keretében nyújtott uniós támogatásra vonatkozóan az (EU) 2022/493 végrehajtási határozat I. mellékletében meghatározott végleges előirányzaton belüli, nem igényelt összeget, amennyiben az adott tagállamnak nem áll szándékában felhasználni az említett előirányzat teljes összegét.

A tagállamok csak abban az esetben kérelmezhetnek további uniós támogatást az első bekezdés a) pontja alapján, ha a 2018. augusztus 1-jétől 2019. július 31-ig tartó 2018/2019-es tanévre nyújtható uniós támogatás végleges előirányzatának felhasználása eléri vagy meghaladja a 75 %-ot, figyelembe véve a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 10. cikkének megfelelően a 2021. december 31-ig felmerült kiadásokra vonatkozóan a Bizottságnak megküldött kiadásigazoló nyilatkozatokat. A rendelkezésre álló adatok alapján kellően indokolt kérelemnek az Ukrajnából származó, lakóhelyüket elhagyni kényszerült azon gyermekek számán kell alapulnia, akik a kérelem benyújtásának időpontjában az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdésének f) pontja szerint a tagállami stratégiában meghatározott célcsoportba tartoznak.

Amennyiben egy tagállam nem nyújt be második uniós támogatási kérelmet az első bekezdés szerint, úgy kell tekinteni, hogy megerősítette az (EU) 2022/493 végrehajtási határozat I. mellékletében meghatározott végleges előirányzatokat.

2. cikk

Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a Bizottság 2022. július 15-ig határozhat úgy, hogy a 2022. augusztus 1-jétől 2023. július 31-ig tartó időszak tekintetében nyújtható uniós támogatás végleges előirányzatainak meghatározásakor figyelembe veszi az e rendelet 1. cikkével összhangban benyújtott második uniós támogatási kérelmeket.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 346., 2013.12.20., 12. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2017/39 végrehajtási rendelete (2016. november 3.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gyümölcsök és zöldségek, a banán és a tej oktatási intézményekben való biztosításához nyújtott uniós támogatás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályokról (HL L 5., 2017.1.10., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2022/493 végrehajtási határozata (2022. március 21.) az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program, valamint az iskolatejprogram keretében a 2022. augusztus 1-jétől 2023. július 31-ig tartó időszak tekintetében nyújtható uniós támogatás tagállamok közötti végleges elosztásának megállapításáról és az (EU) 2021/462 végrehajtási határozat módosításáról (HL L 100., 2022.3.28., 55. o.).

4

(5)  A Bizottság 908/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 6.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabályok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 255., 2014.8.28., 59. o.).

5

---

| 2022.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/45

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/862 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. június 1.)

a 474/2006/EK rendeletnek az Unióban működési tilalom vagy működési korlátozás alá tartozó légi fuvarozók listája tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának elfogadásáról és az üzemeltető fuvarozó kiléte tekintetében a légi közlekedés utasainak tájékoztatásáról, valamint a 2004/36/EK irányelv 9. cikkének hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. december 14-i 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 474/2006/EK bizottsági rendelet (2) létrehozta az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listáját. |
| --- | --- |

(1)

A 474/2006/EK bizottsági rendelet (2) létrehozta az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listáját.

| (2) | A 2111/2005/EK rendelet 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően egyes tagállamok és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége (a továbbiakban: az Ügynökség) a lista frissítésével kapcsolatban releváns információt közöltek a Bizottsággal. Harmadik országok és nemzetközi szervezetek szintén szolgáltak releváns információkkal. A beérkező információk alapján a lista frissítésre szorul. |
| --- | --- |

(2)

A 2111/2005/EK rendelet 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően egyes tagállamok és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége (a továbbiakban: az Ügynökség) a lista frissítésével kapcsolatban releváns információt közöltek a Bizottsággal. Harmadik országok és nemzetközi szervezetek szintén szolgáltak releváns információkkal. A beérkező információk alapján a lista frissítésre szorul.

| (3) | A Bizottság közvetlenül vagy a szabályozási felügyeletért felelős hatóságokon keresztül értesítette az összes érintett légi fuvarozót azon főbb tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján döntés születhet az Unión belüli működési tilalom rájuk való alkalmazásáról vagy a 474/2006/EK rendelet A. vagy B. mellékletében található listán szereplő légi fuvarozó kapcsán alkalmazott működési tilalom feltételeinek módosításáról. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság közvetlenül vagy a szabályozási felügyeletért felelős hatóságokon keresztül értesítette az összes érintett légi fuvarozót azon főbb tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján döntés születhet az Unión belüli működési tilalom rájuk való alkalmazásáról vagy a 474/2006/EK rendelet A. vagy B. mellékletében található listán szereplő légi fuvarozó kapcsán alkalmazott működési tilalom feltételeinek módosításáról.

| (4) | A Bizottság az érintett légi fuvarozóknak lehetőséget biztosított arra, hogy betekintsenek minden releváns dokumentumba, írásbeli észrevételeket nyújtsanak be, és szóbeli beszámolót tartsanak a Bizottságnak és a 2111/2005/EK rendelet 15. cikkével létrehozott bizottságnak (a továbbiakban: uniós Repülésbiztonsági Bizottság). |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az érintett légi fuvarozóknak lehetőséget biztosított arra, hogy betekintsenek minden releváns dokumentumba, írásbeli észrevételeket nyújtsanak be, és szóbeli beszámolót tartsanak a Bizottságnak és a 2111/2005/EK rendelet 15. cikkével létrehozott bizottságnak (a továbbiakban: uniós Repülésbiztonsági Bizottság).

| (5) | A Bizottság tájékoztatta az uniós Repülésbiztonsági Bizottságot a 2111/2005/EK rendelet és a 473/2006/EK bizottsági rendelet (3) keretében megnyitott, Dél-Szudán, Irak, Kazahsztán, Moldova, Oroszország, Örményország és Pakisztán illetékes hatóságaival és légi fuvarozóival folyamatban lévő közös egyeztetésekről. A Bizottság emellett tájékoztatta az uniós Repülésbiztonsági Bizottságot Egyenlítői-Guinea, Kongó (Brazzaville) Madagaszkár és Suriname repülésbiztonsági helyzetéről. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság tájékoztatta az uniós Repülésbiztonsági Bizottságot a 2111/2005/EK rendelet és a 473/2006/EK bizottsági rendelet (3) keretében megnyitott, Dél-Szudán, Irak, Kazahsztán, Moldova, Oroszország, Örményország és Pakisztán illetékes hatóságaival és légi fuvarozóival folyamatban lévő közös egyeztetésekről. A Bizottság emellett tájékoztatta az uniós Repülésbiztonsági Bizottságot Egyenlítői-Guinea, Kongó (Brazzaville) Madagaszkár és Suriname repülésbiztonsági helyzetéről.

| (6) | Az Ügynökség tájékoztatta a Bizottságot és az uniós Repülésbiztonsági Bizottságot a 452/2014/EU bizottsági rendelet (4) szerint kiadott, harmadik országbeli üzemben tartókra (a továbbiakban: TCO) vonatkozó engedélyek kezdeti értékelése és folyamatos nyomon követése céljából elvégzett műszaki értékelésekről. |
| --- | --- |

(6)

Az Ügynökség tájékoztatta a Bizottságot és az uniós Repülésbiztonsági Bizottságot a 452/2014/EU bizottsági rendelet (4) szerint kiadott, harmadik országbeli üzemben tartókra (a továbbiakban: TCO) vonatkozó engedélyek kezdeti értékelése és folyamatos nyomon követése céljából elvégzett műszaki értékelésekről.

| (7) | Az Ügynökség a külföldi légi járművek biztonsági értékelésére szolgáló program (a továbbiakban: SAFA) keretében végzett, a 965/2012/EU bizottsági rendelet (5) szerinti földi ellenőrzések elemzésének eredményeiről is beszámolt a Bizottságnak és az uniós Repülésbiztonsági Bizottságnak. |
| --- | --- |

(7)

Az Ügynökség a külföldi légi járművek biztonsági értékelésére szolgáló program (a továbbiakban: SAFA) keretében végzett, a 965/2012/EU bizottsági rendelet (5) szerinti földi ellenőrzések elemzésének eredményeiről is beszámolt a Bizottságnak és az uniós Repülésbiztonsági Bizottságnak.

| (8) | Az Ügynökség tájékoztatta továbbá a Bizottságot és az uniós Repülésbiztonsági Bizottságot a 474/2006/EK rendelet szerinti tilalom alá tartozó harmadik országokban végrehajtott technikai segítségnyújtási projektekről. Az Ügynökség tájékoztatást adott a harmadik országok polgári repülési hatóságai igazgatási és műszaki képességének javítását célzó és a hatályos nemzetközi polgári repülési biztonsági előírások be nem tartásának kiküszöbölésére irányuló további technikai segítségnyújtási és együttműködési tervekről, illetve az ilyen irányú kérelmekről. A tagállamok felkérést kaptak arra, hogy ezekre a kérelmekre a Bizottsággal és az Ügynökséggel egyeztetve kétoldalú kapcsolatfelvétel keretében reagáljanak. E tekintetben a Bizottság ismételten jelezte annak fontosságát, hogy a nemzetközi légiközlekedési közösség – elsősorban a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) „Segítségnyújtási partnerség a biztonságos légi közlekedés megvalósulásáért” elnevezésű eszközén keresztül – értesüljön az Unió és tagállamai által harmadik országoknak biztosított technikai segítségnyújtásról, amely a repülésbiztonság javítását szolgálja világszerte. |
| --- | --- |

(8)

Az Ügynökség tájékoztatta továbbá a Bizottságot és az uniós Repülésbiztonsági Bizottságot a 474/2006/EK rendelet szerinti tilalom alá tartozó harmadik országokban végrehajtott technikai segítségnyújtási projektekről. Az Ügynökség tájékoztatást adott a harmadik országok polgári repülési hatóságai igazgatási és műszaki képességének javítását célzó és a hatályos nemzetközi polgári repülési biztonsági előírások be nem tartásának kiküszöbölésére irányuló további technikai segítségnyújtási és együttműködési tervekről, illetve az ilyen irányú kérelmekről. A tagállamok felkérést kaptak arra, hogy ezekre a kérelmekre a Bizottsággal és az Ügynökséggel egyeztetve kétoldalú kapcsolatfelvétel keretében reagáljanak. E tekintetben a Bizottság ismételten jelezte annak fontosságát, hogy a nemzetközi légiközlekedési közösség – elsősorban a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) „Segítségnyújtási partnerség a biztonságos légi közlekedés megvalósulásáért” elnevezésű eszközén keresztül – értesüljön az Unió és tagállamai által harmadik országoknak biztosított technikai segítségnyújtásról, amely a repülésbiztonság javítását szolgálja világszerte.

| (9) | Az Eurocontrol tájékoztatta a Bizottságot és az uniós Repülésbiztonsági Bizottságot a SAFA-ra és a TCO-kra vonatkozó riasztórendszerek státuszával kapcsolatos új fejleményekről és a tilalom alá eső légi fuvarozókra vonatkozó figyelmeztető jelzések legfrissebb statisztikáiról. |
| --- | --- |

(9)

Az Eurocontrol tájékoztatta a Bizottságot és az uniós Repülésbiztonsági Bizottságot a SAFA-ra és a TCO-kra vonatkozó riasztórendszerek státuszával kapcsolatos új fejleményekről és a tilalom alá eső légi fuvarozókra vonatkozó figyelmeztető jelzések legfrissebb statisztikáiról.

Uniós légi fuvarozók

Uniós légi fuvarozók

| (10) | Az uniós légi fuvarozók légi járművein végzett földi ellenőrzésekből és az Ügynökség szabványosítási vizsgálataiból származó adatok Ügynökség általi elemzése, valamint a nemzeti légi közlekedési hatóságok által végzett specifikus ellenőrzésekből és vizsgálatokból származó információk alapján több tagállam és az Ügynökség – mint illetékes hatóság – korrekciós és végrehajtási intézkedéseket hozott, amelyekről tájékoztatták a Bizottságot és az uniós Repülésbiztonsági Bizottságot. |
| --- | --- |

(10)

Az uniós légi fuvarozók légi járművein végzett földi ellenőrzésekből és az Ügynökség szabványosítási vizsgálataiból származó adatok Ügynökség általi elemzése, valamint a nemzeti légi közlekedési hatóságok által végzett specifikus ellenőrzésekből és vizsgálatokból származó információk alapján több tagállam és az Ügynökség – mint illetékes hatóság – korrekciós és végrehajtási intézkedéseket hozott, amelyekről tájékoztatták a Bizottságot és az uniós Repülésbiztonsági Bizottságot.

| (11) | A tagállamok és az illetékes hatóságokként eljáró Ügynökség megerősítették, hogy készen állnak a szükséges módon fellépni, amennyiben releváns biztonsági adatok arra utalnak, hogy az uniós légi fuvarozók esetében a vonatkozó biztonsági előírásoknak való meg nem felelés miatt közvetlen biztonsági kockázat áll fenn. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok és az illetékes hatóságokként eljáró Ügynökség megerősítették, hogy készen állnak a szükséges módon fellépni, amennyiben releváns biztonsági adatok arra utalnak, hogy az uniós légi fuvarozók esetében a vonatkozó biztonsági előírásoknak való meg nem felelés miatt közvetlen biztonsági kockázat áll fenn.

Örményország légi fuvarozói

Örményország légi fuvarozói

| (12) | 2020 júniusában az (EU) 2020/736 bizottsági végrehajtási rendelet (6) felvette az Örményországban engedélyezett légi fuvarozókat a 474/2006/EK rendelet A. mellékletébe. |
| --- | --- |

(12)

2020 júniusában az (EU) 2020/736 bizottsági végrehajtási rendelet (6) felvette az Örményországban engedélyezett légi fuvarozókat a 474/2006/EK rendelet A. mellékletébe.

6

| (13) | A Bizottság, az Ügynökség, a tagállamok és az örmény Polgári Repülési Bizottság (a továbbiakban: CAC) 2022. április 29-én szakmai egyeztetést tartottak, amelynek során a CAC naprakész tájékoztatást nyújtott a 2021. november 3-án tartott szakmai egyeztetés óta a feltárt biztonsági hiányosságok kezelése érdekében hozott intézkedésekről. A legfőbb intézkedések a következők: a polgári légiközlekedési szabályozás és kiegészítő szabályok módosítása, a CAC szerkezetére és személyzetére vonatkozó előrelépések, a felügyelők képesítésének és képzésének irányítására szolgáló CAC-rendszer fejlesztése, ideértve a felügyelők kezdő, munkahelyi és szinten tartó további képzését is. A CAC kifejtette továbbá, hogy különböző területeken további felügyeleti eljárásokat és ellenőrző listákat dolgozott ki, valamint kidolgozta a nemzeti repülésbiztonsági tervet és a repülőesemények jelentéséről szóló rendeletet, amelyeket 2022-ben fognak elfogadni. A Bizottság és az Ügynökség mindezeket az anyagokat alaposan meg fogja vizsgálni. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság, az Ügynökség, a tagállamok és az örmény Polgári Repülési Bizottság (a továbbiakban: CAC) 2022. április 29-én szakmai egyeztetést tartottak, amelynek során a CAC naprakész tájékoztatást nyújtott a 2021. november 3-án tartott szakmai egyeztetés óta a feltárt biztonsági hiányosságok kezelése érdekében hozott intézkedésekről. A legfőbb intézkedések a következők: a polgári légiközlekedési szabályozás és kiegészítő szabályok módosítása, a CAC szerkezetére és személyzetére vonatkozó előrelépések, a felügyelők képesítésének és képzésének irányítására szolgáló CAC-rendszer fejlesztése, ideértve a felügyelők kezdő, munkahelyi és szinten tartó további képzését is. A CAC kifejtette továbbá, hogy különböző területeken további felügyeleti eljárásokat és ellenőrző listákat dolgozott ki, valamint kidolgozta a nemzeti repülésbiztonsági tervet és a repülőesemények jelentéséről szóló rendeletet, amelyeket 2022-ben fognak elfogadni. A Bizottság és az Ügynökség mindezeket az anyagokat alaposan meg fogja vizsgálni.

| (14) | A CAC naprakész tájékoztatást nyújtott a 2020. évi uniós helyszíni értékelő látogatás során tett észrevételek hatására a korrekciós intézkedési tervével kapcsolatban hozott intézkedésekről. Ezek az intézkedések magukban foglalták a humánerőforrás-tervezés és a képzési folyamatok, a biztonságfelügyeleti tevékenységek javítását célzó számos eljárás és ellenőrzőlista aktualizálását, a felügyeleti tevékenységeit támogató elektronikus adatbázis létrehozását, valamint a repülőesemények jelentésére szolgáló rendszerének fejlesztését. |
| --- | --- |

(14)

A CAC naprakész tájékoztatást nyújtott a 2020. évi uniós helyszíni értékelő látogatás során tett észrevételek hatására a korrekciós intézkedési tervével kapcsolatban hozott intézkedésekről. Ezek az intézkedések magukban foglalták a humánerőforrás-tervezés és a képzési folyamatok, a biztonságfelügyeleti tevékenységek javítását célzó számos eljárás és ellenőrzőlista aktualizálását, a felügyeleti tevékenységeit támogató elektronikus adatbázis létrehozását, valamint a repülőesemények jelentésére szolgáló rendszerének fejlesztését.

| (15) | Ezen túlmenően az Unió arra irányuló erőfeszítéseinek részeként, hogy segítse a CAC-t a repülésbiztonság javításával kapcsolatos igényeinek kielégítésében, az Ügynökség 2022 márciusában célzott műszaki projektet indított azzal a céllal, hogy megerősítse a CAC biztonságfelügyeletét a járatüzemeltetés és a légialkalmasság területén. |
| --- | --- |

(15)

Ezen túlmenően az Unió arra irányuló erőfeszítéseinek részeként, hogy segítse a CAC-t a repülésbiztonság javításával kapcsolatos igényeinek kielégítésében, az Ügynökség 2022 márciusában célzott műszaki projektet indított azzal a céllal, hogy megerősítse a CAC biztonságfelügyeletét a járatüzemeltetés és a légialkalmasság területén.

| (16) | Az összes rendelkezésre álló információ alapján megállapítható, hogy a CAC figyelemre méltó javulást ért el biztonságfelügyeleti kapacitásában. Meg kell jegyezni azt is, hogy a CAC elkötelezettnek tűnik arra, hogy folytassa felügyeleti képességeinek fejlesztésére és az azonosított biztonsági problémák megoldására irányuló erőfeszítéseit. E pozitív fejlemények ellenére jelenleg nem áll rendelkezésre elegendő megalapozott bizonyíték, mivel a CAC eredményesen kezelte a 2020. februári helyszíni értékelő látogatás során feltárt valamennyi hiányosságot, amely az (EU) 2020/736 végrehajtási rendelet szerinti működési tilalom elrendeléséről szóló határozathoz vezetett. A lehetséges előrelépésekre vonatkozó információk további ellenőrzést igényelnek újabb szakmai egyeztetéseken és lehetőség szerint helyszíni megerősítésen keresztül. |
| --- | --- |

(16)

Az összes rendelkezésre álló információ alapján megállapítható, hogy a CAC figyelemre méltó javulást ért el biztonságfelügyeleti kapacitásában. Meg kell jegyezni azt is, hogy a CAC elkötelezettnek tűnik arra, hogy folytassa felügyeleti képességeinek fejlesztésére és az azonosított biztonsági problémák megoldására irányuló erőfeszítéseit. E pozitív fejlemények ellenére jelenleg nem áll rendelkezésre elegendő megalapozott bizonyíték, mivel a CAC eredményesen kezelte a 2020. februári helyszíni értékelő látogatás során feltárt valamennyi hiányosságot, amely az (EU) 2020/736 végrehajtási rendelet szerinti működési tilalom elrendeléséről szóló határozathoz vezetett. A lehetséges előrelépésekre vonatkozó információk további ellenőrzést igényelnek újabb szakmai egyeztetéseken és lehetőség szerint helyszíni megerősítésen keresztül.

| (17) | A 2111/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott közös követelmények alapján a Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi állás szerint az örményországi légi fuvarozók tekintetében nem indokolt módosítani az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listáját. |
| --- | --- |

(17)

A 2111/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott közös követelmények alapján a Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi állás szerint az örményországi légi fuvarozók tekintetében nem indokolt módosítani az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listáját.

| (18) | A földi ellenőrzéseknek az Örményországban engedélyezett légi fuvarozók esetében történő, a 965/2012/EU rendelet szerinti priorizálása révén a tagállamoknak továbbra is ellenőrizniük kell, hogy az említett légi fuvarozók ténylegesen megfelelnek-e a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak. |
| --- | --- |

(18)

A földi ellenőrzéseknek az Örményországban engedélyezett légi fuvarozók esetében történő, a 965/2012/EU rendelet szerinti priorizálása révén a tagállamoknak továbbra is ellenőrizniük kell, hogy az említett légi fuvarozók ténylegesen megfelelnek-e a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak.

Irak légi fuvarozói

Irak légi fuvarozói

| (19) | 2015 decemberében az (EU) 2015/2322 bizottsági végrehajtási rendelet (7) felvette az Iraqi Airways légi fuvarozót a 474/2006/EK rendelet A. mellékletébe. |
| --- | --- |

(19)

2015 decemberében az (EU) 2015/2322 bizottsági végrehajtási rendelet (7) felvette az Iraqi Airways légi fuvarozót a 474/2006/EK rendelet A. mellékletébe.

7

Iraqi Airways

| (20) | 2022 februárjában az iraki polgári légiközlekedési hatóság (a továbbiakban: ICAA) és az Iraqi Airways információkat nyújtott be a Bizottsághoz biztonságfelügyeleti és irányítási rendszereik és kapacitásaik javítása érdekében tett lépésekről és intézkedésekről. A beérkezett információk alapján a Bizottság megállapítja, hogy némi előrelépés történt az azonosított biztonsági problémák kezelése terén. Feltártak azonban bizonyos hiányosságokat, amelyek többek között az ICAA ellenőrei által a tanúsítási és felügyeleti folyamatokhoz használt ellenőrző listák minőségét, valamint az ICAA képzési tervét és annak végrehajtását érintik. Az ICAA felügyeleti eredményeinek értékelése számos hiányosságot tárt fel, különösen a felügyeleti megállapítások megfogalmazása és nyomon követése tekintetében. E tekintetben azt is megjegyezték, hogy az ICAA ellenőrei nem hoztak megfelelő végrehajtási intézkedéseket szükség esetén. |
| --- | --- |

(20)

2022 februárjában az iraki polgári légiközlekedési hatóság (a továbbiakban: ICAA) és az Iraqi Airways információkat nyújtott be a Bizottsághoz biztonságfelügyeleti és irányítási rendszereik és kapacitásaik javítása érdekében tett lépésekről és intézkedésekről. A beérkezett információk alapján a Bizottság megállapítja, hogy némi előrelépés történt az azonosított biztonsági problémák kezelése terén. Feltártak azonban bizonyos hiányosságokat, amelyek többek között az ICAA ellenőrei által a tanúsítási és felügyeleti folyamatokhoz használt ellenőrző listák minőségét, valamint az ICAA képzési tervét és annak végrehajtását érintik. Az ICAA felügyeleti eredményeinek értékelése számos hiányosságot tárt fel, különösen a felügyeleti megállapítások megfogalmazása és nyomon követése tekintetében. E tekintetben azt is megjegyezték, hogy az ICAA ellenőrei nem hoztak megfelelő végrehajtási intézkedéseket szükség esetén.

Iraqi Airways

| (21) | Az Iraqi Airways által szolgáltatott információk értékelése azt mutatta, hogy a légi fuvarozó jelentős előrelépést ért el több területen. Megállapítást nyert, hogy a légi fuvarozó külső tanácsadó szolgáltatásait vette igénybe a légi fuvarozó ellenőrzése és a jelenleg végrehajtás alatt álló korrekciós intézkedési terv kidolgozása céljából. |
| --- | --- |

(21)

Az Iraqi Airways által szolgáltatott információk értékelése azt mutatta, hogy a légi fuvarozó jelentős előrelépést ért el több területen. Megállapítást nyert, hogy a légi fuvarozó külső tanácsadó szolgáltatásait vette igénybe a légi fuvarozó ellenőrzése és a jelenleg végrehajtás alatt álló korrekciós intézkedési terv kidolgozása céljából.

Iraqi Airways

| (22) | Egy repülésiadat-figyelő program került elindításra annak érdekében, hogy tovább javuljon az elemzendő és a biztonságjavító intézkedések kidolgozásához felhasználandó adatok mennyisége. Ezenkívül létrehoztak egy belső jelentéstételi rendszert, különböző stratégiai szinteken biztonsági üléseket tartottak, és felülvizsgálták a szervezet egyes kézikönyveit. |
| --- | --- |

(22)

Egy repülésiadat-figyelő program került elindításra annak érdekében, hogy tovább javuljon az elemzendő és a biztonságjavító intézkedések kidolgozásához felhasználandó adatok mennyisége. Ezenkívül létrehoztak egy belső jelentéstételi rendszert, különböző stratégiai szinteken biztonsági üléseket tartottak, és felülvizsgálták a szervezet egyes kézikönyveit.

| (23) | A fent említett előrehaladás ellenére számos kihívás továbbra is fennáll, ideértve azt is, hogy még több szoftveralkalmazás telepítésére van szükség a karbantartás, a járatüzemeltetés és az iratkezelés terén. A légi fuvarozónak az ICAA által felvetett felügyeleti megállapítások kezelésével kapcsolatos funkcióit és eljárásait is javítania kell. Továbbá, bár az Iraqi Airways minőségirányítási rendszert (QMS) fejlesztett ki, úgy tűnik, hogy nem képes megfelelően nyomon követni az e rendszer keretében feltárt összes megállapítást. |
| --- | --- |

(23)

A fent említett előrehaladás ellenére számos kihívás továbbra is fennáll, ideértve azt is, hogy még több szoftveralkalmazás telepítésére van szükség a karbantartás, a járatüzemeltetés és az iratkezelés terén. A légi fuvarozónak az ICAA által felvetett felügyeleti megállapítások kezelésével kapcsolatos funkcióit és eljárásait is javítania kell. Továbbá, bár az Iraqi Airways minőségirányítási rendszert (QMS) fejlesztett ki, úgy tűnik, hogy nem képes megfelelően nyomon követni az e rendszer keretében feltárt összes megállapítást.

Iraqi Airways

| (24) | 2021. december 14-én és 2022. május 4-én Irak kérésére és a Bizottság folyamatos nyomonkövetési tevékenységeinek részeként a Bizottság, az Ügynökség, a tagállamok, az ICAA és az Iraqi Airways két szakmai egyeztetést tartottak. Az ICAA mindkét alkalommal beszámolt arról, hogy milyen eredményeket ért el az ország hatékony biztonságfelügyeletének biztosítására irányuló képességével kapcsolatos biztonsági aggályok kezelése terén, különös tekintettel az Iraqi Airways felügyeletére. Az Iraqi Airways ismertette a korábban azonosított biztonsági hiányosságok kezelése terén elért eredményeket, amelyek végül az Ügynökség által elfogadott, a TCO-ra vonatkozó kedvezőtlen döntéshez vezettek, valamint az ezzel kapcsolatos egyéb, a biztonság terén elért előrelépéseket. |
| --- | --- |

(24)

2021. december 14-én és 2022. május 4-én Irak kérésére és a Bizottság folyamatos nyomonkövetési tevékenységeinek részeként a Bizottság, az Ügynökség, a tagállamok, az ICAA és az Iraqi Airways két szakmai egyeztetést tartottak. Az ICAA mindkét alkalommal beszámolt arról, hogy milyen eredményeket ért el az ország hatékony biztonságfelügyeletének biztosítására irányuló képességével kapcsolatos biztonsági aggályok kezelése terén, különös tekintettel az Iraqi Airways felügyeletére. Az Iraqi Airways ismertette a korábban azonosított biztonsági hiányosságok kezelése terén elért eredményeket, amelyek végül az Ügynökség által elfogadott, a TCO-ra vonatkozó kedvezőtlen döntéshez vezettek, valamint az ezzel kapcsolatos egyéb, a biztonság terén elért előrelépéseket.

Iraqi Airways

Iraqi Airways

Iraqi Airways

| (25) | Az ICAA és az Iraqi Airways világos jövőképet és törekvést mutatott a szabályozásnak való megfelelésük és a biztonsági teljesítményük javítására. Azonban további előrelépésekre van szükség. A Bizottság továbbra is együttműködik az ICAA-val és az Iraqi Airways-zel annak érdekében, hogy nyomon kövesse a biztonságfelügyeleti és irányítási képességeik megerősítésére irányuló erőfeszítéseiket, és hozzájáruljon azokhoz. Ezzel összefüggésben megjegyezték, hogy az Ügynökség 2022 folyamán egy technikai segítségnyújtási projekt elindításával fogja támogatni az ICAA-nak az iraki repülésbiztonsági felügyelet javítására irányuló erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

(25)

Az ICAA és az Iraqi Airways világos jövőképet és törekvést mutatott a szabályozásnak való megfelelésük és a biztonsági teljesítményük javítására. Azonban további előrelépésekre van szükség. A Bizottság továbbra is együttműködik az ICAA-val és az Iraqi Airways-zel annak érdekében, hogy nyomon kövesse a biztonságfelügyeleti és irányítási képességeik megerősítésére irányuló erőfeszítéseiket, és hozzájáruljon azokhoz. Ezzel összefüggésben megjegyezték, hogy az Ügynökség 2022 folyamán egy technikai segítségnyújtási projekt elindításával fogja támogatni az ICAA-nak az iraki repülésbiztonsági felügyelet javítására irányuló erőfeszítéseit.

Iraqi Airways

Iraqi Airways

| (26) | A 2111/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott közös követelmények alapján a Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi állás szerint az iraki légi fuvarozók tekintetében nem indokolt módosítani az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listáját. |
| --- | --- |

(26)

A 2111/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott közös követelmények alapján a Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi állás szerint az iraki légi fuvarozók tekintetében nem indokolt módosítani az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listáját.

| (27) | A földi ellenőrzéseknek az Irakban engedélyezett légi fuvarozók esetében történő, a 965/2012/EU rendelet szerinti priorizálása révén a tagállamoknak továbbra is ellenőrizniük kell, hogy az említett légi fuvarozók ténylegesen megfelelnek-e a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak. |
| --- | --- |

(27)

A földi ellenőrzéseknek az Irakban engedélyezett légi fuvarozók esetében történő, a 965/2012/EU rendelet szerinti priorizálása révén a tagállamoknak továbbra is ellenőrizniük kell, hogy az említett légi fuvarozók ténylegesen megfelelnek-e a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak.

| (28) | Amennyiben releváns biztonsági adatok arra világítanak rá, hogy a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak való meg nem felelés miatt közvetlen biztonsági kockázat áll fenn, a Bizottság a 2111/2005/EK rendeletnek megfelelően további intézkedéseket hozhat. |
| --- | --- |

(28)

Amennyiben releváns biztonsági adatok arra világítanak rá, hogy a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak való meg nem felelés miatt közvetlen biztonsági kockázat áll fenn, a Bizottság a 2111/2005/EK rendeletnek megfelelően további intézkedéseket hozhat.

Kazahsztán légi fuvarozói

Kazahsztán légi fuvarozói

| (29) | 2016 decemberében az (EU) 2016/2214 bizottsági végrehajtási rendelet (8) törölte a 474/2006/EK rendelet A. mellékletéből a Kazahsztánban engedélyezett légi fuvarozókat az Air Astana kivételével, amelyet 2015-ben az (EU) 2015/2322 végrehajtási rendelet törölt a B. mellékletből. |
| --- | --- |

(29)

2016 decemberében az (EU) 2016/2214 bizottsági végrehajtási rendelet (8) törölte a 474/2006/EK rendelet A. mellékletéből a Kazahsztánban engedélyezett légi fuvarozókat az Air Astana kivételével, amelyet 2015-ben az (EU) 2015/2322 végrehajtási rendelet törölt a B. mellékletből.

8

Air Astana

| (30) | 2021 októberében a kazahsztáni biztonságfelügyeleti rendszer Bizottság általi folyamatos nyomon követésének keretében a Bizottság, az Ügynökség és a tagállamok szakértői (a továbbiakban: az értékelő csoport) uniós helyszíni értékelő látogatást tettek Kazahsztánban a Kazahsztáni Polgári Repülési Bizottság (a továbbiakban: CAC KZ), a Kazahsztáni Légügyi Hatóság (a továbbiakban: AAK) és három, Kazahsztánban engedélyezett légi fuvarozó – nevezetesen az Air Astana, a Jupiter Jet és a Qazaq Air – irodáiban. |
| --- | --- |

(30)

2021 októberében a kazahsztáni biztonságfelügyeleti rendszer Bizottság általi folyamatos nyomon követésének keretében a Bizottság, az Ügynökség és a tagállamok szakértői (a továbbiakban: az értékelő csoport) uniós helyszíni értékelő látogatást tettek Kazahsztánban a Kazahsztáni Polgári Repülési Bizottság (a továbbiakban: CAC KZ), a Kazahsztáni Légügyi Hatóság (a továbbiakban: AAK) és három, Kazahsztánban engedélyezett légi fuvarozó – nevezetesen az Air Astana, a Jupiter Jet és a Qazaq Air – irodáiban.

Air Astana

Qazaq Air

| (31) | 2022. február 2-án az AAK az értékelő csoport által feltárt és jelentett hiányosságok kezelésére szolgáló korrekciós intézkedési tervet (CAP) nyújtott be a Bizottsághoz. A Bizottság az Ügynökséggel együtt értékelte a korrekciós intézkedési tervet, és észrevételeket, valamint módosítási javaslatokat tett a CAC KZ és az AAK számára. |
| --- | --- |

(31)

2022. február 2-án az AAK az értékelő csoport által feltárt és jelentett hiányosságok kezelésére szolgáló korrekciós intézkedési tervet (CAP) nyújtott be a Bizottsághoz. A Bizottság az Ügynökséggel együtt értékelte a korrekciós intézkedési tervet, és észrevételeket, valamint módosítási javaslatokat tett a CAC KZ és az AAK számára.

| (32) | 2022. április 27-én és 28-án a Bizottság, az Ügynökség, a tagállamok, valamint a CAC KZ és az AAK képviselői szakmai egyeztetést tartottak. Az egyeztetés célja a korrekciós intézkedési terv CAC KZ és AAK általi kidolgozásának és végrehajtásának, valamint azon kapcsolódó intézkedéseknek a felülvizsgálata volt, amelyeket annak érdekében hoztak, hogy biztonságfelügyeleti rendszerük ténylegesen megfeleljen a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak. |
| --- | --- |

(32)

2022. április 27-én és 28-án a Bizottság, az Ügynökség, a tagállamok, valamint a CAC KZ és az AAK képviselői szakmai egyeztetést tartottak. Az egyeztetés célja a korrekciós intézkedési terv CAC KZ és AAK általi kidolgozásának és végrehajtásának, valamint azon kapcsolódó intézkedéseknek a felülvizsgálata volt, amelyeket annak érdekében hoztak, hogy biztonságfelügyeleti rendszerük ténylegesen megfeleljen a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak.

| (33) | A benyújtott korrekciós intézkedési terv, valamint a szakmai egyeztetésen elhangzott megbeszélések és bizonyítékok alapján megállapítást nyert, hogy előrelépés történt a helyszíni értékelő látogatás során tett észrevételek kezelése terén. Nyilvánvaló, hogy az összes észrevételt megválaszolták valamilyen mértékben, és hogy egyes észrevételek lezártnak tekinthetők. |
| --- | --- |

(33)

A benyújtott korrekciós intézkedési terv, valamint a szakmai egyeztetésen elhangzott megbeszélések és bizonyítékok alapján megállapítást nyert, hogy előrelépés történt a helyszíni értékelő látogatás során tett észrevételek kezelése terén. Nyilvánvaló, hogy az összes észrevételt megválaszolták valamilyen mértékben, és hogy egyes észrevételek lezártnak tekinthetők.

| (34) | Az egyeztetés megmutatta, hogy a CAC KZ-nek és az AAK-nak még további pontosításokat és bizonyítékokat kell szolgáltatnia a Bizottság részére bizonyos meghozott lépésekkel és intézkedésekkel kapcsolatban. A Bizottság felkérte továbbá a CAC KZ-t és az AAK-t, hogy vizsgálják felül a korrekciós intézkedési tervet azáltal, hogy továbbfejlesztik az uniós helyszíni értékelő látogatás során feltárt biztonsági hiányosságok kiváltó okainak elemzését, hogy azt a következő szakmai egyeztetésen meg lehessen vitatni. |
| --- | --- |

(34)

Az egyeztetés megmutatta, hogy a CAC KZ-nek és az AAK-nak még további pontosításokat és bizonyítékokat kell szolgáltatnia a Bizottság részére bizonyos meghozott lépésekkel és intézkedésekkel kapcsolatban. A Bizottság felkérte továbbá a CAC KZ-t és az AAK-t, hogy vizsgálják felül a korrekciós intézkedési tervet azáltal, hogy továbbfejlesztik az uniós helyszíni értékelő látogatás során feltárt biztonsági hiányosságok kiváltó okainak elemzését, hogy azt a következő szakmai egyeztetésen meg lehessen vitatni.

| (35) | Az uniós Repülésbiztonsági Bizottság 2021. novemberi tanácskozásait követően a Bizottság a 2022. áprilisi szakmai egyeztetésen megerősítette, hogy meghívja a CAC KZ-t, az AAK-t és az Air Astana légi fuvarozót egy, az uniós Repülésbiztonsági Bizottság előtti, 2022. május 17-i meghallgatásra. |
| --- | --- |

(35)

Az uniós Repülésbiztonsági Bizottság 2021. novemberi tanácskozásait követően a Bizottság a 2022. áprilisi szakmai egyeztetésen megerősítette, hogy meghívja a CAC KZ-t, az AAK-t és az Air Astana légi fuvarozót egy, az uniós Repülésbiztonsági Bizottság előtti, 2022. május 17-i meghallgatásra.

Air Astana

| (36) | A meghallgatás során a CAC KZ és az AAK bemutatta a Bizottságnak és az uniós Repülésbiztonsági Bizottságnak a Kazahsztánban engedélyezett légi fuvarozók biztonságfelügyeletének garantálására létrehozott rendszert. Ismertették a kazah nemzeti biztonságfejlesztési tervet, amely intézkedéseket tartalmaz a kazah légi közlekedés hatékonyságának javítására, a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírások hatékony végrehajtását is beleértve. Az AAK beszámolt továbbá a szervezeti felépítésével kapcsolatos legújabb fejleményekről, a kazahsztáni légiközlekedési ágazat méretéről, valamint a 2021 augusztusában végrehajtott ICAO koordinált hitelesítési misszió eredményeiről. |
| --- | --- |

(36)

A meghallgatás során a CAC KZ és az AAK bemutatta a Bizottságnak és az uniós Repülésbiztonsági Bizottságnak a Kazahsztánban engedélyezett légi fuvarozók biztonságfelügyeletének garantálására létrehozott rendszert. Ismertették a kazah nemzeti biztonságfejlesztési tervet, amely intézkedéseket tartalmaz a kazah légi közlekedés hatékonyságának javítására, a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírások hatékony végrehajtását is beleértve. Az AAK beszámolt továbbá a szervezeti felépítésével kapcsolatos legújabb fejleményekről, a kazahsztáni légiközlekedési ágazat méretéről, valamint a 2021 augusztusában végrehajtott ICAO koordinált hitelesítési misszió eredményeiről.

| (37) | A CAC KZ és az AAK – hangsúlyozva a folyamatos fejlesztés iránti elkötelezettségét – átfogó és részletes áttekintést nyújtott a Bizottságnak és az uniós Repülésbiztonsági Bizottságnak a 2021. októberi uniós helyszíni értékelő látogatás eredményei alapján kidolgozott korrekciós intézkedési terv végrehajtásáról. Ez magában foglalta a jövőre nézve meghatározott stratégiai célkitűzéseket, például a kazah jogi keret, valamint az AAK kézikönyveinek és eljárásainak módosításait, a minőségirányítási rendszere fejlesztésének folytatását, továbbá a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírások hatékony végrehajtásának folytatását. |
| --- | --- |

(37)

A CAC KZ és az AAK – hangsúlyozva a folyamatos fejlesztés iránti elkötelezettségét – átfogó és részletes áttekintést nyújtott a Bizottságnak és az uniós Repülésbiztonsági Bizottságnak a 2021. októberi uniós helyszíni értékelő látogatás eredményei alapján kidolgozott korrekciós intézkedési terv végrehajtásáról. Ez magában foglalta a jövőre nézve meghatározott stratégiai célkitűzéseket, például a kazah jogi keret, valamint az AAK kézikönyveinek és eljárásainak módosításait, a minőségirányítási rendszere fejlesztésének folytatását, továbbá a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírások hatékony végrehajtásának folytatását.

| (38) | A meghallgatás során a CAC KZ és az AAK vállalta, hogy folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot a 2021. évi uniós helyszíni értékelő látogatás során tett egyéb észrevételekkel kapcsolatos meghozandó jövőbeni intézkedésekről. Emellett kötelezettséget vállaltak a folyamatos biztonsági párbeszéd folytatására, többek között a vonatkozó biztonsági információk rendelkezésre bocsátása, valamint további ülések révén, amelyekre legalább évi két alkalommal, illetve akkor kerül sor, amikor azt a Bizottság szükségesnek ítéli. |
| --- | --- |

(38)

A meghallgatás során a CAC KZ és az AAK vállalta, hogy folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot a 2021. évi uniós helyszíni értékelő látogatás során tett egyéb észrevételekkel kapcsolatos meghozandó jövőbeni intézkedésekről. Emellett kötelezettséget vállaltak a folyamatos biztonsági párbeszéd folytatására, többek között a vonatkozó biztonsági információk rendelkezésre bocsátása, valamint további ülések révén, amelyekre legalább évi két alkalommal, illetve akkor kerül sor, amikor azt a Bizottság szükségesnek ítéli.

| (39) | A bizonyítékok azt mutatják, hogy a CAC KZ és az AAK által hozott intézkedések már hozzájárulnak a kazahsztáni légiközlekedési tevékenységek felügyeletére vonatkozó képességeik megerősítéséhez. További előrelépésre van azonban szükség a Kazahsztánban engedélyezett légi fuvarozók által végzett műveletek vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásokkal összhangban történő végrehajtásának felügyeletére vonatkozó képességük tekintetében, többek között biztosítani kell, hogy az ilyen biztonságfelügyeleti tevékenységekhez megfelelő erőforrások álljanak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(39)

A bizonyítékok azt mutatják, hogy a CAC KZ és az AAK által hozott intézkedések már hozzájárulnak a kazahsztáni légiközlekedési tevékenységek felügyeletére vonatkozó képességeik megerősítéséhez. További előrelépésre van azonban szükség a Kazahsztánban engedélyezett légi fuvarozók által végzett műveletek vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásokkal összhangban történő végrehajtásának felügyeletére vonatkozó képességük tekintetében, többek között biztosítani kell, hogy az ilyen biztonságfelügyeleti tevékenységekhez megfelelő erőforrások álljanak rendelkezésre.

| (40) | A bemutatott információk alapján úgy tűnik, hogy 2021 októbere óta a CAC KZ és az AAK figyelemre méltó előrehaladást ért el a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírások végrehajtása terén. A Bizottság és az Ügynökség kifejezte azon szándékát, hogy továbbra is támogatni kívánja a CAC KZ-t és az AAK-t a kazahsztáni repülésbiztonsági rendszer további megerősítésére irányuló erőfeszítéseikben. |
| --- | --- |

(40)

A bemutatott információk alapján úgy tűnik, hogy 2021 októbere óta a CAC KZ és az AAK figyelemre méltó előrehaladást ért el a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírások végrehajtása terén. A Bizottság és az Ügynökség kifejezte azon szándékát, hogy továbbra is támogatni kívánja a CAC KZ-t és az AAK-t a kazahsztáni repülésbiztonsági rendszer további megerősítésére irányuló erőfeszítéseikben.

| (41) | A meghallgatás során az Air Astana légi fuvarozó áttekintést nyújtott jelenlegi flottájáról, valamint a rendelkezésre álló erőforrásokról és létesítményekről. Ismertette szilárd és fejlett repülésbiztonsági menedzsmentrendszerét (SMS) és minőségirányítási rendszerét (QMS). A légi fuvarozó megjegyezte, hogy több szoftvereszközt alkalmaz a biztonsági, minőségi és kockázatkezelési adatok integrálása érdekében, többek között egy, a fáradtság kockázatának kezelésére szolgáló rendszert is. |
| --- | --- |

(41)

A meghallgatás során az Air Astana légi fuvarozó áttekintést nyújtott jelenlegi flottájáról, valamint a rendelkezésre álló erőforrásokról és létesítményekről. Ismertette szilárd és fejlett repülésbiztonsági menedzsmentrendszerét (SMS) és minőségirányítási rendszerét (QMS). A légi fuvarozó megjegyezte, hogy több szoftvereszközt alkalmaz a biztonsági, minőségi és kockázatkezelési adatok integrálása érdekében, többek között egy, a fáradtság kockázatának kezelésére szolgáló rendszert is.

Air Astana

| (42) | Az uniós Repülésbiztonsági Bizottság érdeklődésére a légi fuvarozó tájékoztatást nyújtott az AAK által az Air Astana tekintetében 2021–2022-ben végzett felügyeleti tevékenységekről, és megerősítette, hogy javult a CAC KZ-vel és az AAK-kal való interakciója. |
| --- | --- |

(42)

Az uniós Repülésbiztonsági Bizottság érdeklődésére a légi fuvarozó tájékoztatást nyújtott az AAK által az Air Astana tekintetében 2021–2022-ben végzett felügyeleti tevékenységekről, és megerősítette, hogy javult a CAC KZ-vel és az AAK-kal való interakciója.

Air Astana

| (43) | Az uniós Repülésbiztonsági Bizottság a tanácskozásai alapján arra a következtetésre jutott, hogy különös figyelmet kell fordítani a kazahsztáni biztonsági helyzet és fejlemények folyamatos nyomon követésére, többek között a CAC KZ és az AAK által az elért eredményekről készített rendszeres jelentések révén, valamint biztosítva annak lehetőségét, hogy az uniós Repülésbiztonsági Bizottság egy későbbi ülésének keretében újabb meghallgatásra hívják meg őket. |
| --- | --- |

(43)

Az uniós Repülésbiztonsági Bizottság a tanácskozásai alapján arra a következtetésre jutott, hogy különös figyelmet kell fordítani a kazahsztáni biztonsági helyzet és fejlemények folyamatos nyomon követésére, többek között a CAC KZ és az AAK által az elért eredményekről készített rendszeres jelentések révén, valamint biztosítva annak lehetőségét, hogy az uniós Repülésbiztonsági Bizottság egy későbbi ülésének keretében újabb meghallgatásra hívják meg őket.

| (44) | A 2111/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott közös követelmények alapján a Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi állás szerint a kazahsztáni légi fuvarozók tekintetében nem indokolt módosítani az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listáját. |
| --- | --- |

(44)

A 2111/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott közös követelmények alapján a Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi állás szerint a kazahsztáni légi fuvarozók tekintetében nem indokolt módosítani az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listáját.

| (45) | A földi ellenőrzéseknek a Kazahsztánban engedélyezett légi fuvarozók esetében történő, a 965/2012/EU rendelet szerinti priorizálása révén a tagállamoknak továbbra is ellenőrizniük kell, hogy az említett légi fuvarozók ténylegesen megfelelnek-e a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak. |
| --- | --- |

(45)

A földi ellenőrzéseknek a Kazahsztánban engedélyezett légi fuvarozók esetében történő, a 965/2012/EU rendelet szerinti priorizálása révén a tagállamoknak továbbra is ellenőrizniük kell, hogy az említett légi fuvarozók ténylegesen megfelelnek-e a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak.

| (46) | Amennyiben releváns biztonsági adatok arra világítanak rá, hogy a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak való meg nem felelés miatt közvetlen biztonsági kockázat áll fenn, a Bizottság a 2111/2005/EK rendeletnek megfelelően további intézkedéseket hozhat. |
| --- | --- |

(46)

Amennyiben releváns biztonsági adatok arra világítanak rá, hogy a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak való meg nem felelés miatt közvetlen biztonsági kockázat áll fenn, a Bizottság a 2111/2005/EK rendeletnek megfelelően további intézkedéseket hozhat.

Moldova légi fuvarozói

Moldova légi fuvarozói

| (47) | 2021 novemberében a moldovai légi fuvarozókat az (EU) 2021/2070 bizottsági végrehajtási rendelet (9) törölte a 474/2006/EK rendelet A. mellékletéből az Air Moldova, az Aerotranscargo és a Fly One kivételével, amelyek soha nem szerepeltek sem az A., sem pedig a B. mellékletben. |
| --- | --- |

(47)

2021 novemberében a moldovai légi fuvarozókat az (EU) 2021/2070 bizottsági végrehajtási rendelet (9) törölte a 474/2006/EK rendelet A. mellékletéből az Air Moldova, az Aerotranscargo és a Fly One kivételével, amelyek soha nem szerepeltek sem az A., sem pedig a B. mellékletben.

9

Air Moldova

Aerotranscargo

Fly One

| (48) | 2022. március 31-i levelében a Moldovai Polgári Repülési Hatóság (a továbbiakban: CAAM) információkat és naprakész tájékoztatást nyújtott a 2021 novembere és 2022 márciusa közötti időszakra vonatkozó biztonságfelügyeleti tevékenységekről. A 2021. szeptemberi uniós helyszíni értékelő látogatás alapján kidolgozott korrekciós intézkedési tervre vonatkozóan nyújtott naprakész tájékoztatás mellett a CAAM által szolgáltatott információk a moldovai nemzeti légi közlekedési jogszabályi keret legutóbbi módosításaira vonatkozó tájékoztatást is tartalmaztak. |
| --- | --- |

(48)

2022. március 31-i levelében a Moldovai Polgári Repülési Hatóság (a továbbiakban: CAAM) információkat és naprakész tájékoztatást nyújtott a 2021 novembere és 2022 márciusa közötti időszakra vonatkozó biztonságfelügyeleti tevékenységekről. A 2021. szeptemberi uniós helyszíni értékelő látogatás alapján kidolgozott korrekciós intézkedési tervre vonatkozóan nyújtott naprakész tájékoztatás mellett a CAAM által szolgáltatott információk a moldovai nemzeti légi közlekedési jogszabályi keret legutóbbi módosításaira vonatkozó tájékoztatást is tartalmaztak.

| (49) | A Bizottság a kapott információk és dokumentumok vizsgálatát követően úgy véli, hogy a 2021. szeptemberi helyszíni értékelő látogatásból eredő, még lezáratlan észrevételeket sikeresen orvosolták, így azok lezárhatók. Az elért eredményekre tekintettel a Bizottság elegendőnek tartja, hogy a CAAM éves tájékoztatást küldjön mindaddig, amíg ettől eltérő döntés nem születik. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság a kapott információk és dokumentumok vizsgálatát követően úgy véli, hogy a 2021. szeptemberi helyszíni értékelő látogatásból eredő, még lezáratlan észrevételeket sikeresen orvosolták, így azok lezárhatók. Az elért eredményekre tekintettel a Bizottság elegendőnek tartja, hogy a CAAM éves tájékoztatást küldjön mindaddig, amíg ettől eltérő döntés nem születik.

| (50) | A 2111/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott közös követelmények alapján a Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi állás szerint a moldovai légi fuvarozók tekintetében nem indokolt módosítani az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listáját. |
| --- | --- |

(50)

A 2111/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott közös követelmények alapján a Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi állás szerint a moldovai légi fuvarozók tekintetében nem indokolt módosítani az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listáját.

| (51) | A földi ellenőrzéseknek a Moldovában engedélyezett légi fuvarozók esetében történő, a 965/2012/EU rendelet szerinti priorizálása révén a tagállamoknak továbbra is ellenőrizniük kell, hogy az említett légi fuvarozók ténylegesen megfelelnek-e a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak. |
| --- | --- |

(51)

A földi ellenőrzéseknek a Moldovában engedélyezett légi fuvarozók esetében történő, a 965/2012/EU rendelet szerinti priorizálása révén a tagállamoknak továbbra is ellenőrizniük kell, hogy az említett légi fuvarozók ténylegesen megfelelnek-e a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak.

| (52) | Amennyiben releváns biztonsági adatok arra világítanak rá, hogy a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak való meg nem felelés miatt közvetlen biztonsági kockázat áll fenn, a Bizottság a 2111/2005/EK rendeletnek megfelelően további intézkedéseket hozhat. |
| --- | --- |

(52)

Amennyiben releváns biztonsági adatok arra világítanak rá, hogy a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak való meg nem felelés miatt közvetlen biztonsági kockázat áll fenn, a Bizottság a 2111/2005/EK rendeletnek megfelelően további intézkedéseket hozhat.

Pakisztán légi fuvarozói

Pakisztán légi fuvarozói

| (53) | 2007 márciusában a Pakistan International Airlines a 235/2007/EK bizottsági rendelettel (10) felvételre került a 474/2006/EK rendelet B. mellékletébe, majd 2007 novemberében az 1400/2007/EK bizottsági rendelet (11) eltávolította onnan. |
| --- | --- |

(53)

2007 márciusában a Pakistan International Airlines a 235/2007/EK bizottsági rendelettel (10) felvételre került a 474/2006/EK rendelet B. mellékletébe, majd 2007 novemberében az 1400/2007/EK bizottsági rendelet (11) eltávolította onnan.

Pakistan International Airlines

10

11

| (54) | 2020. június 24-én a pakisztáni szövetségi légi közlekedési miniszter nyilatkozatából kiderült, hogy a Pakisztáni Polgári Légi Közlekedési Hatóság (a továbbiakban: PCAA) által kiadott számos pilóta-szakszolgálati engedélyt csalárd módon szerezték meg. |
| --- | --- |

(54)

2020. június 24-én a pakisztáni szövetségi légi közlekedési miniszter nyilatkozatából kiderült, hogy a Pakisztáni Polgári Légi Közlekedési Hatóság (a továbbiakban: PCAA) által kiadott számos pilóta-szakszolgálati engedélyt csalárd módon szerezték meg.

| (55) | Ez az esemény és a PCAA általi hatékony biztonságfelügyelet nyilvánvaló hiánya arra késztette az Ügynökséget, hogy 2020. július 1-jei hatállyal felfüggessze a Pakistan International Airlines és a Vision Air TCO-engedélyét. |
| --- | --- |

(55)

Ez az esemény és a PCAA általi hatékony biztonságfelügyelet nyilvánvaló hiánya arra késztette az Ügynökséget, hogy 2020. július 1-jei hatállyal felfüggessze a Pakistan International Airlines és a Vision Air TCO-engedélyét.

Pakistan International Airlines

Vision Air

| (56) | 2020. július 1-jén a Bizottság a 473/2006/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében egyeztetéseket kezdett a PCAA-val. Ezzel összefüggésben a Bizottság az Ügynökséggel és a tagállamokkal együttműködve 2020. július 9-én és szeptember 25-én, 2021. március 15-én és 16-án, valamint 2021. október 15-én és 2022. március 16-án szakmai egyeztetést szervezett a PCAA-val. |
| --- | --- |

(56)

2020. július 1-jén a Bizottság a 473/2006/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében egyeztetéseket kezdett a PCAA-val. Ezzel összefüggésben a Bizottság az Ügynökséggel és a tagállamokkal együttműködve 2020. július 9-én és szeptember 25-én, 2021. március 15-én és 16-án, valamint 2021. október 15-én és 2022. március 16-án szakmai egyeztetést szervezett a PCAA-val.

| (57) | Ezeken az egyeztetéseken különböző kérdéseket vitattak meg, különösen a Pakisztánban engedélyezett légi fuvarozók és repülésbiztonsági menedzsmentrendszerük felügyeletét. A Bizottság tájékoztatást és bizonyítékot kért annak ellenőrzéséhez, hogy nem fordul-e elő hasonló helyzet más területeken, például a kabinszemélyzet és a karbantartási mérnökök engedélyezése vagy a légi fuvarozók engedélyezése során. |
| --- | --- |

(57)

Ezeken az egyeztetéseken különböző kérdéseket vitattak meg, különösen a Pakisztánban engedélyezett légi fuvarozók és repülésbiztonsági menedzsmentrendszerük felügyeletét. A Bizottság tájékoztatást és bizonyítékot kért annak ellenőrzéséhez, hogy nem fordul-e elő hasonló helyzet más területeken, például a kabinszemélyzet és a karbantartási mérnökök engedélyezése vagy a légi fuvarozók engedélyezése során.

| (58) | A PCAA-val 2022. március 16-án lezajlott információcsere az ICAO egyetemes biztonságfelügyeleti ellenőrzési programja (a továbbiakban: USOAP) keretében megvalósult közelmúltbeli látogatás eredményeire összpontosított. A Bizottság kiemelte, hogy kellő figyelmet fog fordítani az ellenőrzési jelentés tartalmára annak érdekében, hogy meghatározza a saját repülésbiztonsági listájával kapcsolatos konzultációs folyamat következő lépéseit. Az egyeztetés során a PCAA áttekintést nyújtott a jelentés legfontosabb szempontjairól, és kötelezettséget vállalt arra, hogy a véglegesítését követően megosztja a jelentést a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(58)

A PCAA-val 2022. március 16-án lezajlott információcsere az ICAO egyetemes biztonságfelügyeleti ellenőrzési programja (a továbbiakban: USOAP) keretében megvalósult közelmúltbeli látogatás eredményeire összpontosított. A Bizottság kiemelte, hogy kellő figyelmet fog fordítani az ellenőrzési jelentés tartalmára annak érdekében, hogy meghatározza a saját repülésbiztonsági listájával kapcsolatos konzultációs folyamat következő lépéseit. Az egyeztetés során a PCAA áttekintést nyújtott a jelentés legfontosabb szempontjairól, és kötelezettséget vállalt arra, hogy a véglegesítését követően megosztja a jelentést a Bizottsággal.

| (59) | A jelentés kézhezvételét követően a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy a jelentés nem tartalmaz azonnali korrekciós intézkedést igénylő területeket. Bár a jelentés rámutat arra, hogy a PCAA feladatainak ellátásához szükséges legtöbb elem létezik, megjegyzi, hogy a pilóták szakszolgálati engedélyezésének területén a PCAA-nak módosítania kell, ki kell egészítenie vagy javítania kell az iránymutatást és az eljárásokat. Megjegyzi továbbá, hogy a hatékony felügyelet biztosítása érdekében a végrehajtási politikára és az ellenőrzést végző személyzet korlátlan hozzáférésére vonatkozó rendelkezések beépítésével javítani kell a pakisztáni nemzeti jogszabályokat. |
| --- | --- |

(59)

A jelentés kézhezvételét követően a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy a jelentés nem tartalmaz azonnali korrekciós intézkedést igénylő területeket. Bár a jelentés rámutat arra, hogy a PCAA feladatainak ellátásához szükséges legtöbb elem létezik, megjegyzi, hogy a pilóták szakszolgálati engedélyezésének területén a PCAA-nak módosítania kell, ki kell egészítenie vagy javítania kell az iránymutatást és az eljárásokat. Megjegyzi továbbá, hogy a hatékony felügyelet biztosítása érdekében a végrehajtási politikára és az ellenőrzést végző személyzet korlátlan hozzáférésére vonatkozó rendelkezések beépítésével javítani kell a pakisztáni nemzeti jogszabályokat.

| (60) | A rendelkezésre álló információk és a PCAA-val folytatott párbeszéd alapján a Bizottság elismeri a PCAA-nak a feltárt biztonsági hiányosságok kezelésére irányuló korrekciós intézkedési terv elfogadása terén tett erőfeszítéseit. A Bizottság az Ügynökség és a tagállamok segítségével megjegyzi, hogy az ICAO USOAP látogatását követően Pakisztán jelentős fejlesztési folyamaton megy keresztül, a légi közlekedésre vonatkozó elsődleges jogszabályainak módosítását is ideértve. |
| --- | --- |

(60)

A rendelkezésre álló információk és a PCAA-val folytatott párbeszéd alapján a Bizottság elismeri a PCAA-nak a feltárt biztonsági hiányosságok kezelésére irányuló korrekciós intézkedési terv elfogadása terén tett erőfeszítéseit. A Bizottság az Ügynökség és a tagállamok segítségével megjegyzi, hogy az ICAO USOAP látogatását követően Pakisztán jelentős fejlesztési folyamaton megy keresztül, a légi közlekedésre vonatkozó elsődleges jogszabályainak módosítását is ideértve.

| (61) | Ennek alapján a Bizottság – annak megállapítása céljából, hogy a 2111/2005/EK rendelet értelmében szükség van-e további intézkedésekre – továbbra is együttműködik a PCAA-val, és nyomon követi a pakisztáni biztonságfelügyeleti helyzet kezelése terén elért eredményeket. E folyamatos nyomonkövetési tevékenységek révén kerül majd meghatározásra, hogy mikor kerüljön sor uniós helyszíni értékelő látogatásra. |
| --- | --- |

(61)

Ennek alapján a Bizottság – annak megállapítása céljából, hogy a 2111/2005/EK rendelet értelmében szükség van-e további intézkedésekre – továbbra is együttműködik a PCAA-val, és nyomon követi a pakisztáni biztonságfelügyeleti helyzet kezelése terén elért eredményeket. E folyamatos nyomonkövetési tevékenységek révén kerül majd meghatározásra, hogy mikor kerüljön sor uniós helyszíni értékelő látogatásra.

| (62) | A 2111/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott közös követelmények alapján a Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi állás szerint a pakisztáni légi fuvarozók tekintetében nem indokolt módosítani az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listáját. |
| --- | --- |

(62)

A 2111/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott közös követelmények alapján a Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi állás szerint a pakisztáni légi fuvarozók tekintetében nem indokolt módosítani az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listáját.

| (63) | A földi ellenőrzéseknek a Pakisztánban engedélyezett légi fuvarozók esetében történő, a 965/2012/EU rendelet szerinti priorizálása révén a tagállamoknak továbbra is ellenőrizniük kell, hogy az említett légi fuvarozók ténylegesen megfelelnek-e a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak. |
| --- | --- |

(63)

A földi ellenőrzéseknek a Pakisztánban engedélyezett légi fuvarozók esetében történő, a 965/2012/EU rendelet szerinti priorizálása révén a tagállamoknak továbbra is ellenőrizniük kell, hogy az említett légi fuvarozók ténylegesen megfelelnek-e a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak.

| (64) | Amennyiben releváns biztonsági adatok arra világítanak rá, hogy a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak való meg nem felelés miatt közvetlen biztonsági kockázat áll fenn, a Bizottság a 2111/2005/EK rendeletnek megfelelően további intézkedéseket hozhat. |
| --- | --- |

(64)

Amennyiben releváns biztonsági adatok arra világítanak rá, hogy a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak való meg nem felelés miatt közvetlen biztonsági kockázat áll fenn, a Bizottság a 2111/2005/EK rendeletnek megfelelően további intézkedéseket hozhat.

Oroszország légi fuvarozói

Oroszország légi fuvarozói

| (65) | 2022. április 8-án az (EU) 2022/594 végrehajtási rendelet a 474/2006/EK rendelet A. mellékletébe felvette azokat az oroszországi légi fuvarozókat, amelyek az (EU) 2022/594 bizottsági végrehajtási rendelet (12) (4) vagy (5) preambulumbekezdésében említett légi járművek közül egyet vagy többet üzemeltettek. |
| --- | --- |

(65)

2022. április 8-án az (EU) 2022/594 végrehajtási rendelet a 474/2006/EK rendelet A. mellékletébe felvette azokat az oroszországi légi fuvarozókat, amelyek az (EU) 2022/594 bizottsági végrehajtási rendelet (12) (4) vagy (5) preambulumbekezdésében említett légi járművek közül egyet vagy többet üzemeltettek.

12

| (66) | 2022. április 28-án az Orosz Szövetségi Légiközlekedési Ügynökség (a továbbiakban: FATA) arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy megalapozatlannak tartja a nemzetközi polgári repülésbiztonsági előírások megsértésére vonatkozó állításokat, valamint az (EU) 2022/594 végrehajtási rendeletben említett biztonsági aggályokat. A FATA azonban nem szolgáltatott semmilyen információt állításának alátámasztására. |
| --- | --- |

(66)

2022. április 28-án az Orosz Szövetségi Légiközlekedési Ügynökség (a továbbiakban: FATA) arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy megalapozatlannak tartja a nemzetközi polgári repülésbiztonsági előírások megsértésére vonatkozó állításokat, valamint az (EU) 2022/594 végrehajtási rendeletben említett biztonsági aggályokat. A FATA azonban nem szolgáltatott semmilyen információt állításának alátámasztására.

| (67) | Folyamatos nyomonkövetési tevékenységeinek részeként a Bizottság megállapította, hogy bizonyítékok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy az I Fly légi fuvarozó az (EU) 2022/594 végrehajtási rendelet (5) preambulumbekezdésében említett légi járműveket felvette Oroszország légijárműlajstromába, és ezeket a légi járműveket tudatosan a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírások megsértésével üzemeltette. A légi járművek Oroszország lajstromába történő felvételére a tulajdonosok beleegyezése nélkül, valamint az Ír Légiközlekedési Hatósággal – mint e légi járművek tekintetében elismert lajstromozó állam – a biztonsággal kapcsolatos kérdésekben folytatott későbbi együttműködés nélkül került sor. |
| --- | --- |

(67)

Folyamatos nyomonkövetési tevékenységeinek részeként a Bizottság megállapította, hogy bizonyítékok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy az I Fly légi fuvarozó az (EU) 2022/594 végrehajtási rendelet (5) preambulumbekezdésében említett légi járműveket felvette Oroszország légijárműlajstromába, és ezeket a légi járműveket tudatosan a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírások megsértésével üzemeltette. A légi járművek Oroszország lajstromába történő felvételére a tulajdonosok beleegyezése nélkül, valamint az Ír Légiközlekedési Hatósággal – mint e légi járművek tekintetében elismert lajstromozó állam – a biztonsággal kapcsolatos kérdésekben folytatott későbbi együttműködés nélkül került sor.

I Fly

| (68) | Az (EU) 2022/594 végrehajtási rendelet és a 2111/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott közös követelmények alapján a Bizottság úgy véli, hogy az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listáját az oroszországi légi fuvarozók vonatkozásában indokolt módosítani, és a 474/2006/EK rendelet A. mellékletébe fel kell venni az I Fly légi fuvarozót. |
| --- | --- |

(68)

Az (EU) 2022/594 végrehajtási rendelet és a 2111/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott közös követelmények alapján a Bizottság úgy véli, hogy az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listáját az oroszországi légi fuvarozók vonatkozásában indokolt módosítani, és a 474/2006/EK rendelet A. mellékletébe fel kell venni az I Fly légi fuvarozót.

I Fly

| (69) | A földi ellenőrzéseknek a FATA által engedélyezett légi fuvarozók esetében történő, a 965/2012/EU bizottsági rendelet szerinti priorizálása révén a tagállamoknak továbbra is ellenőrizniük kell, hogy az említett légi fuvarozók ténylegesen megfelelnek-e a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak. |
| --- | --- |

(69)

A földi ellenőrzéseknek a FATA által engedélyezett légi fuvarozók esetében történő, a 965/2012/EU bizottsági rendelet szerinti priorizálása révén a tagállamoknak továbbra is ellenőrizniük kell, hogy az említett légi fuvarozók ténylegesen megfelelnek-e a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak.

Dél-Szudán légi fuvarozói

Dél-Szudán légi fuvarozói

| (70) | A Dél-Szudánban engedélyezett légi fuvarozók eddig nem szerepeltek a 474/2006/EK rendelet A. vagy B. mellékletében. |
| --- | --- |

(70)

A Dél-Szudánban engedélyezett légi fuvarozók eddig nem szerepeltek a 474/2006/EK rendelet A. vagy B. mellékletében.

| (71) | Dél-Szudánban az elmúlt négy évben négy halálos baleset és több más baleset és súlyos repülőesemény történt, amelyek gyakran gyanús lajstromjelű légi járműveket érintettek. |
| --- | --- |

(71)

Dél-Szudánban az elmúlt négy évben négy halálos baleset és több más baleset és súlyos repülőesemény történt, amelyek gyakran gyanús lajstromjelű légi járműveket érintettek.

| (72) | 2021. március 26-án a Bizottság a 473/2006/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében hivatalos konzultációkat kezdett a Dél-szudáni Polgári Légiközlekedési Hatósággal (a továbbiakban: SCAA). |
| --- | --- |

(72)

2021. március 26-án a Bizottság a 473/2006/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében hivatalos konzultációkat kezdett a Dél-szudáni Polgári Légiközlekedési Hatósággal (a továbbiakban: SCAA).

| (73) | Az ezt követő levélváltás során az SSCAA közölte, hogy a South Sudan Supreme Airlines üzembentartási engedélyét (a továbbiakban: AOC) – amelynek légi járműve halálos balesetet szenvedett – felfüggesztették, és hogy a balesetben érintett légi jármű lajstromozásával kapcsolatos gyanú miatt az SSCAA minden légijármű-üzemeltetőt és üzembentartási engedélyt felülvizsgált az országban. Az SSCAA arról is beszámolt, hogy a szabályozás, a kézikönyvek és a képzés kidolgozásának és felülvizsgálatának területén javítási intézkedések vannak folyamatban. 2021. november 5-én benyújtották az SSCAA vizsgálati, felügyeleti és ellenőrzési programjával kapcsolatos információkat tartalmazó dokumentumokat, valamint egyes légi fuvarozók és a Dél-Szudánban üzemelő, külföldön lajstromozott légi járművek felülvizsgálatáról szóló jelentéseket. |
| --- | --- |

(73)

Az ezt követő levélváltás során az SSCAA közölte, hogy a South Sudan Supreme Airlines üzembentartási engedélyét (a továbbiakban: AOC) – amelynek légi járműve halálos balesetet szenvedett – felfüggesztették, és hogy a balesetben érintett légi jármű lajstromozásával kapcsolatos gyanú miatt az SSCAA minden légijármű-üzemeltetőt és üzembentartási engedélyt felülvizsgált az országban. Az SSCAA arról is beszámolt, hogy a szabályozás, a kézikönyvek és a képzés kidolgozásának és felülvizsgálatának területén javítási intézkedések vannak folyamatban. 2021. november 5-én benyújtották az SSCAA vizsgálati, felügyeleti és ellenőrzési programjával kapcsolatos információkat tartalmazó dokumentumokat, valamint egyes légi fuvarozók és a Dél-Szudánban üzemelő, külföldön lajstromozott légi járművek felülvizsgálatáról szóló jelentéseket.

South Sudan Supreme Airlines

| (74) | 2022. március 28-án az SSCAA közölte a Bizottság által 2021. március 26-án küldött kérdőívre adott válaszait. Ezek alapján az SSCAA-nak még ki kell dolgoznia és be kell vezetnie egy hatékony felügyeleti rendszert. Az SSCAA azt is megjegyzi, hogy bár nem adott ki engedélyt vagy üzembentartási engedélyt, és az országban nincs lajstromba vett légi jármű, az SSCAA légi forgalmi engedélyt adott ki külföldön lajstromozott légi járművek számára Dél-Szudánban való üzemelés céljából. Nincs bizonyíték az ilyen engedélyek kiadásához vezető felügyeleti tevékenységre vagy a vonatkozó folyamatos ellenőrzésre. |
| --- | --- |

(74)

2022. március 28-án az SSCAA közölte a Bizottság által 2021. március 26-án küldött kérdőívre adott válaszait. Ezek alapján az SSCAA-nak még ki kell dolgoznia és be kell vezetnie egy hatékony felügyeleti rendszert. Az SSCAA azt is megjegyzi, hogy bár nem adott ki engedélyt vagy üzembentartási engedélyt, és az országban nincs lajstromba vett légi jármű, az SSCAA légi forgalmi engedélyt adott ki külföldön lajstromozott légi járművek számára Dél-Szudánban való üzemelés céljából. Nincs bizonyíték az ilyen engedélyek kiadásához vezető felügyeleti tevékenységre vagy a vonatkozó folyamatos ellenőrzésre.

| (75) | A Bizottság 2022. február 22-én tájékoztatta az SSCAA-t arról a szándékáról, hogy a dél-szudáni polgári légi közlekedés felügyeleti helyzetének felülvizsgálatát felveszi az uniós Repülésbiztonsági Bizottság következő ülésének napirendjére, és az SSCAA-t egy, az uniós Repülésbiztonsági Bizottság előtti, 2022. május 18-i meghallgatásra hívta. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság 2022. február 22-én tájékoztatta az SSCAA-t arról a szándékáról, hogy a dél-szudáni polgári légi közlekedés felügyeleti helyzetének felülvizsgálatát felveszi az uniós Repülésbiztonsági Bizottság következő ülésének napirendjére, és az SSCAA-t egy, az uniós Repülésbiztonsági Bizottság előtti, 2022. május 18-i meghallgatásra hívta.

| (76) | A meghallgatáson az SSCAA áttekintést nyújtott a Bizottságnak és az uniós Repülésbiztonsági Bizottságnak a szervezeti felépítéséről, valamint a dél-szudáni légiközlekedési ágazat méretéről. Ismertette a különböző SSCAA igazgatóságok feladatait és felelősségi körét, és általános tájékoztatást nyújtott a hatóság személyzetéről. Kifejtette, hogy az SSCAA továbbra is nagymértékben függ a Kelet-afrikai Közösség Polgári Légiközlekedés-biztonsági és -védelmi Felügyeleti Ügynökségének (a továbbiakban: EAC-CASSOA) támogatásától a polgári légi közlekedés szabályozásának kialakítása és a hatékony felügyeleti folyamat kidolgozása tekintetében. Ezzel összefüggésben az SSCAA megjegyezte, hogy az erőfeszítéseihez nyújtott bármilyen segítség és támogatás örvendetes lenne. |
| --- | --- |

(76)

A meghallgatáson az SSCAA áttekintést nyújtott a Bizottságnak és az uniós Repülésbiztonsági Bizottságnak a szervezeti felépítéséről, valamint a dél-szudáni légiközlekedési ágazat méretéről. Ismertette a különböző SSCAA igazgatóságok feladatait és felelősségi körét, és általános tájékoztatást nyújtott a hatóság személyzetéről. Kifejtette, hogy az SSCAA továbbra is nagymértékben függ a Kelet-afrikai Közösség Polgári Légiközlekedés-biztonsági és -védelmi Felügyeleti Ügynökségének (a továbbiakban: EAC-CASSOA) támogatásától a polgári légi közlekedés szabályozásának kialakítása és a hatékony felügyeleti folyamat kidolgozása tekintetében. Ezzel összefüggésben az SSCAA megjegyezte, hogy az erőfeszítéseihez nyújtott bármilyen segítség és támogatás örvendetes lenne.

| (77) | Az SSCAA megerősítette, hogy nem adott ki üzembentartási engedélyt, és még nem hozott létre légijárműlajstromot. Az SSCAA azonban arról tájékoztatott, hogy az EAC-CASSOA által 2022. május 23-tól biztosítandó képzést követően várhatóan eléri a légijárműlajstrom létrehozására, valamint a légi fuvarozóknak az ICAO iránymutatása szerinti 5 szakaszból álló engedélyezési eljárás révén történő engedélyezésére vonatkozó képesség elérésére irányuló célkitűzést. |
| --- | --- |

(77)

Az SSCAA megerősítette, hogy nem adott ki üzembentartási engedélyt, és még nem hozott létre légijárműlajstromot. Az SSCAA azonban arról tájékoztatott, hogy az EAC-CASSOA által 2022. május 23-tól biztosítandó képzést követően várhatóan eléri a légijárműlajstrom létrehozására, valamint a légi fuvarozóknak az ICAO iránymutatása szerinti 5 szakaszból álló engedélyezési eljárás révén történő engedélyezésére vonatkozó képesség elérésére irányuló célkitűzést.

| (78) | Az SSCAA arról tájékoztatta a Bizottságot és az uniós Repülésbiztonsági Bizottságot, hogy 24 légi forgalmi engedélyt adott ki külföldi légi fuvarozók számára, és hogy ezen engedélyezett légi fuvarozók némelyike belföldi járatokat üzemeltet az országban. Úgy tűnik, hogy ez az SSCAA által végzett egyetlen engedélyezési tevékenység. Az SSCAA leírta az ilyen engedélyek kiadásának az üzembentartási engedélyek hitelesítése révén megvalósuló folyamatát, amely magában foglalja a dokumentáció megvizsgálását és a légi járművek fizikai ellenőrzését. Ezt az információt azonban csak a meghallgatás során közölték, és nem lehetett ellenőrizni a hitelesítési eljárás lefolytatásának módját. |
| --- | --- |

(78)

Az SSCAA arról tájékoztatta a Bizottságot és az uniós Repülésbiztonsági Bizottságot, hogy 24 légi forgalmi engedélyt adott ki külföldi légi fuvarozók számára, és hogy ezen engedélyezett légi fuvarozók némelyike belföldi járatokat üzemeltet az országban. Úgy tűnik, hogy ez az SSCAA által végzett egyetlen engedélyezési tevékenység. Az SSCAA leírta az ilyen engedélyek kiadásának az üzembentartási engedélyek hitelesítése révén megvalósuló folyamatát, amely magában foglalja a dokumentáció megvizsgálását és a légi járművek fizikai ellenőrzését. Ezt az információt azonban csak a meghallgatás során közölték, és nem lehetett ellenőrizni a hitelesítési eljárás lefolytatásának módját.

| (79) | A meghallgatáson az SSCAA egy olyan példát is említett, amikor egy külföldi légi fuvarozóval szemben végrehajtási intézkedést hozott, és visszavonta a működési engedélyét, amikor megállapította, hogy az illetékes hatóság visszavonta a légi fuvarozó üzembentartási engedélyét. |
| --- | --- |

(79)

A meghallgatáson az SSCAA egy olyan példát is említett, amikor egy külföldi légi fuvarozóval szemben végrehajtási intézkedést hozott, és visszavonta a működési engedélyét, amikor megállapította, hogy az illetékes hatóság visszavonta a légi fuvarozó üzembentartási engedélyét.

| (80) | A Bizottság és az uniós Repülésbiztonsági Bizottság tudomásul vette, hogy nincs olyan légi fuvarozó, amely tekintetében az SSCAA szabályozói felügyeleti feladatokat látna el, mivel nem adott ki üzembentartási engedélyt, és hogy az országban végzett valamennyi járatüzemeltetést olyan légi fuvarozók végzik, amelyek üzembentartási engedélyét külföldi hatóságok adták ki. Következésképpen – figyelembe véve a 2111/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott közös kritériumokat – nincs olyan, az SSCAA által engedélyezett légi fuvarozó, amely uniós szintű fellépésre lenne jogosult. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság és az uniós Repülésbiztonsági Bizottság tudomásul vette, hogy nincs olyan légi fuvarozó, amely tekintetében az SSCAA szabályozói felügyeleti feladatokat látna el, mivel nem adott ki üzembentartási engedélyt, és hogy az országban végzett valamennyi járatüzemeltetést olyan légi fuvarozók végzik, amelyek üzembentartási engedélyét külföldi hatóságok adták ki. Következésképpen – figyelembe véve a 2111/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott közös kritériumokat – nincs olyan, az SSCAA által engedélyezett légi fuvarozó, amely uniós szintű fellépésre lenne jogosult.

| (81) | A Bizottság és az uniós Repülésbiztonsági Bizottság tudomásul vette továbbá az SSCAA arra vonatkozó jelzéseit, hogy nem áll szándékában üzembentartási engedélyt kiadni mindaddig, amíg meg nem szerzi az engedélyezési és felügyeleti képességeket, ami lehetővé tenné számára a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírások végrehajtását és érvényesítését. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság és az uniós Repülésbiztonsági Bizottság tudomásul vette továbbá az SSCAA arra vonatkozó jelzéseit, hogy nem áll szándékában üzembentartási engedélyt kiadni mindaddig, amíg meg nem szerzi az engedélyezési és felügyeleti képességeket, ami lehetővé tenné számára a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírások végrehajtását és érvényesítését.

| (82) | A 2111/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott közös kritériumokkal összhangban a Bizottság úgy véli, hogy az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listáját a dél-szudáni légi fuvarozók vonatkozásában nem indokolt módosítani. |
| --- | --- |

(82)

A 2111/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott közös kritériumokkal összhangban a Bizottság úgy véli, hogy az Unión belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listáját a dél-szudáni légi fuvarozók vonatkozásában nem indokolt módosítani.

| (83) | Folyamatos nyomonkövetési tevékenységeinek részeként a Bizottság továbbra is szorosan figyelemmel fogja kísérni a dél-szudáni biztonsági helyzetet. Az uniós Repülésbiztonsági Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy különös figyelmet kell fordítani a dél-szudáni biztonsági helyzetre és fejleményekre, és fel kell kérni az SSCAA-t, hogy rendszeresen készítsen jelentést a polgári repülésre vonatkozó előírások kidolgozása, a hatékony biztonságfelügyeleti eljárás kialakítása és az üzembentartási engedélyek kiadásához szükséges kapacitás terén elért eredményekről. Amennyiben a Bizottság tudomására jut, hogy a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak való megfelelés hiánya – például üzembentartási engedély kiadása az SSCAA megfelelő tanúsítási és felügyeleti képességének hiányában – miatt közvetlen biztonsági kockázat áll fenn, a 2111/2005/EK rendelettel összhangban a Bizottság részéről további intézkedésre lehet szükség, például működési tilalom elrendelésére az érintett légi fuvarozókkal szemben és a 474/2006/EK rendelet A. mellékletébe való felvételükre. |
| --- | --- |

(83)

Folyamatos nyomonkövetési tevékenységeinek részeként a Bizottság továbbra is szorosan figyelemmel fogja kísérni a dél-szudáni biztonsági helyzetet. Az uniós Repülésbiztonsági Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy különös figyelmet kell fordítani a dél-szudáni biztonsági helyzetre és fejleményekre, és fel kell kérni az SSCAA-t, hogy rendszeresen készítsen jelentést a polgári repülésre vonatkozó előírások kidolgozása, a hatékony biztonságfelügyeleti eljárás kialakítása és az üzembentartási engedélyek kiadásához szükséges kapacitás terén elért eredményekről. Amennyiben a Bizottság tudomására jut, hogy a vonatkozó nemzetközi biztonsági előírásoknak való megfelelés hiánya – például üzembentartási engedély kiadása az SSCAA megfelelő tanúsítási és felügyeleti képességének hiányában – miatt közvetlen biztonsági kockázat áll fenn, a 2111/2005/EK rendelettel összhangban a Bizottság részéről további intézkedésre lehet szükség, például működési tilalom elrendelésére az érintett légi fuvarozókkal szemben és a 474/2006/EK rendelet A. mellékletébe való felvételükre.

| (84) | A 474/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(84)

A 474/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (85) | A 2111/2005/EK rendelet 5. és 6. cikke rögzíti, hogy a biztonságot érintő következmények miatt gyors döntéshozatalra van szükség, és adott esetben sürgősségi eljárás is igénybe vehető. Ezért az érzékeny információk és az utazóközönség védelme érdekében fontos, hogy az Unión belül működési tilalom vagy korlátozás alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának módosítására vonatkozó bármely határozat kihirdetésére és hatálybalépésére közvetlenül az elfogadását követően sor kerüljön. |
| --- | --- |

(85)

A 2111/2005/EK rendelet 5. és 6. cikke rögzíti, hogy a biztonságot érintő következmények miatt gyors döntéshozatalra van szükség, és adott esetben sürgősségi eljárás is igénybe vehető. Ezért az érzékeny információk és az utazóközönség védelme érdekében fontos, hogy az Unión belül működési tilalom vagy korlátozás alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának módosítására vonatkozó bármely határozat kihirdetésére és hatálybalépésére közvetlenül az elfogadását követően sor kerüljön.

| (86) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2111/2005/EK rendelet 15. cikkével létrehozott uniós Repülésbiztonsági Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(86)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2111/2005/EK rendelet 15. cikkével létrehozott uniós Repülésbiztonsági Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 474/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

1.

Az A. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép.

| 2. | A B. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

A B. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 1-jén.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Adina VĂLEAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 344., 2005.12.27., 15. o.

1

(2)  A Bizottság 474/2006/EK rendelete (2006. március 22.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listájának létrehozásáról (HL L 84., 2006.3.23., 14. o.).

2

(3)  A Bizottság 473/2006/EK rendelete (2006. március 22.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listája végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 84., 2006.3.23., 8. o.).

3

(4)  A Bizottság 452/2014/EU rendelete (2014. április 29.) a harmadik országbeli üzemeltetők légiközlekedési tevékenységére vonatkozó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről (HL L 133., 2014.5.6., 12. o.).

4

(5)  A Bizottság 965/2012/EU rendelete (2012. október 5.) a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról (HL L 296., 2012.10.25., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2020/736 végrehajtási rendelete (2020. június 2.) a 474/2006/EK rendeletnek az Unióban működési tilalom vagy működési korlátozás alá tartozó légi fuvarozók listája tekintetében történő módosításáról (HL L 172., 2020.6.3., 7. o.)

6

(7)  A Bizottság (EU) 2015/2322 végrehajtási rendelete (2015. december 10.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának létrehozásáról szóló 474/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 328., 2015.12.12., 67. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2016/2214 végrehajtási rendelete (2016. december 8.) a 474/2006/EK rendeletnek az Unióban működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listája tekintetében történő módosításáról (HL L 334., 2016.12.9., 6. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2021/2070 végrehajtási rendelete (2021. november 25.) a 474/2006/EK rendeletnek az Unióban működési tilalom vagy működési korlátozás alá tartozó légi fuvarozók listája tekintetében történő módosításáról (HL L 421., 2021.11.26., 31. o.).

9

(10)  A Bizottság 235/2007/EK rendelete (2007. március 5.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának létrehozásáról szóló 474/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 66., 2007.3.6., 3. o.).

10

(11)  A Bizottság 1400/2007/EK rendelete (2007. november 28.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának létrehozásáról szóló 474/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 311., 2007.11.29., 12. o.).

11

(12)  A Bizottság (EU) 2022/594 végrehajtási rendelete (2022. április 8.) a 474/2006/EK rendeletnek az Unióban működési tilalom vagy működési korlátozás alá tartozó légi fuvarozók listája tekintetében történő módosításáról (HL L 114., 2022.4.12., 49. o.).

12

---

I. MELLÉKLET

„A. MELLÉKLET

AZON LÉGI FUVAROZÓK JEGYZÉKE, AMELYEK MŰKÖDÉSI TILALOM ALÁ TARTOZNAK AZ UNIÓBAN (A KIVÉTELEK FELTÜNTETÉSÉVEL)
   (1)

| A légi fuvarozást végző jogi személynek az üzembentartási engedélyen feltüntetett neve (és kereskedelmi neve, ha a kettő eltér) | Az üzembentartási engedély (AOC) száma vagy a működési engedély száma | Hárombetűs ICAO-kód | Az üzemben tartó illetősége szerinti állam |
| --- | --- | --- | --- |
| AVIOR AIRLINES | ROI-RNR-011 | ROI | Venezuela |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Suriname |
| IRAN ASEMAN AIRLINES | FS-102 | IRC | Irán |
| IRAQI AIRWAYS | 001 | IAW | Irak |
| MED-VIEW AIRLINE | MVA/AOC/10-12/05 | MEV | Nigéria |
| AIR ZIMBABWE (PVT) | 177/04 | AZW | Zimbabwe |
| A szabályozási felügyeletért Afganisztánban felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket: | | | Afganisztán |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afganisztán |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Afganisztán |
| A szabályozási felügyeletért Angolában felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó – a TAAG Angola Airlines és a Heli Malongo kivételével –, beleértve a következőket: | | | Angola |
| AEROJET | AO-008/11-07/17 TEJ | TEJ | Angola |
| GUICANGO | AO-009/11-06/17 YYY | Nem ismert | Angola |
| AIR JET | AO-006/11-08/18 MBC | MBC | Angola |
| BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT | AO-015/15-06/17YYY | Nem ismert | Angola |
| HELIANG | AO 007/11-08/18 YYY | Nem ismert | Angola |
| SJL | AO-014/13-08/18YYY | Nem ismert | Angola |
| SONAIR | AO-002/11-08/17 SOR | SOR | Angola |
| A szabályozási felügyeletért Örményországban felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket: | | | Örményország |
| AIRCOMPANY ARMENIA | AM AOC 065 | NGT | Örményország |
| ARMENIA AIRWAYS | AM AOC 063 | AMW | Örményország |
| ARMENIAN HELICOPTERS | AM AOC 067 | KAV | Örményország |
| FLYONE ARMENIA | AM AOC 074 | | Örményország |
| NOVAIR | AM AOC 071 | NAI | Örményország |
| SHIRAK AVIA | AM AOC 072 | SHS | Örményország |
| SKYBALL | AM AOC 073 | N/A | Örményország |
| A szabályozási felügyeletért Kongóban (Brazzaville) felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket: | | | Kongó (Brazzaville) |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | CG-CTA 006 | TWC | Kongó (Brazzaville) |
| EQUAFLIGHT SERVICES | CG-CTA 002 | EKA | Kongó (Brazzaville) |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Kongó (Brazzaville) |
| TRANS AIR CONGO | CG-CTA 001 | TSG | Kongó (Brazzaville) |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | CG-CTA 004 | Nem ismert | Kongó (Brazzaville) |
| A szabályozási felügyeletért a Kongói Demokratikus Köztársaságban (KDK) felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket: | | | Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) |
| AIR FAST CONGO | AAC/DG/OPS-09/03 | Nem ismert | Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) |
| AIR KATANGA | AAC/DG/OPS-09/08 | Nem ismert | Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) |
| BUSY BEE CONGO | AAC/DG/OPS-09/04 | Nem ismert | Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) |
| COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA) | AAC/DG/OPS-09/02 | Nem ismert | Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) |
| CONGO AIRWAYS | AAC/DG/OPS-09/01 | Nem ismert | Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) |
| KIN AVIA | AAC/DG/OPS-09/10 | Nem ismert | Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) |
| MALU AVIATION | AAC/DG/OPS-09/05 | Nem ismert | Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) |
| SERVE AIR CARGO | AAC/DG/OPS-09/07 | Nem ismert | Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) |
| SWALA AVIATION | AAC/DG/OPS-09/06 | Nem ismert | Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) |
| MWANT JET | AAC/DG/OPS-09/09 | Nem ismert | Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) |
| A szabályozási felügyeletért Dzsibutiban felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőt: | | | Dzsibuti |
| DAALLO AIRLINES | Nem ismert | DAO | Dzsibuti |
| A szabályozási felügyeletért Egyenlítői-Guineában felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket: | | | Egyenlítői-Guinea |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Egyenlítői-Guinea |
| CRONOS AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | Nem ismert | Egyenlítői-Guinea |
| A szabályozási felügyeletért Eritreában felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket: | | | Eritrea |
| ERITREAN AIRLINES | AOC No 004 | ERT | Eritrea |
| NASAIR ERITREA | AOC No 005 | NAS | Eritrea |
| A szabályozási felügyeletért Kirgizisztánban felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket: | | | Kirgizisztán |
| AEROSTAN | 08 | BSC | Kirgizisztán |
| AIR COMPANY AIR KG | 50 | Nem ismert | Kirgizisztán |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kirgizisztán |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kirgizisztán |
| FLYSKY AIRLINES | 53 | FSQ | Kirgizisztán |
| HELI SKY | 47 | HAC | Kirgizisztán |
| KAP.KG AIRCOMPANY | 52 | KGS | Kirgizisztán |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kirgizisztán |
| TEZ JET | 46 | TEZ | Kirgizisztán |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kirgizisztán |
| A szabályozási felügyeletért Libériában felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó | | | Libéria |
| A szabályozási felügyeletért Líbiában felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket: | | | Líbia |
| AFRIQIYAH AIRWAYS | 007/01 | AAW | Líbia |
| AIR LIBYA | 004/01 | TLR | Líbia |
| AL MAHA AVIATION | 030/18 | Nem ismert | Líbia |
| BERNIQ AIRWAYS | 032/21 | BNL | Líbia |
| BURAQ AIR | 002/01 | BRQ | Líbia |
| GLOBAL AIR TRANSPORT | 008/05 | GAK | Líbia |
| HALA AIRLINES | 033/21 | HTP | Líbia |
| LIBYAN AIRLINES | 001/01 | LAA | Líbia |
| LIBYAN WINGS AIRLINES | 029/15 | LWA | Líbia |
| PETRO AIR | 025/08 | PEO | Líbia |
| A szabályozási felügyeletért Nepálban felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket: | | | Nepál |
| AIR DYNASTY HELI. S. | 035/2001 | Nem ismert | Nepál |
| ALTITUDE AIR | 085/2016 | Nem ismert | Nepál |
| BUDDHA AIR | 014/1996 | BHA | Nepál |
| FISHTAIL AIR | 017/2001 | Nem ismert | Nepál |
| SUMMIT AIR | 064/2010 | Nem ismert | Nepál |
| HELI EVEREST | 086/2016 | Nem ismert | Nepál |
| HIMALAYA AIRLINES | 084/2015 | HIM | Nepál |
| KAILASH HELICOPTER SERVICES | 087/2018 | Nem ismert | Nepál |
| MAKALU AIR | 057A/2009 | Nem ismert | Nepál |
| MANANG AIR PVT | 082/2014 | Nem ismert | Nepál |
| MOUNTAIN HELICOPTERS | 055/2009 | Nem ismert | Nepál |
| PRABHU HELICOPTERS | 081/2013 | Nem ismert | Nepál |
| NEPAL AIRLINES CORPORATION | 003/2000 | RNA | Nepál |
| SAURYA AIRLINES | 083/2014 | Nem ismert | Nepál |
| SHREE AIRLINES | 030/2002 | SHA | Nepál |
| SIMRIK AIR | 034/2000 | Nem ismert | Nepál |
| SIMRIK AIRLINES | 052/2009 | RMK | Nepál |
| SITA AIR | 033/2000 | Nem ismert | Nepál |
| TARA AIR | 053/2009 | Nem ismert | Nepál |
| YETI AIRLINES | 037/2004 | NYT | Nepál |
| A szabályozási felügyeletért Oroszországban felelős hatóság által engedélyezett következő légi fuvarozók | | | Oroszország |
| AURORA AIRLINES | 486 | SHU | Oroszország |
| AVIACOMPANY "AVIASTAR-TU" CO. LTD | 458 | TUP | Oroszország |
| IZHAVIA | 479 | IZA | Oroszország |
| JOINT STOCK COMPANY "AIR COMPANY "YAKUTIA" | 464 | SYL | Oroszország |
| JOINT STOCK COMPANY "RUSJET" | 498 | RSJ | Oroszország |
| JOINT STOCK COMPANY "UVT AERO" | 567 | UVT | Oroszország |
| JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES | 31 | SBI | Oroszország |
| JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES | 466 | AUL | Oroszország |
| JOINT-STOCK COMPANY "IRAERO" AIRLINES | 480 | IAE | Oroszország |
| JOINT-STOCK COMPANY "URAL AIRLINES" | 18 | SVR | Oroszország |
| JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY | 230 | DRU | Oroszország |
| JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES | 452 | TYA | Oroszország |
| JS AVIATION COMPANY "RUSLINE" | 225 | RLU | Oroszország |
| JSC YAMAL AIRLINES | 142 | LLM | Oroszország |
| LLC "NORD WIND" | 516 | NWS | Oroszország |
| LLC “AIRCOMPANY IKAR” | 36 | KAR | Oroszország |
| LTD. I FLY | 533 | RSY | Oroszország |
| POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY | 562 | PBD | Oroszország |
| PUBLIC JOINT STOCK COMPANY "AEROFLOT – RUSSIAN AIRLINES" | 1 | AFL | Oroszország |
| ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY | 2 | SDM | Oroszország |
| SKOL AIRLINE LLC | 228 | CDV | Oroszország |
| UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY | 6 | UTA | Oroszország |
| A szabályozási felügyeletért São Tomé és Príncipében felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket: | | | São Tomé és Príncipe |
| AFRICA'S CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | São Tomé és Príncipe |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | São Tomé és Príncipe |
| A szabályozási felügyeletért Sierra Leonéban felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó | | | Sierra Leone |
| A szabályozási felügyeletért Szudánban felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket: | | | Szudán |
| ALFA AIRLINES SD | 54 | AAJ | Szudán |
| BADR AIRLINES | 35 | BDR | Szudán |
| BLUE BIRD AVIATION | 11 | BLB | Szudán |
| ELDINDER AVIATION | 8 | DND | Szudán |
| GREEN FLAG AVIATION | 17 | GNF | Szudán |
| HELEJETIC AIR | 57 | HJT | Szudán |
| KATA AIR TRANSPORT | 9 | KTV | Szudán |
| KUSH AVIATION CO. | 60 | KUH | Szudán |
| NOVA AIRWAYS | 46 | NOV | Szudán |
| SUDAN AIRWAYS CO. | 1 | SUD | Szudán |
| SUN AIR | 51 | SNR | Szudán |
| TARCO AIR | 56 | TRQ | Szudán |

A légi fuvarozást végző jogi személynek az üzembentartási engedélyen feltüntetett neve (és kereskedelmi neve, ha a kettő eltér)

Az üzembentartási engedély (AOC) száma vagy a működési engedély száma

Hárombetűs ICAO-kód

Az üzemben tartó illetősége szerinti állam

AVIOR AIRLINES

ROI-RNR-011

ROI

Venezuela

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Suriname

IRAN ASEMAN AIRLINES

FS-102

IRC

Irán

IRAQI AIRWAYS

001

IAW

Irak

MED-VIEW AIRLINE

MVA/AOC/10-12/05

MEV

Nigéria

AIR ZIMBABWE (PVT)

177/04

AZW

Zimbabwe

A szabályozási felügyeletért Afganisztánban felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket:

Afganisztán

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afganisztán

KAM AIR

AOC 001

KMF

Afganisztán

A szabályozási felügyeletért Angolában felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó – a TAAG Angola Airlines és a Heli Malongo kivételével –, beleértve a következőket:

Angola

AEROJET

AO-008/11-07/17 TEJ

TEJ

Angola

GUICANGO

AO-009/11-06/17 YYY

Nem ismert

Angola

AIR JET

AO-006/11-08/18 MBC

MBC

Angola

BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT

AO-015/15-06/17YYY

Nem ismert

Angola

HELIANG

AO 007/11-08/18 YYY

Nem ismert

Angola

SJL

AO-014/13-08/18YYY

Nem ismert

Angola

SONAIR

AO-002/11-08/17 SOR

SOR

Angola

A szabályozási felügyeletért Örményországban felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket:

Örményország

AIRCOMPANY ARMENIA

AM AOC 065

NGT

Örményország

ARMENIA AIRWAYS

AM AOC 063

AMW

Örményország

ARMENIAN HELICOPTERS

AM AOC 067

KAV

Örményország

FLYONE ARMENIA

AM AOC 074

Örményország

NOVAIR

AM AOC 071

NAI

Örményország

SHIRAK AVIA

AM AOC 072

SHS

Örményország

SKYBALL

AM AOC 073

N/A

Örményország

A szabályozási felügyeletért Kongóban (Brazzaville) felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket:

Kongó (Brazzaville)

CANADIAN AIRWAYS CONGO

CG-CTA 006

TWC

Kongó (Brazzaville)

EQUAFLIGHT SERVICES

CG-CTA 002

EKA

Kongó (Brazzaville)

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Kongó (Brazzaville)

TRANS AIR CONGO

CG-CTA 001

TSG

Kongó (Brazzaville)

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

CG-CTA 004

Nem ismert

Kongó (Brazzaville)

A szabályozási felügyeletért a Kongói Demokratikus Köztársaságban (KDK) felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket:

Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK)

AIR FAST CONGO

AAC/DG/OPS-09/03

Nem ismert

Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK)

AIR KATANGA

AAC/DG/OPS-09/08

Nem ismert

Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK)

BUSY BEE CONGO

AAC/DG/OPS-09/04

Nem ismert

Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK)

COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA)

AAC/DG/OPS-09/02

Nem ismert

Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK)

CONGO AIRWAYS

AAC/DG/OPS-09/01

Nem ismert

Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK)

KIN AVIA

AAC/DG/OPS-09/10

Nem ismert

Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK)

MALU AVIATION

AAC/DG/OPS-09/05

Nem ismert

Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK)

SERVE AIR CARGO

AAC/DG/OPS-09/07

Nem ismert

Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK)

SWALA AVIATION

AAC/DG/OPS-09/06

Nem ismert

Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK)

MWANT JET

AAC/DG/OPS-09/09

Nem ismert

Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK)

A szabályozási felügyeletért Dzsibutiban felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőt:

Dzsibuti

DAALLO AIRLINES

Nem ismert

DAO

Dzsibuti

A szabályozási felügyeletért Egyenlítői-Guineában felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket:

Egyenlítői-Guinea

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Egyenlítői-Guinea

CRONOS AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

Nem ismert

Egyenlítői-Guinea

A szabályozási felügyeletért Eritreában felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket:

Eritrea

ERITREAN AIRLINES

AOC No 004

ERT

Eritrea

NASAIR ERITREA

AOC No 005

NAS

Eritrea

A szabályozási felügyeletért Kirgizisztánban felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket:

Kirgizisztán

AEROSTAN

08

BSC

Kirgizisztán

AIR COMPANY AIR KG

50

Nem ismert

Kirgizisztán

AIR MANAS

17

MBB

Kirgizisztán

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kirgizisztán

FLYSKY AIRLINES

53

FSQ

Kirgizisztán

HELI SKY

47

HAC

Kirgizisztán

KAP.KG AIRCOMPANY

52

KGS

Kirgizisztán

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kirgizisztán

TEZ JET

46

TEZ

Kirgizisztán

VALOR AIR

07

VAC

Kirgizisztán

A szabályozási felügyeletért Libériában felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó

Libéria

A szabályozási felügyeletért Líbiában felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket:

Líbia

AFRIQIYAH AIRWAYS

007/01

AAW

Líbia

AIR LIBYA

004/01

TLR

Líbia

AL MAHA AVIATION

030/18

Nem ismert

Líbia

BERNIQ AIRWAYS

032/21

BNL

Líbia

BURAQ AIR

002/01

BRQ

Líbia

GLOBAL AIR TRANSPORT

008/05

GAK

Líbia

HALA AIRLINES

033/21

HTP

Líbia

LIBYAN AIRLINES

001/01

LAA

Líbia

LIBYAN WINGS AIRLINES

029/15

LWA

Líbia

PETRO AIR

025/08

PEO

Líbia

A szabályozási felügyeletért Nepálban felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket:

Nepál

AIR DYNASTY HELI. S.

035/2001

Nem ismert

Nepál

ALTITUDE AIR

085/2016

Nem ismert

Nepál

BUDDHA AIR

014/1996

BHA

Nepál

FISHTAIL AIR

017/2001

Nem ismert

Nepál

SUMMIT AIR

064/2010

Nem ismert

Nepál

HELI EVEREST

086/2016

Nem ismert

Nepál

HIMALAYA AIRLINES

084/2015

HIM

Nepál

KAILASH HELICOPTER SERVICES

087/2018

Nem ismert

Nepál

MAKALU AIR

057A/2009

Nem ismert

Nepál

MANANG AIR PVT

082/2014

Nem ismert

Nepál

MOUNTAIN HELICOPTERS

055/2009

Nem ismert

Nepál

PRABHU HELICOPTERS

081/2013

Nem ismert

Nepál

NEPAL AIRLINES CORPORATION

003/2000

RNA

Nepál

SAURYA AIRLINES

083/2014

Nem ismert

Nepál

SHREE AIRLINES

030/2002

SHA

Nepál

SIMRIK AIR

034/2000

Nem ismert

Nepál

SIMRIK AIRLINES

052/2009

RMK

Nepál

SITA AIR

033/2000

Nem ismert

Nepál

TARA AIR

053/2009

Nem ismert

Nepál

YETI AIRLINES

037/2004

NYT

Nepál

A szabályozási felügyeletért Oroszországban felelős hatóság által engedélyezett következő légi fuvarozók

Oroszország

AURORA AIRLINES

486

SHU

Oroszország

AVIACOMPANY "AVIASTAR-TU" CO. LTD

458

TUP

Oroszország

IZHAVIA

479

IZA

Oroszország

JOINT STOCK COMPANY "AIR COMPANY "YAKUTIA"

464

SYL

Oroszország

JOINT STOCK COMPANY "RUSJET"

498

RSJ

Oroszország

JOINT STOCK COMPANY "UVT AERO"

567

UVT

Oroszország

JOINT STOCK COMPANY SIBERIA AIRLINES

31

SBI

Oroszország

JOINT STOCK COMPANY SMARTAVIA AIRLINES

466

AUL

Oroszország

JOINT-STOCK COMPANY "IRAERO" AIRLINES

480

IAE

Oroszország

JOINT-STOCK COMPANY "URAL AIRLINES"

18

SVR

Oroszország

JOINT–STOCK COMPANY ALROSA AIR COMPANY

230

DRU

Oroszország

JOINT-STOCK COMPANY NORDSTAR AIRLINES

452

TYA

Oroszország

JS AVIATION COMPANY "RUSLINE"

225

RLU

Oroszország

JSC YAMAL AIRLINES

142

LLM

Oroszország

LLC "NORD WIND"

516

NWS

Oroszország

LLC “AIRCOMPANY IKAR”

36

KAR

Oroszország

LTD. I FLY

533

RSY

Oroszország

POBEDA AIRLINES LIMITED LIABILITY COMPANY

562

PBD

Oroszország

PUBLIC JOINT STOCK COMPANY "AEROFLOT – RUSSIAN AIRLINES"

1

AFL

Oroszország

ROSSIYA AIRLINES, JOINT STOCK COMPANY

2

SDM

Oroszország

SKOL AIRLINE LLC

228

CDV

Oroszország

UTAIR AVIATION, JOINT-STOCK COMPANY

6

UTA

Oroszország

A szabályozási felügyeletért São Tomé és Príncipében felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket:

São Tomé és Príncipe

AFRICA'S CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

São Tomé és Príncipe

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

São Tomé és Príncipe

A szabályozási felügyeletért Sierra Leonéban felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó

Sierra Leone

A szabályozási felügyeletért Szudánban felelős hatóság által engedélyezett összes légi fuvarozó, beleértve a következőket:

Szudán

ALFA AIRLINES SD

54

AAJ

Szudán

BADR AIRLINES

35

BDR

Szudán

BLUE BIRD AVIATION

11

BLB

Szudán

ELDINDER AVIATION

8

DND

Szudán

GREEN FLAG AVIATION

17

GNF

Szudán

HELEJETIC AIR

57

HJT

Szudán

KATA AIR TRANSPORT

9

KTV

Szudán

KUSH AVIATION CO.

60

KUH

Szudán

NOVA AIRWAYS

46

NOV

Szudán

SUDAN AIRWAYS CO.

1

SUD

Szudán

SUN AIR

51

SNR

Szudán

TARCO AIR

56

TRQ

Szudán

---

(1)  Az A. mellékletben felsorolt légi fuvarozók számára engedélyezhető, hogy forgalmi jogokat gyakoroljanak abban az esetben, ha ezt működési tilalom alá nem tartozó fuvarozó légi járművének teljes bérlete (wet leasing) révén teszik, feltéve, hogy teljesülnek a vonatkozó biztonsági előírások.

1

---

II. MELLÉKLET

„B. MELLÉKLET

AZON LÉGI FUVAROZÓK JEGYZÉKE, AMELYEK MŰKÖDÉSI KORLÁTOZÁS ALÁ TARTOZNAK AZ UNIÓBAN
   (1)

| A légi fuvarozást végző jogi személynek az üzembentartási engedélyen feltüntetett neve (és kereskedelmi neve, ha a kettő eltér) | Az üzembentartási engedély (AOC) száma | Hárombetűs ICAO-kód | Az üzemben tartó illetősége szerinti állam | A korlátozás alá eső légi jármű típusa | A korlátozás alá eső légi jármű lajstromjele és – ha ismert – gyártási sorszáma | Lajstromozó állam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IRAN AIR | FS100 | IRA | Irán | Valamennyi Fokker F100 és Boeing B747 típusú légi jármű | A Fokker F100 flotta, az üzembentartási engedélyeken feltüntetettek szerint; a Boeing B747 flotta, az üzembentartási engedélyeken feltüntetettek szerint | Irán |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | KOR | Észak-Korea | A teljes flotta, kivéve: 2 TU-204 típusú légi jármű | A teljes flotta, kivéve: P-632, P-633 | Észak-Korea |

A légi fuvarozást végző jogi személynek az üzembentartási engedélyen feltüntetett neve (és kereskedelmi neve, ha a kettő eltér)

Az üzembentartási engedély (AOC) száma

Hárombetűs ICAO-kód

Az üzemben tartó illetősége szerinti állam

A korlátozás alá eső légi jármű típusa

A korlátozás alá eső légi jármű lajstromjele és – ha ismert – gyártási sorszáma

Lajstromozó állam

IRAN AIR

FS100

IRA

Irán

Valamennyi Fokker F100 és Boeing B747 típusú légi jármű

A Fokker F100 flotta, az üzembentartási engedélyeken feltüntetettek szerint; a Boeing B747 flotta, az üzembentartási engedélyeken feltüntetettek szerint

Irán

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Észak-Korea

A teljes flotta, kivéve: 2 TU-204 típusú légi jármű

A teljes flotta, kivéve: P-632, P-633

Észak-Korea

---

(1)  A B. mellékletben felsorolt légi fuvarozók számára engedélyezhető, hogy forgalmi jogokat gyakoroljanak abban az esetben, ha ezt működési tilalom alá nem tartozó fuvarozó légi járművének teljes bérlete (wet leasing) révén teszik, feltéve, hogy teljesülnek a vonatkozó biztonsági előírások.

1

---

HATÁROZATOK

| 2022.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/62

---

A TANÁCS (EU) 2022/863 HATÁROZATA

(2022. május 24.)

az Európai Unió által az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott EU–CTC vegyes bizottságban az egyezmény módosításai tekintetében képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) (1) az Unió a 87/415/EGK tanácsi határozat (2) révén kötötte meg, és az egyezmény 1988. január 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(1)

Az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) (1) az Unió a 87/415/EGK tanácsi határozat (2) révén kötötte meg, és az egyezmény 1988. január 1-jén lépett hatályba.

| (2) | Az egyezmény 15. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében az egyezmény 14. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott vegyes bizottság (a továbbiakban: az EU-CTC vegyes bizottság) határozatok útján fogadhatja el az egyezmény függelékeinek módosításait. |
| --- | --- |

(2)

Az egyezmény 15. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében az egyezmény 14. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott vegyes bizottság (a továbbiakban: az EU-CTC vegyes bizottság) határozatok útján fogadhatja el az egyezmény függelékeinek módosításait.

| (3) | Az EU-CTC vegyes bizottságnak 2022 elején határozatot kell elfogadnia az egyezmény I., IIIa. és IV. függelékének módosításáról. |
| --- | --- |

(3)

Az EU-CTC vegyes bizottságnak 2022 elején határozatot kell elfogadnia az egyezmény I., IIIa. és IV. függelékének módosításáról.

| (4) | Helyénvaló meghatározni az Unió által az EU-CTC vegyes bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a határozatnak joghatásai lesznek az Unióban. Mivel az EU-CTC vegyes bizottság általában évente csak egyszer ülésezik, helyénvaló lehetővé tenni, hogy az Unió álláspontját vagy egy soron következő ülésen, vagy írásbeli eljárás útján juttassák kifejezésre. |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló meghatározni az Unió által az EU-CTC vegyes bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a határozatnak joghatásai lesznek az Unióban. Mivel az EU-CTC vegyes bizottság általában évente csak egyszer ülésezik, helyénvaló lehetővé tenni, hogy az Unió álláspontját vagy egy soron következő ülésen, vagy írásbeli eljárás útján juttassák kifejezésre.

| (5) | Az (EU) 2021/234 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3), illetve az (EU) 2021/235 bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) B. mellékletét, illetve az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (6) B. mellékletét. Az említett mellékletek megállapítják az árutovábbítási árunyilatkozatra vonatkozó közös adatszolgáltatási követelményeket, formátumokat és kódokat az információk tárolására, valamint a vámhatóságok közötti, illetve a vámhatóságok és a gazdálkodók közötti információcserére vonatkozó közös adatelemek jobb összehangolása érdekében. Az említett módosítások szükségesek voltak a különböző típusú árunyilatkozatokhoz és értesítésekhez használt elektronikus vámrendszerek közötti interoperabilitás biztosításához. Ezért az egyezmény IIIa. függelékét, amely tükrözi az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet B. mellékletét és az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet B. mellékletét, ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2021/234 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3), illetve az (EU) 2021/235 bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) B. mellékletét, illetve az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (6) B. mellékletét. Az említett mellékletek megállapítják az árutovábbítási árunyilatkozatra vonatkozó közös adatszolgáltatási követelményeket, formátumokat és kódokat az információk tárolására, valamint a vámhatóságok közötti, illetve a vámhatóságok és a gazdálkodók közötti információcserére vonatkozó közös adatelemek jobb összehangolása érdekében. Az említett módosítások szükségesek voltak a különböző típusú árunyilatkozatokhoz és értesítésekhez használt elektronikus vámrendszerek közötti interoperabilitás biztosításához. Ezért az egyezmény IIIa. függelékét, amely tükrözi az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet B. mellékletét és az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet B. mellékletét, ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az egyezmény IIIa. függelékének módosításai a bekezdések és a szakaszok átszámozását teszik szükségessé. Ezért az egyezmény I. függelékében a IIIa. függelékre való hivatkozásokat össze kell hangolni az új számozással. |
| --- | --- |

(6)

Az egyezmény IIIa. függelékének módosításai a bekezdések és a szakaszok átszámozását teszik szükségessé. Ezért az egyezmény I. függelékében a IIIa. függelékre való hivatkozásokat össze kell hangolni az új számozással.

| (7) | Az egyezmény IV. függeléke meghatározza a követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtás szabályait. Az említett szabályok fontosak, mivel védik az egységes árutovábbítási országok, az Unió és a tagállamok pénzügyi érdekeit. Az említett szabályokat felül kell vizsgálni a vonatkozó uniós szabályokkal való összehangolásuk érdekében, |
| --- | --- |

(7)

Az egyezmény IV. függeléke meghatározza a követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtás szabályait. Az említett szabályok fontosak, mivel védik az egységes árutovábbítási országok, az Unió és a tagállamok pénzügyi érdekeit. Az említett szabályokat felül kell vizsgálni a vonatkozó uniós szabályokkal való összehangolásuk érdekében,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Unió által az EU-CTC vegyes bizottságban az EU-CTC vegyes bizottság soron következő ülésén vagy írásbeli eljárás útján képviselendő álláspont az EU-CTC vegyes bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul (7).

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. május 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

B. LE MAIRE

---

(1)  
  HL L 226., 1987.8.13., 2. o.

1

(2)  A Tanács 87/415/EGK határozata (1987. június 15.) az Európai Közösség, az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság, a Svéd Királyság és a Svájci Államszövetség között létrejött, egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény megkötéséről (HL L 226., 1987.8.13., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/234 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. december 7.) az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a közös adatszolgáltatási követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2016/341 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a bizonyos nyomtatványokban használandó kódok tekintetében történő módosításáról (HL L 63., 2021.2.23., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2021/235 végrehajtási rendelete (2021. február 8.) az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendeletnek a közös adatszolgáltatási követelményekhez kapcsolódó formátumok és kódok, egyes felügyeleti szabályok és az áruk vámeljárás alá vonásában illetékes vámhivatal tekintetében történő módosításáról (HL L 63., 2021.2.23., 386. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

6

(7)  Lásd az ST 7680/22 ADD 1 dokumentumot a http://register.consilium.europa.eu címen.

7

---

| 2022.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/64

---

A TANÁCS (EU) 2022/864 HATÁROZATA

(2022. május 24.)

a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló 4. jegyzőkönyvre és különösen annak 27. cikke 27.1. bekezdésére,

tekintettel az Európai Központi Banknak az Európai Unió Tanácsához intézett, a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálóiról szóló, 2022. március 29-i ajánlására (EKB/2022/15) (1),

mivel:

| (1) | Az Európai Központi Banknak (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjainak beszámolóit, amelyek pénzneme az euro, az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálóknak kell ellenőrizniük. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Központi Banknak (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjainak beszámolóit, amelyek pénzneme az euro, az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálóknak kell ellenőrizniük.

| (2) | A Lietuvos bankas jelenlegi külső könyvvizsgálóinak, a Ernst & Young Baltic UAB-nak a megbízatása a 2021-es pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnt. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2022-es pénzügyi évtől. |
| --- | --- |

(2)

A Lietuvos bankas jelenlegi külső könyvvizsgálóinak, a Ernst & Young Baltic UAB-nak a megbízatása a 2021-es pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnt. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2022-es pénzügyi évtől.

| (3) | A Lietuvos bankas az UAB ROSK Consultingot választotta külső könyvvizsgálóiként a 2022–2024-es pénzügyi évekre. |
| --- | --- |

(3)

A Lietuvos bankas az UAB ROSK Consultingot választotta külső könyvvizsgálóiként a 2022–2024-es pénzügyi évekre.

| (4) | Az EKB Kormányzótanácsa azt ajánlotta, hogy a 2022–2024-es pénzügyi évekre az UAB ROSK Consultingot jelöljék ki a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálóinak. |
| --- | --- |

(4)

Az EKB Kormányzótanácsa azt ajánlotta, hogy a 2022–2024-es pénzügyi évekre az UAB ROSK Consultingot jelöljék ki a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálóinak.

| (5) | Az 1999/70/EK tanácsi határozatot (2) az EKB Kormányzótanácsának ajánlása alapján ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Az 1999/70/EK tanácsi határozatot (2) az EKB Kormányzótanácsának ajánlása alapján ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1999/70/EK határozat 1. cikkének (19) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(19)   A Tanács jóváhagyja az UAB ROSK Consultingot mint a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálóját a 2022–2024-es pénzügyi évekre.”

2. cikk

Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

3. cikk

Ennek a határozatnak az Európai Központi Bank a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2022. május 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

B. LE MAIRE

---

(1)  
  HL C 153., 2022.4.7., 7. o.

1

(2)  A Tanács 1999/70/EK határozata (1999. január 25.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról (HL L 22., 1999.1.29., 69. o.).

2

---

| 2022.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/66

---

A TANÁCS (EU) 2022/865 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. május 24.)

a Cseh Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 2006/112/EK irányelv 287. cikkének 7. pontja lehetővé teszi a Cseh Köztársaság (Csehország) számára, hogy mentességet biztosítson a hozzáadottérték-adó (héa) alól azon adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele nem haladja meg 35 000 EUR nemzeti pénznemben kifejezett, a csatlakozása napján érvényes átváltási árfolyamon számított ellenértékét. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/112/EK irányelv 287. cikkének 7. pontja lehetővé teszi a Cseh Köztársaság (Csehország) számára, hogy mentességet biztosítson a hozzáadottérték-adó (héa) alól azon adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele nem haladja meg 35 000 EUR nemzeti pénznemben kifejezett, a csatlakozása napján érvényes átváltási árfolyamon számított ellenértékét.

| (2) | A Bizottság által 2021. november 23-án iktatott levelében Csehország felhatalmazást kért arra, hogy a 2006/112/EK irányelv 287. cikkének 7. pontjától eltérő különös intézkedést vezessen be, és ezáltal mentességet biztosítson a héa alól azon adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele nem haladja meg 85 000 EUR nemzeti pénznemben kifejezett, a csatlakozása napján érvényes átváltási árfolyamon számított ellenértékét (a továbbiakban: a különös intézkedés). A különös intézkedés 2024. december 31-ig lenne alkalmazandó, azon időpontig, ameddig a tagállamoknak át kell ültetniük nemzeti jogukba az (EU) 2020/285 tanácsi irányelvet (2). Az említett irányelvből következik, hogy 2025. január 1-jétől a tagállamok számára lehetővé válik, hogy mentességet biztosítsanak a héa alól az olyan adóalanyok által végzett termékértékesítésre és szolgáltatásnyújtásra, amelyek éves árbevétele egy adott tagállamban nem haladja meg a 85 000 EUR értékhatárt vagy az ennek megfelelő, nemzeti pénznemben kifejezett összeget. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság által 2021. november 23-án iktatott levelében Csehország felhatalmazást kért arra, hogy a 2006/112/EK irányelv 287. cikkének 7. pontjától eltérő különös intézkedést vezessen be, és ezáltal mentességet biztosítson a héa alól azon adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele nem haladja meg 85 000 EUR nemzeti pénznemben kifejezett, a csatlakozása napján érvényes átváltási árfolyamon számított ellenértékét (a továbbiakban: a különös intézkedés). A különös intézkedés 2024. december 31-ig lenne alkalmazandó, azon időpontig, ameddig a tagállamoknak át kell ültetniük nemzeti jogukba az (EU) 2020/285 tanácsi irányelvet (2). Az említett irányelvből következik, hogy 2025. január 1-jétől a tagállamok számára lehetővé válik, hogy mentességet biztosítsanak a héa alól az olyan adóalanyok által végzett termékértékesítésre és szolgáltatásnyújtásra, amelyek éves árbevétele egy adott tagállamban nem haladja meg a 85 000 EUR értékhatárt vagy az ennek megfelelő, nemzeti pénznemben kifejezett összeget.

| (3) | A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében a Bizottság 2021. december 16-án kelt levelében továbbította a Csehország által benyújtott kérelmet a többi tagállamnak. A Bizottság 2021. december 20-án kelt levelében értesítette Csehországot arról, hogy a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információval rendelkezik. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében a Bizottság 2021. december 16-án kelt levelében továbbította a Csehország által benyújtott kérelmet a többi tagállamnak. A Bizottság 2021. december 20-án kelt levelében értesítette Csehországot arról, hogy a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információval rendelkezik.

| (4) | A különös intézkedés összhangban van az (EU) 2020/285 irányelvvel, amelynek célja a kisvállalkozások megfelelési terheinek csökkentése és a belső piacon a versenytorzulások elkerülése. |
| --- | --- |

(4)

A különös intézkedés összhangban van az (EU) 2020/285 irányelvvel, amelynek célja a kisvállalkozások megfelelési terheinek csökkentése és a belső piacon a versenytorzulások elkerülése.

| (5) | A különös intézkedés választható marad az adóalanyok számára, mivel azok a 2006/112/EK irányelv 290. cikke értelmében továbbra is választhatják az általános héaszabályozást. |
| --- | --- |

(5)

A különös intézkedés választható marad az adóalanyok számára, mivel azok a 2006/112/EK irányelv 290. cikke értelmében továbbra is választhatják az általános héaszabályozást.

| (6) | A Csehország által nyújtott tájékoztatás szerint a különös intézkedésnek csak elhanyagolható hatása lesz a végső fogyasztói szinten Csehország által beszedett adóbevétel teljes összegére. |
| --- | --- |

(6)

A Csehország által nyújtott tájékoztatás szerint a különös intézkedésnek csak elhanyagolható hatása lesz a végső fogyasztói szinten Csehország által beszedett adóbevétel teljes összegére.

| (7) | Az (EU, Euratom) 2021/769 tanácsi rendelet (3) hatálybalépését követően Csehországnak nem kell kompenzációs számítást végeznie a 2022-es pénzügyi évtől kezdődően a héaalapú sajátforrás-kimutatás tekintetében. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU, Euratom) 2021/769 tanácsi rendelet (3) hatálybalépését követően Csehországnak nem kell kompenzációs számítást végeznie a 2022-es pénzügyi évtől kezdődően a héaalapú sajátforrás-kimutatás tekintetében.

| (8) | Tekintve, hogy Csehország arra számít, a különös intézkedés csökkentett mértékű héákötelezettségeket és ezáltal az adminisztratív terhek és a megfelelési költségek csökkenését fogja eredményezni mind a kisvállalkozások, mind az adóhatóságok számára, továbbá tekintve, hogy ennek nem lesz jelentős hatása a keletkezett teljes héabevételre, fel kell hatalmazni Csehországot az eltérő intézkedés bevezetésére. |
| --- | --- |

(8)

Tekintve, hogy Csehország arra számít, a különös intézkedés csökkentett mértékű héákötelezettségeket és ezáltal az adminisztratív terhek és a megfelelési költségek csökkenését fogja eredményezni mind a kisvállalkozások, mind az adóhatóságok számára, továbbá tekintve, hogy ennek nem lesz jelentős hatása a keletkezett teljes héabevételre, fel kell hatalmazni Csehországot az eltérő intézkedés bevezetésére.

| (9) | A különös intézkedés alkalmazásának hatályát időben korlátozni kell. Az időbeli korlátnak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára az értékhatár eredményességének és megfelelőségének értékelését. Ezenkívül az (EU) 2020/285 irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamoknak 2024. december 31-ig el kell fogadniuk és ki kell hirdetniük az említett irányelv 1. cikkének való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket – mely cikk módosítja a 2006/112/EK irányelvet, és egyszerűbb héaszabályokat állapít meg a kisvállalkozások számára –, és az említett rendelkezéseket 2025. január 1-jétől kell alkalmazniuk. Helyénvaló ezért Csehországot felhatalmazni arra, hogy 2024. december 31-ig alkalmazza a különös intézkedést, |
| --- | --- |

(9)

A különös intézkedés alkalmazásának hatályát időben korlátozni kell. Az időbeli korlátnak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára az értékhatár eredményességének és megfelelőségének értékelését. Ezenkívül az (EU) 2020/285 irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamoknak 2024. december 31-ig el kell fogadniuk és ki kell hirdetniük az említett irányelv 1. cikkének való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket – mely cikk módosítja a 2006/112/EK irányelvet, és egyszerűbb héaszabályokat állapít meg a kisvállalkozások számára –, és az említett rendelkezéseket 2025. január 1-jétől kell alkalmazniuk. Helyénvaló ezért Csehországot felhatalmazni arra, hogy 2024. december 31-ig alkalmazza a különös intézkedést,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/112/EK irányelv 287. cikkének 7. pontjától eltérve, Csehország felhatalmazást kap arra, hogy mentesítse a héa alól azon adóalanyokat, amelyek éves árbevétele nem haladja meg 85 000 EUR nemzeti pénznemben kifejezett, a csatlakozása napján érvényes átváltási árfolyamon számított ellenértékét.

2. cikk

Ez a határozat az arról szóló értesítés napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2024. december 31-ig kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Cseh Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2022. május 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

B. LE MAIRE

---

(1)  
  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2020/285 irányelve (2020. február 18.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a kisvállalkozásokra vonatkozó különös szabályozás tekintetében történő módosításáról és a 904/2010/EU rendeletnek a kisvállalkozásokra vonatkozó különös szabályozás megfelelő alkalmazásának nyomon követését célzó közigazgatási együttműködés és információcsere tekintetében történő módosításáról (HL L 62., 2020.3.2., 13. o.).

2

(3)  A Tanács (EU, Euratom) 2021/769 rendelete (2021. április 30.) a hozzáadottérték-adóból származó saját források beszedésének végleges egységes rendszeréről szóló 1553/89/EGK, Euratom rendelet módosításáról (HL L 165., 2021.5.11., 9. o.).

3

---

| 2022.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/68

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/866 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. május 25.)

a Primer PIP biocid termék engedélyezésének feltételeivel kapcsolatos, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megoldatlan kifogásokról

(az értesítés a C(2022) 3318. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2016. március 11-én a Lanxess Deutschland GmbH vállalat (a továbbiakban: kérelmező) a Primer PIP biocid termék (a továbbiakban: biocid termék) párhuzamos kölcsönös elismerése iránti kérelmet nyújtott be Franciaországhoz az 528/2012/EU rendelet 34. cikkének megfelelően. A biocid termék a 8. terméktípusba tartozó faanyagvédő szer, amelyet a fát elszínező gombák, a farontó Basidiomycetesek és a fában élő bogarak (lárvák) elleni megelőző kezelésre használnak. A biocid terméket kézi bemerítéssel, automatizált bemerítéssel vagy automatizált permetezéssel alkalmazzák, és hatóanyagként propikonazolt, IPBC-t és permetrint tartalmaz. A kérelem értékeléséért felelős referencia-tagállam Németország, az 528/2012/EU rendelet 34. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(1)

2016. március 11-én a Lanxess Deutschland GmbH vállalat (a továbbiakban: kérelmező) a Primer PIP biocid termék (a továbbiakban: biocid termék) párhuzamos kölcsönös elismerése iránti kérelmet nyújtott be Franciaországhoz az 528/2012/EU rendelet 34. cikkének megfelelően. A biocid termék a 8. terméktípusba tartozó faanyagvédő szer, amelyet a fát elszínező gombák, a farontó Basidiomycetesek és a fában élő bogarak (lárvák) elleni megelőző kezelésre használnak. A biocid terméket kézi bemerítéssel, automatizált bemerítéssel vagy automatizált permetezéssel alkalmazzák, és hatóanyagként propikonazolt, IPBC-t és permetrint tartalmaz. A kérelem értékeléséért felelős referencia-tagállam Németország, az 528/2012/EU rendelet 34. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.

| (2) | 2020. március 9-én Franciaország az 528/2012/EU rendelet 35. cikkének (2) bekezdése alapján kifogást emelt a koordinációs csoportnál, jelezve, hogy a Németország által meghatározott engedélyezési feltételek alapján nem biztosítható, hogy a biocid termék megfeleljen az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában meghatározott feltételeknek. Franciaország úgy véli, hogy a biocid termék biztonságos kezelésének biztosítása érdekében a kézi bemerítéssel és az automatizált permetezéssel történő alkalmazáshoz az EN 374 európai szabvány követelményeinek megfelelő, vegyi anyagoknak ellenálló védőkesztyűből (a kesztyű anyagát az engedély jogosultja határozza meg a terméktájékoztatóban) és legalább az EN 13034 európai szabvány szerinti 6. típusú védőruházatból álló egyéni védőeszköz viselése szükséges; az automatizált bemerítéssel történő alkalmazáshoz az EN 374 európai szabvány követelményeinek megfelelő, vegyi anyagoknak ellenálló védőkesztyűből (a kesztyű anyagát az engedély jogosultja határozza meg a terméktájékoztatóban) álló egyéni védőeszköz viselése szükséges; a frissen kezelt faanyagok további kézi feldolgozásához pedig az EN 374 európai szabvány követelményeinek megfelelő, vegyi anyagoknak ellenálló védőkesztyű viselése szükséges. Franciaország szerint a 98/24/EK tanácsi irányelvnek (2) megfelelő műszaki és szervezési intézkedések alkalmazása az egyéni védőeszközök viselése lehetséges helyettesítéseként nem biztosít megfelelő védelmet, amennyiben ezeket az intézkedéseket nem határozzák meg és nem értékelik a biocid termék értékelése során. |
| --- | --- |

(2)

2020. március 9-én Franciaország az 528/2012/EU rendelet 35. cikkének (2) bekezdése alapján kifogást emelt a koordinációs csoportnál, jelezve, hogy a Németország által meghatározott engedélyezési feltételek alapján nem biztosítható, hogy a biocid termék megfeleljen az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában meghatározott feltételeknek. Franciaország úgy véli, hogy a biocid termék biztonságos kezelésének biztosítása érdekében a kézi bemerítéssel és az automatizált permetezéssel történő alkalmazáshoz az EN 374 európai szabvány követelményeinek megfelelő, vegyi anyagoknak ellenálló védőkesztyűből (a kesztyű anyagát az engedély jogosultja határozza meg a terméktájékoztatóban) és legalább az EN 13034 európai szabvány szerinti 6. típusú védőruházatból álló egyéni védőeszköz viselése szükséges; az automatizált bemerítéssel történő alkalmazáshoz az EN 374 európai szabvány követelményeinek megfelelő, vegyi anyagoknak ellenálló védőkesztyűből (a kesztyű anyagát az engedély jogosultja határozza meg a terméktájékoztatóban) álló egyéni védőeszköz viselése szükséges; a frissen kezelt faanyagok további kézi feldolgozásához pedig az EN 374 európai szabvány követelményeinek megfelelő, vegyi anyagoknak ellenálló védőkesztyű viselése szükséges. Franciaország szerint a 98/24/EK tanácsi irányelvnek (2) megfelelő műszaki és szervezési intézkedések alkalmazása az egyéni védőeszközök viselése lehetséges helyettesítéseként nem biztosít megfelelő védelmet, amennyiben ezeket az intézkedéseket nem határozzák meg és nem értékelik a biocid termék értékelése során.

| (3) | Németország úgy véli, hogy a 98/24/EK irányelv meghatározza a munkavállalók védelmét szolgáló különböző kockázatcsökkentő intézkedések előnyben részesítésének sorrendjét, és elsődlegesen a műszaki és szervezési intézkedések alkalmazását írja elő a biocid termék felhasználása során viselt egyéni védőeszközökkel szemben. Németország szerint az említett irányelv értelmében a munkáltató dönt arról, hogy mely műszaki és szervezési intézkedéseket kell alkalmazni, és mivel az ilyen intézkedéseknek széles köre létezik, azokat nem lehet a biocid termék engedélyében megnevezni és értékelni. |
| --- | --- |

(3)

Németország úgy véli, hogy a 98/24/EK irányelv meghatározza a munkavállalók védelmét szolgáló különböző kockázatcsökkentő intézkedések előnyben részesítésének sorrendjét, és elsődlegesen a műszaki és szervezési intézkedések alkalmazását írja elő a biocid termék felhasználása során viselt egyéni védőeszközökkel szemben. Németország szerint az említett irányelv értelmében a munkáltató dönt arról, hogy mely műszaki és szervezési intézkedéseket kell alkalmazni, és mivel az ilyen intézkedéseknek széles köre létezik, azokat nem lehet a biocid termék engedélyében megnevezni és értékelni.

| (4) | Mivel a koordinációs csoportban nem sikerült megállapodásra jutni, Németország 2020. október 28-án az 528/2012/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság elé terjesztette a megoldatlan kifogást. Egyben részletes beszámolót küldött a Bizottságnak arról a kérdésről, amellyel kapcsolatban a tagállamok nem tudtak megállapodásra jutni, továbbá a véleménykülönbségük okairól. A szóban forgó beszámolót az érintett tagállamok és a kérelmező is megkapták. |
| --- | --- |

(4)

Mivel a koordinációs csoportban nem sikerült megállapodásra jutni, Németország 2020. október 28-án az 528/2012/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság elé terjesztette a megoldatlan kifogást. Egyben részletes beszámolót küldött a Bizottságnak arról a kérdésről, amellyel kapcsolatban a tagállamok nem tudtak megállapodásra jutni, továbbá a véleménykülönbségük okairól. A szóban forgó beszámolót az érintett tagállamok és a kérelmező is megkapták.

| (5) | Az 528/2012/EU rendelet 2. cikke (3) bekezdésének b) és c) pontja értelmében az említett rendelet nem érinti a 89/391/EGK tanácsi irányelvet (3) és a 98/24/EK irányelvet. |
| --- | --- |

(5)

Az 528/2012/EU rendelet 2. cikke (3) bekezdésének b) és c) pontja értelmében az említett rendelet nem érinti a 89/391/EGK tanácsi irányelvet (3) és a 98/24/EK irányelvet.

| (6) | Az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontja az engedély megadásának egyik feltételéül szabja, hogy a biocid terméknek önmagában vagy szermaradékai révén ne legyen elfogadhatatlan hatása az emberek egészségére. |
| --- | --- |

(6)

Az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontja az engedély megadásának egyik feltételéül szabja, hogy a biocid terméknek önmagában vagy szermaradékai révén ne legyen elfogadhatatlan hatása az emberek egészségére.

| (7) | Az 528/2012/EU rendelet VI. mellékletének 9. pontja kimondja, hogy a biocid termékek dokumentációjának értékelése tekintetében az említett mellékletben előírt közös elvek alkalmazása révén – amelyre az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontja utal –, amennyiben erre a rendelet 19. cikkében meghatározott egyéb feltételekkel együtt kerül sor, az illetékes hatóság vagy a Bizottság határozatot hoz arról, hogy egy adott biocid termék engedélyezhető-e vagy sem. Az engedély tartalmazhat a biocid termék felhasználására vonatkozó korlátozásokat vagy egyéb feltételeket. |
| --- | --- |

(7)

Az 528/2012/EU rendelet VI. mellékletének 9. pontja kimondja, hogy a biocid termékek dokumentációjának értékelése tekintetében az említett mellékletben előírt közös elvek alkalmazása révén – amelyre az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontja utal –, amennyiben erre a rendelet 19. cikkében meghatározott egyéb feltételekkel együtt kerül sor, az illetékes hatóság vagy a Bizottság határozatot hoz arról, hogy egy adott biocid termék engedélyezhető-e vagy sem. Az engedély tartalmazhat a biocid termék felhasználására vonatkozó korlátozásokat vagy egyéb feltételeket.

| (8) | Az 528/2012/EU rendelet VI. mellékletének 18.d) pontja kimondja, hogy a termékre vonatkozó kockázatértékelésnek meg kell határoznia azokat az intézkedéseket, amelyekre ahhoz van szükség, hogy a biocid terméknek mind a javasolt rendeltetésszerű felhasználása során, mind pedig a reálisan elképzelhető legkedvezőtlenebb viszonyok melletti felhasználása során biztosított legyen az emberek és állatok egészségének és a környezetnek a védelme. |
| --- | --- |

(8)

Az 528/2012/EU rendelet VI. mellékletének 18.d) pontja kimondja, hogy a termékre vonatkozó kockázatértékelésnek meg kell határoznia azokat az intézkedéseket, amelyekre ahhoz van szükség, hogy a biocid terméknek mind a javasolt rendeltetésszerű felhasználása során, mind pedig a reálisan elképzelhető legkedvezőtlenebb viszonyok melletti felhasználása során biztosított legyen az emberek és állatok egészségének és a környezetnek a védelme.

| (9) | Az 528/2012/EU rendelet VI. melléklete 56. 2. pontja szerint az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő kritériumoknak való megfelelés megállapításakor az értékelő szerv egyik következtetése az, hogy a biocid termék meghatározott feltételek/korlátozások mellett megfelelhet a kritériumoknak. |
| --- | --- |

(9)

Az 528/2012/EU rendelet VI. melléklete 56. 2. pontja szerint az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő kritériumoknak való megfelelés megállapításakor az értékelő szerv egyik következtetése az, hogy a biocid termék meghatározott feltételek/korlátozások mellett megfelelhet a kritériumoknak.

| (10) | Az 528/2012/EU rendelet VI. mellékletének 62. pontja szerint az értékelő szervnek adott esetben azt a következtetést kell levonnia, hogy az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában szereplő kritériumnak csak abban az esetben lehet megfelelni, ha megelőző és védelmi intézkedéseket alkalmaznak, ideértve a munkafolyamat megtervezését, a műszaki ellenőrzéseket, megfelelő felszerelés és anyagok használatát, kollektív védelmi intézkedések alkalmazását, valamint amennyiben az expozíció nem előzhető meg más módon, egyéni védelmi intézkedések alkalmazását, vagyis a foglalkozásszerű felhasználók expozíciójának csökkentése érdekében személyi védőfelszerelés, így a légzésvédők, arcvédők, védőruhák, védőkesztyűk és védőszemüvegek használatát. |
| --- | --- |

(10)

Az 528/2012/EU rendelet VI. mellékletének 62. pontja szerint az értékelő szervnek adott esetben azt a következtetést kell levonnia, hogy az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában szereplő kritériumnak csak abban az esetben lehet megfelelni, ha megelőző és védelmi intézkedéseket alkalmaznak, ideértve a munkafolyamat megtervezését, a műszaki ellenőrzéseket, megfelelő felszerelés és anyagok használatát, kollektív védelmi intézkedések alkalmazását, valamint amennyiben az expozíció nem előzhető meg más módon, egyéni védelmi intézkedések alkalmazását, vagyis a foglalkozásszerű felhasználók expozíciójának csökkentése érdekében személyi védőfelszerelés, így a légzésvédők, arcvédők, védőruhák, védőkesztyűk és védőszemüvegek használatát.

| (11) | Az 528/2012/EU rendelet VI. mellékletének 62. pontja azonban nem írja elő, hogy az ahhoz a következtetéshez vezető értékelést, hogy az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában foglalt kritérium csak megelőző és védintézkedések alkalmazásával teljesíthető, a 98/24/EK irányelvnek megfelelően kell elvégezni. Nem rendelkezik kifejezetten arról sem, hogy az említett irányelv nem alkalmazandó. Ezért ezekből a rendelkezésekből nem vonható le az a következtetés, hogy a 98/24/EK irányelv nem alkalmazandó. Ezenkívül a 98/24/EK irányelv szerinti vonatkozó kötelezettségek nem a tagállami hatóságokat, hanem a munkáltatókat terhelik. |
| --- | --- |

(11)

Az 528/2012/EU rendelet VI. mellékletének 62. pontja azonban nem írja elő, hogy az ahhoz a következtetéshez vezető értékelést, hogy az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában foglalt kritérium csak megelőző és védintézkedések alkalmazásával teljesíthető, a 98/24/EK irányelvnek megfelelően kell elvégezni. Nem rendelkezik kifejezetten arról sem, hogy az említett irányelv nem alkalmazandó. Ezért ezekből a rendelkezésekből nem vonható le az a következtetés, hogy a 98/24/EK irányelv nem alkalmazandó. Ezenkívül a 98/24/EK irányelv szerinti vonatkozó kötelezettségek nem a tagállami hatóságokat, hanem a munkáltatókat terhelik.

| (12) | A 98/24/EK irányelv 4. cikke előírja, hogy a vegyi anyagok jelenlétéből eredő, a munkavállalók biztonságát és egészségét fenyegető kockázat értékeléséhez a munkáltatóknak be kell szerezniük a szállítótól vagy egyéb rendelkezésre álló forrásokból a szükséges kiegészítő információkat, és hogy adott esetben ezen információknak tartalmazniuk kell a vegyi anyagokra vonatkozó uniós jogszabályok alapján megállapított, felhasználókat érintő kockázat egyedi felmérését. |
| --- | --- |

(12)

A 98/24/EK irányelv 4. cikke előírja, hogy a vegyi anyagok jelenlétéből eredő, a munkavállalók biztonságát és egészségét fenyegető kockázat értékeléséhez a munkáltatóknak be kell szerezniük a szállítótól vagy egyéb rendelkezésre álló forrásokból a szükséges kiegészítő információkat, és hogy adott esetben ezen információknak tartalmazniuk kell a vegyi anyagokra vonatkozó uniós jogszabályok alapján megállapított, felhasználókat érintő kockázat egyedi felmérését.

| (13) | A 98/24/EK irányelv 6. cikke meghatározza azon intézkedések fontossági sorrendjét, amelyeket a munkáltatónak meg kell hoznia a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelme érdekében. Elsőbbséget kell biztosítani a veszélyes anyag helyettesítésének, és amennyiben ez nem lehetséges, megelőző és védintézkedések alkalmazásával a lehető legkisebbre kell csökkenteni a veszélyes vegyi anyag által a munkavállalók munkahelyi biztonságára és egészségére jelentett kockázatot. Ha a veszélyes anyagnak való kitettséget más eszközökkel nem lehet megelőzni, a munkavállalók védelmét egyéni védintézkedések, többek között egyéni védőeszközök alkalmazásával kell biztosítani. |
| --- | --- |

(13)

A 98/24/EK irányelv 6. cikke meghatározza azon intézkedések fontossági sorrendjét, amelyeket a munkáltatónak meg kell hoznia a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelme érdekében. Elsőbbséget kell biztosítani a veszélyes anyag helyettesítésének, és amennyiben ez nem lehetséges, megelőző és védintézkedések alkalmazásával a lehető legkisebbre kell csökkenteni a veszélyes vegyi anyag által a munkavállalók munkahelyi biztonságára és egészségére jelentett kockázatot. Ha a veszélyes anyagnak való kitettséget más eszközökkel nem lehet megelőzni, a munkavállalók védelmét egyéni védintézkedések, többek között egyéni védőeszközök alkalmazásával kell biztosítani.

| (14) | Figyelembe véve a biocid termék alkalmazási módjait és az értékelő szerv által rendelkezésre bocsátott információkat, sem a biocid termék engedélyezése iránti kérelemben, sem a kérelem értékelése során nem határoztak meg ilyen műszaki vagy szervezési intézkedéseket. |
| --- | --- |

(14)

Figyelembe véve a biocid termék alkalmazási módjait és az értékelő szerv által rendelkezésre bocsátott információkat, sem a biocid termék engedélyezése iránti kérelemben, sem a kérelem értékelése során nem határoztak meg ilyen műszaki vagy szervezési intézkedéseket.

| (15) | A Bizottság álláspontja szerint ezért a biocid termék megfelel az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában meghatározott feltételnek, amennyiben a biocid termék engedélyében és címkéjén szerepel a felhasználására vonatkozó következő feltétel: „A kézi bemerítéssel és az automatizált permetezéssel történő alkalmazáshoz az EN 374 európai szabvány követelményeinek megfelelő, vegyi anyagoknak ellenálló védőkesztyű (a kesztyű anyagát az engedély jogosultja határozza meg a terméktájékoztatóban) és legalább az EN 13034 európai szabvány szerinti 6. típusú védőruházat viselése szükséges; az automatizált bemerítéssel történő alkalmazáshoz az EN 374 európai szabvány követelményeinek megfelelő, vegyi anyagoknak ellenálló védőkesztyű (a kesztyű anyagát az engedély jogosultja határozza meg a terméktájékoztatóban) viselése szükséges; a frissen kezelt faanyagok további kézi feldolgozásához pedig az EN 374 európai szabvány követelményeinek megfelelő, vegyi anyagoknak ellenálló védőkesztyű (a kesztyű anyagát az engedély jogosultja határozza meg a terméktájékoztatóban) viselése szükséges. Ez nem érinti a 98/24/EK tanácsi irányelv és a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó egyéb uniós jogszabályok munkáltatók általi alkalmazását.” |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság álláspontja szerint ezért a biocid termék megfelel az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában meghatározott feltételnek, amennyiben a biocid termék engedélyében és címkéjén szerepel a felhasználására vonatkozó következő feltétel: „A kézi bemerítéssel és az automatizált permetezéssel történő alkalmazáshoz az EN 374 európai szabvány követelményeinek megfelelő, vegyi anyagoknak ellenálló védőkesztyű (a kesztyű anyagát az engedély jogosultja határozza meg a terméktájékoztatóban) és legalább az EN 13034 európai szabvány szerinti 6. típusú védőruházat viselése szükséges; az automatizált bemerítéssel történő alkalmazáshoz az EN 374 európai szabvány követelményeinek megfelelő, vegyi anyagoknak ellenálló védőkesztyű (a kesztyű anyagát az engedély jogosultja határozza meg a terméktájékoztatóban) viselése szükséges; a frissen kezelt faanyagok további kézi feldolgozásához pedig az EN 374 európai szabvány követelményeinek megfelelő, vegyi anyagoknak ellenálló védőkesztyű (a kesztyű anyagát az engedély jogosultja határozza meg a terméktájékoztatóban) viselése szükséges. Ez nem érinti a 98/24/EK tanácsi irányelv és a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó egyéb uniós jogszabályok munkáltatók általi alkalmazását.”

| (16) | Ha azonban az engedély kérelmezője hatékony műszaki vagy szervezési intézkedéseket határoz meg, és az engedélyező hatóság egyetért azzal, hogy ezek az intézkedések a kitettség egyenértékű vagy nagyobb csökkenését eredményezik, vagy maga az engedélyező hatóság határoz meg olyan intézkedéseket, amelyek a kitettség egyenértékű vagy nagyobb csökkenését eredményezik, akkor az egyéni védőeszköz viselése helyett ezeket az intézkedéseket kell alkalmazni, valamint feltüntetni az engedélyben és a biocid termék címkéjén. |
| --- | --- |

(16)

Ha azonban az engedély kérelmezője hatékony műszaki vagy szervezési intézkedéseket határoz meg, és az engedélyező hatóság egyetért azzal, hogy ezek az intézkedések a kitettség egyenértékű vagy nagyobb csökkenését eredményezik, vagy maga az engedélyező hatóság határoz meg olyan intézkedéseket, amelyek a kitettség egyenértékű vagy nagyobb csökkenését eredményezik, akkor az egyéni védőeszköz viselése helyett ezeket az intézkedéseket kell alkalmazni, valamint feltüntetni az engedélyben és a biocid termék címkéjén.

| (17) | A Bizottság 2021. február 15-én lehetőséget adott a kérelmezőnek, hogy az 528/2012/EU rendelet 36. cikke (2) bekezdésének megfelelően írásbeli észrevételeket tegyen. A kérelmező nem tett észrevételeket. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság 2021. február 15-én lehetőséget adott a kérelmezőnek, hogy az 528/2012/EU rendelet 36. cikke (2) bekezdésének megfelelően írásbeli észrevételeket tegyen. A kérelmező nem tett észrevételeket.

| (18) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(18)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A biocid termékek nyilvántartásában a BC-XP022475-16 számmal azonosított biocid termék megfelel az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában meghatározott feltételnek, amennyiben a biocid termék engedélyében és címkéjén szerepel a felhasználására vonatkozó következő feltétel: „A kézi bemerítéssel és az automatizált permetezéssel történő alkalmazáshoz az EN 374 európai szabvány követelményeinek megfelelő, vegyi anyagoknak ellenálló védőkesztyű (a kesztyű anyagát az engedély jogosultja határozza meg a terméktájékoztatóban) és legalább az EN 13034 európai szabvány szerinti 6. típusú védőruházat viselése szükséges; az automatizált bemerítéssel történő alkalmazáshoz az EN 374 európai szabvány követelményeinek megfelelő, vegyi anyagoknak ellenálló védőkesztyű (a kesztyű anyagát az engedély jogosultja határozza meg a terméktájékoztatóban) viselése szükséges; a frissen kezelt faanyagok további kézi feldolgozásához pedig az EN 374 európai szabvány követelményeinek megfelelő, vegyi anyagoknak ellenálló védőkesztyű (a kesztyű anyagát az engedély jogosultja határozza meg a terméktájékoztatóban) viselése szükséges. Ez nem érinti a 98/24/EK tanácsi irányelv és a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó egyéb uniós jogszabályok munkáltatók általi alkalmazását.”

Amennyiben azonban az engedély kérelmezője műszaki vagy szervezési intézkedéseket határoz meg, és az engedélyező hatóság egyetért azzal, hogy ezekkel az intézkedésekkel az első bekezdésben említett védőeszköz használatával elért csökkenéssel egyenértékű vagy annál nagyobb expozíciócsökkenés érhető el, vagy maga az engedélyező hatóság határoz meg olyan intézkedéseket, amelyekkel az első bekezdésben említett védőeszköz használatával elért csökkenéssel egyenértékű vagy annál nagyobb expozíciócsökkenés érhető el, akkor az említett egyéni védőeszköz helyett ezeket az intézkedéseket kell alkalmazni, valamint feltüntetni az engedélyben és a biocid termék címkéjén. Ebben az esetben nem alkalmazandó a biocid termék felhasználásával kapcsolatosan az első bekezdésben meghatározott feltétel feltüntetésére vonatkozó kötelezettség.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2022. május 25-én.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Tanács 98/24/EK irányelve (1998. április 7.) a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről (tizennegyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 131., 1998.5.5., 11. o.).

2

(3)  A Tanács 89/391/EGK irányelve (1989. június 12.) a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (HL L 183., 1989.6.29., 1. o.).

3

---

AJÁNLÁSOK

| 2022.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/72

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/867 AJÁNLÁSA

(2022. június 1.)

a biztonsági kőolajkészleteknek az Ukrajna elleni inváziót követően a tagállamok által történő felszabadításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2009/119/EK tanácsi irányelv (1) célja, hogy a tagállamok közötti szolidaritáson alapuló, megbízható és átlátható mechanizmusokkal magas szinten tartsa az Unión belüli kőolajellátás biztonságát. Az irányelv megállapítja különösen a vészhelyzet esetén alkalmazandó szabályokat és eljárásokat. 2022. március 1-jén és április 1-jén az IEA irányító testülete összehangolt vészhelyzeti kőolajkészlet-felszabadítási tervekről határozott, amelyek keretében 60, illetve 120 millió hordó kőolaj felszabadítását irányozta elő (2). |
| --- | --- |

(1)

A 2009/119/EK tanácsi irányelv (1) célja, hogy a tagállamok közötti szolidaritáson alapuló, megbízható és átlátható mechanizmusokkal magas szinten tartsa az Unión belüli kőolajellátás biztonságát. Az irányelv megállapítja különösen a vészhelyzet esetén alkalmazandó szabályokat és eljárásokat. 2022. március 1-jén és április 1-jén az IEA irányító testülete összehangolt vészhelyzeti kőolajkészlet-felszabadítási tervekről határozott, amelyek keretében 60, illetve 120 millió hordó kőolaj felszabadítását irányozta elő (2).

| (2) | A Bizottság és a tagállamok az olajkoordinációs csoport négy ülésén (február 22-én és 25-én, valamint március 2-án és 31-én) megvitatták az IEA keretében történő kollektív fellépés lehetőségét, várható előnyeit és hatását. A Bizottság szolgálatai az olajkoordinációs csoportnak címzett, 2022. március 4-i és április 5-i leveleikben emlékeztették a tagállamokat az uniós jog értelmében alkalmazandó releváns rendelkezésekre és kötelezettségekre. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság és a tagállamok az olajkoordinációs csoport négy ülésén (február 22-én és 25-én, valamint március 2-án és 31-én) megvitatták az IEA keretében történő kollektív fellépés lehetőségét, várható előnyeit és hatását. A Bizottság szolgálatai az olajkoordinációs csoportnak címzett, 2022. március 4-i és április 5-i leveleikben emlékeztették a tagállamokat az uniós jog értelmében alkalmazandó releváns rendelkezésekre és kötelezettségekre.

| (3) | Az IEA keretében történt kollektív fellépésben tizennyolc tagállam (köztük két, az IEA-ban tagsággal nem rendelkező tagállam) vett részt, amelyek mintegy 40 millió hordó nyersolaj-egyenértékre vonatkozó önkéntes hozzájárulást vállaltak. |
| --- | --- |

(3)

Az IEA keretében történt kollektív fellépésben tizennyolc tagállam (köztük két, az IEA-ban tagsággal nem rendelkező tagállam) vett részt, amelyek mintegy 40 millió hordó nyersolaj-egyenértékre vonatkozó önkéntes hozzájárulást vállaltak.

| (4) | Az Unióban tárolt biztonsági olajkészletek mennyisége 2013 óta nem volt ilyen alacsony. A 2009/119/EK irányelv 3. cikke alapján a készletek a 2020. évi nettó nyersolaj- és kőolajtermék-behozatalt tükrözik, amely a Covid19-világjárvány megfékezésére irányuló egészségügyi intézkedések (kijárási korlátozások és csökkent mobilitás) miatti fogyasztásvisszaesés miatt szokatlanul alacsony volt. A 2022. július 1-jétől alkalmazandó, 12 hónapos időszakra vonatkozó új éves készletezési kötelezettség teljesítéséhez szükséges nyersolaj- és kőolajtermék-mennyiség egyes tagállamokban várhatóan akár 30 %-kal is emelkedhet. |
| --- | --- |

(4)

Az Unióban tárolt biztonsági olajkészletek mennyisége 2013 óta nem volt ilyen alacsony. A 2009/119/EK irányelv 3. cikke alapján a készletek a 2020. évi nettó nyersolaj- és kőolajtermék-behozatalt tükrözik, amely a Covid19-világjárvány megfékezésére irányuló egészségügyi intézkedések (kijárási korlátozások és csökkent mobilitás) miatti fogyasztásvisszaesés miatt szokatlanul alacsony volt. A 2022. július 1-jétől alkalmazandó, 12 hónapos időszakra vonatkozó új éves készletezési kötelezettség teljesítéséhez szükséges nyersolaj- és kőolajtermék-mennyiség egyes tagállamokban várhatóan akár 30 %-kal is emelkedhet.

| (5) | Az ukrajnai háború alakulásával kapcsolatos jelenlegi bizonytalan helyzetben létfontosságú a nyersolaj és a kőolajtermékek iránti kereslet lehető legnagyobb mértékű korlátozása, valamint az olajpiacra nehezedő további nyomás elkerülése. Ezért nem kívánatos, hogy a tagállamok rövid távon feltöltsék a 2009/119/EK irányelv 20. cikke alapján felszabadított vagy felszabadítandó biztonsági olajkészleteiket, hacsak nem kerül veszélybe ellátásbiztonsági felkészültségük. Korai lenne azonban konkrét időkeretet meghatározni a felszabadított készletek feltöltésére. |
| --- | --- |

(5)

Az ukrajnai háború alakulásával kapcsolatos jelenlegi bizonytalan helyzetben létfontosságú a nyersolaj és a kőolajtermékek iránti kereslet lehető legnagyobb mértékű korlátozása, valamint az olajpiacra nehezedő további nyomás elkerülése. Ezért nem kívánatos, hogy a tagállamok rövid távon feltöltsék a 2009/119/EK irányelv 20. cikke alapján felszabadított vagy felszabadítandó biztonsági olajkészleteiket, hacsak nem kerül veszélybe ellátásbiztonsági felkészültségük. Korai lenne azonban konkrét időkeretet meghatározni a felszabadított készletek feltöltésére.

| (6) | A tagállamoknak tartózkodniuk kell attól, hogy további nyersolajat és kőolajtermékeket vásároljanak a 2022 júliusától kezdődő új éves készletezési kötelezettségük teljesítésére való felkészülés keretében, ez ugyanis szükségszerűen növelné az ezen áruk iránti jelenlegi keresletet. A 2009/119/EK irányelv 20. cikkének (6) bekezdésére hivatkozva a Bizottság a jelenlegi válság alakulásának fényében felül fogja vizsgálni azt az időkeretet, amelyen belül a tagállamoknak az előírt minimális szintre kell visszaállítaniuk készleteiket. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamoknak tartózkodniuk kell attól, hogy további nyersolajat és kőolajtermékeket vásároljanak a 2022 júliusától kezdődő új éves készletezési kötelezettségük teljesítésére való felkészülés keretében, ez ugyanis szükségszerűen növelné az ezen áruk iránti jelenlegi keresletet. A 2009/119/EK irányelv 20. cikkének (6) bekezdésére hivatkozva a Bizottság a jelenlegi válság alakulásának fényében felül fogja vizsgálni azt az időkeretet, amelyen belül a tagállamoknak az előírt minimális szintre kell visszaállítaniuk készleteiket.

| (7) | A Bizottság ezen ajánlásról a 2021. március 14-i ülésen konzultált az olajkoordinációs csoporttal, amelyen az IEA titkárságának képviselői is részt vettek, |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság ezen ajánlásról a 2021. március 14-i ülésen konzultált az olajkoordinációs csoporttal, amelyen az IEA titkárságának képviselői is részt vettek,

AJÁNLJA, HOGY:

| 1. | A tagállamok 2022. november 1-je előtt ne állítsák vissza biztonsági olajkészleteiket a 2009/119/EK irányelvben előírt minimális szintre, hacsak ez nem veszélyezteti ellátásbiztonsági felkészültségüket. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az olajkoordinációs csoporttal konzultálva és a Nemzetközi Energia Ügynökséggel egyeztetve a Bizottság felül fogja vizsgálni ezt az ajánlást annak érdekében, hogy a jelenlegi válság alakulását figyelembe véve meghatározza a készletezési kötelezettség alkalmazásának kezdőnapját. |
| --- | --- |

2.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 1-jén.

a Bizottság részéről

Kadri SIMSON

a Bizottság tagja

---

(1)  A Tanács 2009/119/EK irányelve (2009. szeptember 14.) a tagállamok minimális kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezési kötelezettségéről (HL L 265., 2009.10.9., 9. o.).

1

(2)  Az irányító testület 277. és 279. rendkívüli ülése.

2

---

Helyesbítések

| 2022.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/74

---

Helyesbítés a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről, valamint a 2004/42/EK irányelv, továbbá a 765/2008/EK és a 305/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 169., 2019. június 25.
  )

A 17. oldalon, a 10. cikk (5) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(5)   A valamennyi forgalmazási lánc tekintetében azonos hatékonysággal online és hagyományos módon forgalmazott termékek piacfelügyeletének végrehajtása érdekében a tagállamok biztosítják a piacfelügyeleti hatóságaik és az összekötő hivataluk számára a feladataik megfelelő ellátásához szükséges erőforrásokat, ideértve az elegendő költségvetési és egyéb forrást, úgymint az elegendő számú szakképzett személyzetet, a szakértelmet, az eljárásokat és az egyéb szabályokat.”

helyesen:

„(5)   Az online és hagyományos módon forgalmazott termékek piacfelügyeletének valamennyi forgalmazási lánc tekintetében azonos hatékonyságú végrehajtása érdekében a tagállamok biztosítják a piacfelügyeleti hatóságaik és az összekötő hivataluk számára a feladataik megfelelő ellátásához szükséges erőforrásokat, ideértve az elegendő költségvetési és egyéb forrást, úgymint az elegendő számú szakképzett személyzetet, a szakértelmet, az eljárásokat és az egyéb szabályokat.”

---

| 2022.6.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 151/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 151/75

---

Helyesbítés az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet III. mellékletének az egyes élő víziállatok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére vonatkozó bizonyítványminták tekintetében történő módosításáról szóló, 2022. január 11-i (EU) 2022/36 bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 8., 2022. január 13.
  )

| 1. | A 40. oldalon a melléklet 1. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 1. fejezetében, a közegészségügyi igazolás módosított II.1.10. pontja hatodik „(1) vagy” kezdetű választható szövegelemének és a 42. oldalon a melléklet 2. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 2. fejezetében, a közegészségügyi igazolás módosított II.1.10. pontja negyedik „(1) vagy” kezdetű választható szövegelemében: |
| --- | --- |

1.

A 40. oldalon a melléklet 1. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 1. fejezetében, a közegészségügyi igazolás módosított II.1.10. pontja hatodik „(1)

(1)

a következő szövegrész:

| „(1) | vagy | [az állatok, amelyekből a hús vagy darált hús származik, a 2007/453/EK határozatnak megfelelően meghatározatlan BSE-kockázatot jelentő országként vagy régióként besorolt országból vagy régióból származnak;” |
| --- | --- | --- |

„(1)

(1)

vagy

[az állatok, amelyekből a hús vagy darált hús származik, a 2007/453/EK határozatnak megfelelően meghatározatlan BSE-kockázatot jelentő országként vagy régióként besorolt országból vagy régióból származnak;”

helyesen:

| „(1) vagy | [az állatok, amelyekből a hús vagy darált hús származik, a 2007/453/EK határozatnak megfelelően meghatározatlan BSE-kockázatot jelentő országként vagy régióként besorolt országból vagy régióból származnak, és”. |
| --- | --- |

„(1) vagy

(1)

[az állatok, amelyekből a hús vagy darált hús származik, a 2007/453/EK határozatnak megfelelően meghatározatlan BSE-kockázatot jelentő országként vagy régióként besorolt országból vagy régióból származnak, és”.

| 2. | Az 56. oldalon a melléklet 6. a) pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 27. fejezetében, a közegészségügyi igazolás módosított II.1.7. pontja harmadik „(1) vagy” kezdetű választható szövegrésze harmadik „(1)” kezdetű választható szövegeleme ii. alpontjában: |
| --- | --- |

2.

Az 56. oldalon a melléklet 6. a) pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 27. fejezetében, a közegészségügyi igazolás módosított II.1.7. pontja harmadik „(1)

(1)

a következő szövegrész:

| „ii. | a burkolóanyag nem tartalmaz a 999/2001/EK rendelet V. melléklete 1a. pontjának iii. alpontjában meghatározott, különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot és nem ilyen anyagból származik.]]]” |
| --- | --- |

„ii.

a burkolóanyag nem tartalmaz a 999/2001/EK rendelet V. melléklete 1a. pontjának iii. alpontjában meghatározott, különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot és nem ilyen anyagból származik.]]]”

helyesen:

| „ii. | vagy a burkolóanyag nem tartalmaz a 999/2001/EK rendelet V. melléklete 1a. pontjának iii. alpontjában meghatározott, különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot, és nem ilyen anyagból származik.]]]” |
| --- | --- |

„ii.

vagy a burkolóanyag nem tartalmaz a 999/2001/EK rendelet V. melléklete 1a. pontjának iii. alpontjában meghatározott, különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot, és nem ilyen anyagból származik.]]]”

| 3. | Az 58. oldalon a melléklet 8. a) pontjának ii. alpontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 31. fejezetében, az állategészségügyi igazolás módosított II.2.6.3. pontjában: |
| --- | --- |

3.

Az 58. oldalon a melléklet 8. a) pontjának ii. alpontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 31. fejezetében, az állategészségügyi igazolás módosított II.2.6.3. pontjában:

a következő szövegrész:

| „»II.2.6.3. | a származási létesítményben történt berakodás és az Unióba való megérkezés közötti idő alatt a szállítmányhoz tartozó állatokat nem szállítják együtt ugyanazon vízben vagy [konténerben](4) [élőhal-tartályos hajón](4) alacsonyabb állategészségügyi státuszú vagy nem az Unióba való beléptetésre szánt víziállatokkal;«” |
| --- | --- |

„»II.2.6.3.

helyesen:

| „»II.2.6.3. | a származási helyen történt berakodás és az Unióba való megérkezés közötti idő alatt a szállítmányhoz tartozó állatokat nem szállítják együtt ugyanazon vízben vagy [konténerben](4) [élőhal-tartályos hajón](4) alacsonyabb állategészségügyi státuszú vagy nem az Unióba való beléptetésre szánt víziállatokkal;«”. |
| --- | --- |

„»II.2.6.3.

| 4. | Az 59. oldalon a melléklet 10. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 34. fejezetében, az állategészségügyi igazolás módosított II.2.3. pontja bevezető mondatának és a melléklet 11. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 35. fejezetében, az állategészségügyi igazolás módosított II.2.3. pontja bevezető mondatában: |
| --- | --- |

4.

Az 59. oldalon a melléklet 10. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 34. fejezetében, az állategészségügyi igazolás módosított II.2.3. pontja bevezető mondatának és a melléklet 11. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 35. fejezetében, az állategészségügyi igazolás módosított II.2.3. pontja bevezető mondatában:

a következő szövegrész:

| „a(z) | [Bos Taurus,](1) [Ovis aries,](1) [Capra hircus,](1) [Bubalus bubalis,](1) [Camelus dromedarius](1) fajhoz tartozó olyan állatoktól származó nyers tejből állították elő, ék, amelyeket:” |
| --- | --- |

„a(z)

helyesen:

| „a(z) | [Bos Taurus,](1) [Ovis aries,](1) [Capra hircus,](1) [Bubalus bubalis,](1) [Camelus dromedarius](1) fajhoz tartozó olyan állatoktól származó nyers tejből állították elő, amelyeket:”. |
| --- | --- |

„a(z)

| 5. | A 62. oldalon a melléklet 13. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 42. fejezetében, a közegészségügyi igazolás módosított II.1.6. pontja első „(1) vagy” kezdetű választható szövegrésze második „(1)” kezdetű választható szövegelemében: |
| --- | --- |

5.

A 62. oldalon a melléklet 13. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 42. fejezetében, a közegészségügyi igazolás módosított II.1.6. pontja első „(1)

(1)

a következő szövegrész:

| „(1) | [az állatok, amelyekből a kollagén származik, olyan országból vagy régióból származnak, amelyet a 2007/453/EK határozatnak megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő olyan országként vagy régióként soroltak be, és amelynek honos állományában legalább egy BSE-fertőzés előfordult, és a zselatin nem tartalmaz szarvasmarha-, juh- és kecskefélék csontjáról mechanikusan lefejtett húst, illetve nem abból származik;]” |
| --- | --- |

„(1)

helyesen:

| „(1) | [az állatok, amelyekből a kollagén származik, olyan országból vagy régióból származnak, amelyet a 2007/453/EK határozatnak megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő olyan országként vagy régióként soroltak be, és amelynek honos állományában legalább egy BSE-fertőzés előfordult, és a kollagén nem tartalmaz szarvasmarha-, juh- és kecskefélék csontjáról mechanikusan lefejtett húst, illetve nem abból származik;]”. |
| --- | --- |

„(1)

| 6. | A 63. oldalon a melléklet 14. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 43. fejezetében, a közegészségügyi igazolás módosított II.1.4. pontja első „(1) vagy” kezdetű választható szövegrésze második „(1

  )
  ” kezdetű választható szövegelemében: |
| --- | --- |

6.

A 63. oldalon a melléklet 14. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 43. fejezetében, a közegészségügyi igazolás módosított II.1.4. pontja első „(1)

(1

)

a következő szövegrész:

| „(1) | [az állatok, amelyekből a nyersanyag származik, olyan országból vagy régióból származnak, amelyet a 2007/453/EK határozatnak megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országként vagy régióként soroltak be, és amelynek honos állományában legalább egy BSE-fertőzés előfordult, és a zselatin nem tartalmaz szarvasmarha-, juh- és kecskefélék csontjáról mechanikusan lefejtett húst, illetve nem abból származik;]” |
| --- | --- |

„(1)

helyesen:

| „(1) | [az állatok, amelyekből a nyersanyag származik, olyan országból vagy régióból származnak, amelyet a 2007/453/EK határozatnak megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országként vagy régióként soroltak be, és amelynek honos állományában legalább egy BSE-fertőzés előfordult, és a nyersanyag nem tartalmaz szarvasmarha-, juh- és kecskefélék csontjáról mechanikusan lefejtett húst, illetve nem abból származik;]”. |
| --- | --- |

„(1)

| 7. | A 64. oldalon a melléklet 14. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 43. fejezetében, a közegészségügyi igazolás módosított II.1.4. pontja első „(1) vagy” kezdetű választható szövegrésze harmadik „(1)” kezdetű választható szövegeleme bevezető mondatában: |
| --- | --- |

7.

A 64. oldalon a melléklet 14. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 43. fejezetében, a közegészségügyi igazolás módosított II.1.4. pontja első „(1)

(1)

a következő szövegrész:

„[az állatok, amelyekből a kezelt nyersanyag származik, a 2007/453/EK határozatnak megfelelően ellenőrzött BSE-kockázatot jelentő országként vagy régióként besorolt országból vagy régióból származnak, és:”

helyesen:

„[az állatok, amelyekből a nyersanyag származik, a 2007/453/EK határozatnak megfelelően ellenőrzött BSE-kockázatot jelentő országként vagy régióként besorolt országból vagy régióból származnak, és:”.

| 8. | A 65. oldalon a melléklet 15. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 44. fejezetében, a közegészségügyi igazolás módosított II.1.7. pontja első „(1) vagy” kezdetű választható szövegrésze második „(1)” kezdetű választható szövegelemében: |
| --- | --- |

8.

A 65. oldalon a melléklet 15. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 44. fejezetében, a közegészségügyi igazolás módosított II.1.7. pontja első „(1)

(1)

a következő szövegrész:

| „(1) | [az állatok, amelyekből a kezelt nyersanyag származik, olyan országból vagy régióból származnak, amelyet a 2007/453/EK határozatnak megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országként vagy régióként soroltak be, és amelynek honos állományában legalább egy BSE-fertőzés előfordult, és a zselatin nem tartalmaz szarvasmarha-, juh- és kecskefélék csontjáról mechanikusan lefejtett húst, illetve nem abból származik;]” |
| --- | --- |

„(1)

helyesen:

| „(1) | [az állatok, amelyekből a kezelt nyersanyag származik, olyan országból vagy régióból származnak, amelyet a 2007/453/EK határozatnak megfelelően elhanyagolható BSE-kockázatot jelentő országként vagy régióként soroltak be, és amelynek honos állományában legalább egy BSE-fertőzés előfordult, és a kezelt nyersanyag nem tartalmaz szarvasmarha-, juh- és kecskefélék csontjáról mechanikusan lefejtett húst, illetve nem abból származik;]”. |
| --- | --- |

„(1)

| 9. | A 69. oldalon a melléklet 16. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 45. fejezetében, a „HATÓSÁGI BIZONYÍTVÁNYMINTA AZ EMBERI FOGYASZTÁSRA SZÁNT MÉZ ÉS EGYÉB MÉHÉSZETI TERMÉKEK UNIÓBA TÖRTÉNŐ BELÉPTETÉSÉHEZ (HON MINTA)” II.1. rovata c) pontjában: |
| --- | --- |

9.

A 69. oldalon a melléklet 16. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 45. fejezetében, a „HATÓSÁGI BIZONYÍTVÁNYMINTA AZ EMBERI FOGYASZTÁSRA SZÁNT MÉZ ÉS EGYÉB MÉHÉSZETI TERMÉKEK UNIÓBA TÖRTÉNŐ BELÉPTETÉSÉHEZ (HON MINTA)” II.1. rovata c) pontjában:

a következő szövegrész:

| „c) | a 96/23/EK tanácsi irányelvKK 29. cikkével összhangban benyújtott szermaradék-ellenőrzési tervekben szereplő, az élő állatokra, valamint a belőlük származó termékekre vonatkozó garanciák teljesülnek, és a tojások szerepelnek a 2011/163/EU bizottsági határozatbanLL megállapított jegyzékben az érintett származási ország vonatkozásában;” |
| --- | --- |

„c)

a 96/23/EK tanácsi irányelvKK 29. cikkével összhangban benyújtott szermaradék-ellenőrzési tervekben szereplő, az élő állatokra, valamint a belőlük származó termékekre vonatkozó garanciák teljesülnek, és a tojások szerepelnek a 2011/163/EU bizottsági határozatbanLL megállapított jegyzékben az érintett származási ország vonatkozásában;”

KK

LL

helyesen:

| „c) | a 96/23/EK tanácsi irányelvKK 29. cikkével összhangban benyújtott szermaradék-ellenőrzési tervekben szereplő, az élő állatokra, valamint a belőlük származó termékekre vonatkozó garanciák teljesülnek, és a méz szerepel a 2011/163/EU bizottsági határozatbanLL megállapított jegyzékben az érintett származási ország vonatkozásában;”. |
| --- | --- |

„c)

a 96/23/EK tanácsi irányelvKK 29. cikkével összhangban benyújtott szermaradék-ellenőrzési tervekben szereplő, az élő állatokra, valamint a belőlük származó termékekre vonatkozó garanciák teljesülnek, és a méz szerepel a 2011/163/EU bizottsági határozatbanLL megállapított jegyzékben az érintett származási ország vonatkozásában;”.

KK

LL

| 10. | A 78. oldalon a melléklet 17. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 50. fejezetében, az „ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI/HATÓSÁGI BIZONYÍTVÁNYMINTA A ZSELATINON, KOLLAGÉNEN ÉS NAGYMÉRTÉKBEN FINOMÍTOTT TERMÉKEKEN KÍVÜL TETSZŐLEGES MENNYISÉGŰ HÚSKÉSZÍTMÉNYT TARTALMAZÓ, SZOBAHŐMÉRSÉKLETEN TÁROLHATÓ, ILLETVE NEM TÁROLHATÓ, EMBERI FOGYASZTÁSRA SZÁNT ÖSSZETETT ÉLELMISZER-KÉSZÍTMÉNYEK UNIÓBA TÖRTÉNŐ BELÉPTETÉSÉHEZ (COMP MINTA)” II.3.B. rovata c) pontja ötödik „(1) vagy” kezdetű választható szövegelemében: |
| --- | --- |

10.

A 78. oldalon a melléklet 17. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 50. fejezetében, az „ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI/HATÓSÁGI BIZONYÍTVÁNYMINTA A ZSELATINON, KOLLAGÉNEN ÉS NAGYMÉRTÉKBEN FINOMÍTOTT TERMÉKEKEN KÍVÜL TETSZŐLEGES MENNYISÉGŰ HÚSKÉSZÍTMÉNYT TARTALMAZÓ, SZOBAHŐMÉRSÉKLETEN TÁROLHATÓ, ILLETVE NEM TÁROLHATÓ, EMBERI FOGYASZTÁSRA SZÁNT ÖSSZETETT ÉLELMISZER-KÉSZÍTMÉNYEK UNIÓBA TÖRTÉNŐ BELÉPTETÉSÉHEZ (COMP MINTA)” II.3.B. rovata c) pontja ötödik „(1)

a következő szövegrész:

| „(1) vagy | [magas hőmérsékletű gyors pasztőrözés (HTST) 72 °C-on 15 másodpercig, vagy ezzel egyenértékű pasztőrözési hatással járó eljárás legalább 7,0-es pH-értékű tejen elvégezve, adott esetben negatív reakcióval a közvetlenül a hőkezelés után végzett alkalikusfoszfatáz-próbán;]” |
| --- | --- |

„(1) vagy

helyesen:

| „(1) vagy | [magas hőmérsékletű gyors pasztőrözés (HTST) 72 °C-on 15 másodpercig vagy ezzel egyenértékű pasztőrözési hatással járó eljárás 7,0-es pH-érték alatti tejen elvégezve, adott esetben negatív reakcióval a közvetlenül a hőkezelés után végzett alkalikusfoszfatáz-próbán;]”. |
| --- | --- |

„(1) vagy

| 11. | A 87. oldalon a melléklet 18. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 52. fejezetében, az „ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI BIZONYÍTVÁNYMINTA A TETSZŐLEGES MENNYISÉGŰ HÚSKÉSZÍTMÉNYT TARTALMAZÓ, SZOBAHŐMÉRSÉKLETEN TÁROLHATÓ, ILLETVE NEM TÁROLHATÓ, EMBERI FOGYASZTÁSRA SZÁNT ÖSSZETETT ÉLELMISZER-KÉSZÍTMÉNYEK UNIÓN KERESZTÜL HARMADIK ORSZÁGBA TÖRTÉNŐ KÖZVETLEN VAGY TÁROLÁST KÖVETŐ ÁTSZÁLLÍTÁSÁHOZ (TRANSIT-COMP MINTA)” II.1.B. rovata c) pontja ötödik „(1) vagy” kezdetű választható szövegelemében: |
| --- | --- |

11.

A 87. oldalon a melléklet 18. pontjában, az (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelet módosított III. mellékletének 52. fejezetében, az „ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI BIZONYÍTVÁNYMINTA A TETSZŐLEGES MENNYISÉGŰ HÚSKÉSZÍTMÉNYT TARTALMAZÓ, SZOBAHŐMÉRSÉKLETEN TÁROLHATÓ, ILLETVE NEM TÁROLHATÓ, EMBERI FOGYASZTÁSRA SZÁNT ÖSSZETETT ÉLELMISZER-KÉSZÍTMÉNYEK UNIÓN KERESZTÜL HARMADIK ORSZÁGBA TÖRTÉNŐ KÖZVETLEN VAGY TÁROLÁST KÖVETŐ ÁTSZÁLLÍTÁSÁHOZ (TRANSIT-COMP MINTA)” II.1.B. rovata c) pontja ötödik „(1)

a következő szövegrész:

| „(1) vagy | [magas hőmérsékletű gyors pasztőrözés (HTST) 72 °C-on 15 másodpercig, vagy ezzel egyenértékű pasztőrözési hatással járó eljárás legalább 7,0-es pH-értékű tejen elvégezve, adott esetben negatív reakcióval a közvetlenül a hőkezelés után végzett alkalikusfoszfatáz-próbán;]” |
| --- | --- |

„(1) vagy

helyesen:

| „(1) vagy | [magas hőmérsékletű gyors pasztőrözés (HTST) 72 °C-on 15 másodpercig vagy ezzel egyenértékű pasztőrözési hatással járó eljárás 7,0-es pH-érték alatti tejen elvégezve, adott esetben negatív reakcióval a közvetlenül a hőkezelés után végzett alkalikusfoszfatáz-próbán;]”. |
| --- | --- |

„(1) vagy

---