# Euroopa Liidu L 156/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 156 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik9. juuni 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 156

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik9. juuni 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/897, 2. juuni 2022, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Lenticchia di Onano (KGT) | 2 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/898, 3. juuni 2022, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2021/641 (milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 3788 all)

   (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/899, 8. juuni 2022, selliseid keskseid vastaspooli käsitleva Indoneesia õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 nõuetega, mille üle teeb järelevalvet Indoneesia finantsteenuste amet (Otoritas Jasa Keuangan) (
  1
  ) | 53 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/900, 8. juuni 2022, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/2039 seoses Lõuna-Aafrika kesksete vastaspoolte õigusraamistiku arenguga (
  1
  ) | 57 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/901, 8. juuni 2022, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/2269 seoses rahvusvaheliste finantsteenuste keskuste asutuse järelevalve all olevate kesksete vastaspooltega (
  1
  ) | 60 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/902, 8. juuni 2022, keskseid vastaspooli käsitleva Malaisia õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 nõuetega (
  1
  ) | 64 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/903, 8. juuni 2022, keskseid vastaspooli käsitleva Tšiili õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 nõuetega (
  1
  ) | 68 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ELi-Montenegro stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsus nr 1/2022, 9. veebruar 2022, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut seoses selle protokolli nr 3 (milles käsitletakse mõiste päritolustaatusega tooted määratlust ja halduskoostöö viise) asendamisega[2022/904] | 72 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/897, 2. juuni 2022, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Lenticchia di Onano (KGT)

2

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/898, 3. juuni 2022, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2021/641 (milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 3788 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 3788 all)

1

3

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/899, 8. juuni 2022, selliseid keskseid vastaspooli käsitleva Indoneesia õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 nõuetega, mille üle teeb järelevalvet Indoneesia finantsteenuste amet (Otoritas Jasa Keuangan) (
  1
  )

1

53

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/900, 8. juuni 2022, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/2039 seoses Lõuna-Aafrika kesksete vastaspoolte õigusraamistiku arenguga (
  1
  )

1

57

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/901, 8. juuni 2022, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/2269 seoses rahvusvaheliste finantsteenuste keskuste asutuse järelevalve all olevate kesksete vastaspooltega (
  1
  )

1

60

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/902, 8. juuni 2022, keskseid vastaspooli käsitleva Malaisia õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 nõuetega (
  1
  )

1

64

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/903, 8. juuni 2022, keskseid vastaspooli käsitleva Tšiili õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 nõuetega (
  1
  )

1

68

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ELi-Montenegro stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsus nr 1/2022, 9. veebruar 2022, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut seoses selle protokolli nr 3 (milles käsitletakse mõiste päritolustaatusega tooted määratlust ja halduskoostöö viise) asendamisega[2022/904]

72

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määruse (EL) 2020/852 (millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088) parandus ( ELT L 198, 22.6.2020 ) | 159 |
| | * | Nõukogu 9. märtsi 2022. aasta otsuse (ÜVJP) 2022/397 (millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus ( ELT L 80, 9.3.2022 ) | 160 |
| | * | Komisjoni 16. detsembri 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/2325 (millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/848 selliste kolmandate riikide loetelu ning selliste kontrolliasutuste ja kontrollorganite loetelu, mida on tunnustatud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõigetele 2 ja 3 mahepõllumajanduslike toodete importimiseks liitu) parandus ( ELT L 465, 29.12.2021 ) | 161 |
| | * | Komisjoni 21. detsembri 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/2289 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 rakenduseeskirjad ÜPP strateegiakavade sisu esitamise ja turvalise teabevahetuse elektroonilise süsteemi kohta) parandus ( ELT L 458, 22.12.2021 ) | 163 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määruse (EL) 2020/852 (millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088) parandus ( ELT L 198, 22.6.2020 )

( ELT L 198, 22.6.2020 )

159

*

Nõukogu 9. märtsi 2022. aasta otsuse (ÜVJP) 2022/397 (millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus ( ELT L 80, 9.3.2022 )

( ELT L 80, 9.3.2022 )

160

*

Komisjoni 16. detsembri 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/2325 (millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/848 selliste kolmandate riikide loetelu ning selliste kontrolliasutuste ja kontrollorganite loetelu, mida on tunnustatud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõigetele 2 ja 3 mahepõllumajanduslike toodete importimiseks liitu) parandus ( ELT L 465, 29.12.2021 )

( ELT L 465, 29.12.2021 )

161

*

Komisjoni 21. detsembri 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/2289 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 rakenduseeskirjad ÜPP strateegiakavade sisu esitamise ja turvalise teabevahetuse elektroonilise süsteemi kohta) parandus ( ELT L 458, 22.12.2021 )

( ELT L 458, 22.12.2021 )

163

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 9.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/1

---

Teave Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu jõustumise kohta

Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping, mis allkirjastati 29. novembril 2018 Brüsselis, jõustus kõnealuse lepingu artikli 8 lõike 1 kohaselt 24. mail 2022, sest viimane teade anti hoiule 24. mail 2022.

---

MÄÄRUSED

| 9.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/2

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/897,

2. juuni 2022,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Lenticchia di Onano“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Lenticchia di Onano“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Lenticchia di Onano“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Lenticchia di Onano“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Lenticchia di Onano“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Lenticchia di Onano“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. juuni 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 87, 23.2.2022, lk 19.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

OTSUSED

| 9.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/3

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/898,

3. juuni 2022,

millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2021/641 (milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 3788 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 259 lõike 1 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lindude kõrge patogeensusega gripp on lindude nakkuslik viirushaigus, mis kahjustab tõsiselt kodulinnukasvatuse tulusust ja põhjustab häireid liidusiseses kaubanduses ning ekspordis kolmandatesse riikidesse. Lindude kõrge patogeensusega gripi viirustega võivad nakatuda rändlinnud, kes kevad- ja sügisrände ajal võivad viirusi levitada pika vahemaa taha. Seepärast kujutab lindude kõrge patogeensusega gripi viiruste esinemine metslindudel endast pidevat ohtu nende viiruste otsesele ja kaudsele sissetoomisele ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde. Lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu korral on oht, et tauditekitaja võib levida muudesse ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde. |
| --- | --- |

(1)

Lindude kõrge patogeensusega gripp on lindude nakkuslik viirushaigus, mis kahjustab tõsiselt kodulinnukasvatuse tulusust ja põhjustab häireid liidusiseses kaubanduses ning ekspordis kolmandatesse riikidesse. Lindude kõrge patogeensusega gripi viirustega võivad nakatuda rändlinnud, kes kevad- ja sügisrände ajal võivad viirusi levitada pika vahemaa taha. Seepärast kujutab lindude kõrge patogeensusega gripi viiruste esinemine metslindudel endast pidevat ohtu nende viiruste otsesele ja kaudsele sissetoomisele ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde. Lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu korral on oht, et tauditekitaja võib levida muudesse ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde.

| (2) | Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud loomadele või inimestele edasikanduvate taudide ennetamise ja tõrje õigusraamistik. Lindude kõrge patogeensusega gripp kuulub selles määruses esitatud mõiste „loetellu kantud taudid“ alla ja selle suhtes kohaldatakse kõnealuses määruses sätestatud taudide ennetamise ja tõrje eeskirju. Lisaks täiendatakse komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega, sealhulgas tauditõrjemeetmetega lindude kõrge patogeensusega gripi korral. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud loomadele või inimestele edasikanduvate taudide ennetamise ja tõrje õigusraamistik. Lindude kõrge patogeensusega gripp kuulub selles määruses esitatud mõiste „loetellu kantud taudid“ alla ja selle suhtes kohaldatakse kõnealuses määruses sätestatud taudide ennetamise ja tõrje eeskirju. Lisaks täiendatakse komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega, sealhulgas tauditõrjemeetmetega lindude kõrge patogeensusega gripi korral.

| (3) | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/641 (3) on vastu võetud määruse (EL) 2016/429 raames ning selles on sätestatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega seotud tauditõrjemeetmed. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/641 (3) on vastu võetud määruse (EL) 2016/429 raames ning selles on sätestatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega seotud tauditõrjemeetmed.

| (4) | Täpsemalt on rakendusotsuses (EL) 2021/641 sätestatud, et pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse poolt kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid ning täiendavad piirangutsoonid peavad hõlmama vähemalt eespool nimetatud rakendusotsuse lisas kaitse- ja järelevalvetsoonidena ning täiendavate piirangutsoonidena loetletud piirkondi. |
| --- | --- |

(4)

Täpsemalt on rakendusotsuses (EL) 2021/641 sätestatud, et pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse poolt kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid ning täiendavad piirangutsoonid peavad hõlmama vähemalt eespool nimetatud rakendusotsuse lisas kaitse- ja järelevalvetsoonidena ning täiendavate piirangutsoonidena loetletud piirkondi.

| (5) | Rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa muudeti hiljuti komisjoni rakendusotsusega (EL) 2022/817, (4) sest Saksamaal, Prantsusmaal ja Ungaris esines kodulindudel või tehistingimustes peetavatel lindudel järjekordseid lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid, mida oli vaja kajastada kõnealuses lisas. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa muudeti hiljuti komisjoni rakendusotsusega (EL) 2022/817, (4) sest Saksamaal, Prantsusmaal ja Ungaris esines kodulindudel või tehistingimustes peetavatel lindudel järjekordseid lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid, mida oli vaja kajastada kõnealuses lisas.

| (6) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2022/817 vastuvõtmise kuupäeva on Ungari ja Madalmaad teatanud komisjonile uutest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude või tehistingimustes peetavate lindude kasvatamisega tegelevates ettevõtetes, mis asuvad kõnealuse rakendusotsuse lisas loetletud piirkondades või nendest väljaspool. |
| --- | --- |

(6)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2022/817 vastuvõtmise kuupäeva on Ungari ja Madalmaad teatanud komisjonile uutest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude või tehistingimustes peetavate lindude kasvatamisega tegelevates ettevõtetes, mis asuvad kõnealuse rakendusotsuse lisas loetletud piirkondades või nendest väljaspool.

| (7) | Peale selle on Slovakkia teatanud komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kõnealuses liikmesriigis Šaľa piirkonnas asuvas ettevõttes, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde. |
| --- | --- |

(7)

Peale selle on Slovakkia teatanud komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kõnealuses liikmesriigis Šaľa piirkonnas asuvas ettevõttes, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde.

| (8) | Ungari, Madalmaade ja Slovakkia pädevad asutused on võtnud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 kohaselt nõutavad tauditõrjemeetmed, sealhulgas kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonid kõnealuste puhangukollete ümber. |
| --- | --- |

(8)

Ungari, Madalmaade ja Slovakkia pädevad asutused on võtnud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 kohaselt nõutavad tauditõrjemeetmed, sealhulgas kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonid kõnealuste puhangukollete ümber.

| (9) | Komisjon on koostöös Ungari, Madalmaade ja Slovakkiaga läbi vaadanud kõnealuste liikmesriikide võetud tauditõrjemeetmed ning leidnud, et kõnealuste liikmesriikide pädevate asutuste kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid Ungaris, Madalmaades ja Slovakkias on piisaval kaugusel ettevõtetest, kus lindude kõrge patogeensusega gripi puhangute esinemine on kinnitust leidnud. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon on koostöös Ungari, Madalmaade ja Slovakkiaga läbi vaadanud kõnealuste liikmesriikide võetud tauditõrjemeetmed ning leidnud, et kõnealuste liikmesriikide pädevate asutuste kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid Ungaris, Madalmaades ja Slovakkias on piisaval kaugusel ettevõtetest, kus lindude kõrge patogeensusega gripi puhangute esinemine on kinnitust leidnud.

| (10) | Rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas ei ole praegu Slovakkia puhul kaitse- ja järelevalvetsoonidena loetletud piirkondi. |
| --- | --- |

(10)

Rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas ei ole praegu Slovakkia puhul kaitse- ja järelevalvetsoonidena loetletud piirkondi.

| (11) | Selleks et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja koostöös Ungari, Madalmaade ja Slovakkiaga kiiresti kirjeldada liidu tasandil kõnealuste liikmesriikide poolt vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja koostöös Ungari, Madalmaade ja Slovakkiaga kiiresti kirjeldada liidu tasandil kõnealuste liikmesriikide poolt vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone.

| (12) | Seepärast tuleks muuta Ungari ja Madalmaade puhul rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas loetletud piirkondi. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks muuta Ungari ja Madalmaade puhul rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas loetletud piirkondi.

| (13) | Peale selle tuleks Slovakkia kaitse- ja järelevalvetsoonid loetleda rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas. |
| --- | --- |

(13)

Peale selle tuleks Slovakkia kaitse- ja järelevalvetsoonid loetleda rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas.

| (14) | Sellest tulenevalt tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa, et ajakohastada liidu tasandil piirkondadeks jaotamist, arvestamaks Ungari, Madalmaade ja Slovakkia poolt vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 nõuetekohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone ning seal kohaldatavate meetmete kestust. |
| --- | --- |

(14)

Sellest tulenevalt tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa, et ajakohastada liidu tasandil piirkondadeks jaotamist, arvestamaks Ungari, Madalmaade ja Slovakkia poolt vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 nõuetekohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone ning seal kohaldatavate meetmete kestust.

| (15) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2021/641 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2021/641 vastavalt muuta.

| (16) | Võttes arvesse, kui kiireloomuline on lindude kõrge patogeensusega gripi levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsusesse (EL) 2021/641 tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(16)

Võttes arvesse, kui kiireloomuline on lindude kõrge patogeensusega gripi levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsusesse (EL) 2021/641 tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti.

| (17) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. juuni 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/687, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 64).

2

(3)  Komisjoni 16. aprilli 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/641, milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides (ELT L 134, 20.4.2021, lk 166).

3

(4)  Komisjoni 20. mai 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/817, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2021/641 (milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 146, 25.5.2022, lk 13).

4

---

LISA

„LISA

A osa

Artiklites 1 ja 2 osutatud kaitsetsoonid asjaomastes liikmesriikides*:

Liikmesriik: Saksamaa

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- |
| SCHLESWIG-HOLSTEIN |
| Kreis Nordfriesland

  Beginn im Norden auf der Deichlinie Galmsbüllkoog, kreuzt den Westerweg in Höhe Marienkoog, folgt der Straße Mühlendeich bis zur Kreuzung Marienkoogsdeich, nach Osten in gerader Linie auf den Tefkebüller Weg und folgt diesem bis zum Süderdeich. Den Süderdeich 1 km folgend biegt der Sperrbezirk nach Süden ab bis zur Bahnlinie, folgt diesem Richtung Osten bis Höhe Der Südeste Querweg, wo er nach Süden abbiegt. Weiter im Verlauf Der Südeste Querweg und in dessen Verlängerung nach Süden bis zur Kreuzung am Schöpfweg/Martensenweg. Von dort aus südwestlich bis an den Kreuzungspunkt mit der B5/Gemeindegrenze. Weiter Richtung Südosten auf dem Süderdeich, darüber hinaus in gerader Linie bis zur Kreuzung Osewoldter Koog. Weiter östlich über den Deich in einem 10 km-Radius durch die Nordsee bis zum Beginn. | 5.6.2022 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

SCHLESWIG-HOLSTEIN

Kreis Nordfriesland

Beginn im Norden auf der Deichlinie Galmsbüllkoog, kreuzt den Westerweg in Höhe Marienkoog, folgt der Straße Mühlendeich bis zur Kreuzung Marienkoogsdeich, nach Osten in gerader Linie auf den Tefkebüller Weg und folgt diesem bis zum Süderdeich. Den Süderdeich 1 km folgend biegt der Sperrbezirk nach Süden ab bis zur Bahnlinie, folgt diesem Richtung Osten bis Höhe Der Südeste Querweg, wo er nach Süden abbiegt. Weiter im Verlauf Der Südeste Querweg und in dessen Verlängerung nach Süden bis zur Kreuzung am Schöpfweg/Martensenweg. Von dort aus südwestlich bis an den Kreuzungspunkt mit der B5/Gemeindegrenze. Weiter Richtung Südosten auf dem Süderdeich, darüber hinaus in gerader Linie bis zur Kreuzung Osewoldter Koog. Weiter östlich über den Deich in einem 10 km-Radius durch die Nordsee bis zum Beginn.

5.6.2022

Liikmesriik: Prantsusmaa

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- |
| Département: Aveyron (12) |
| „CONQUES-EN-ROUERGUE
  sud RD 42, est RD901“
  „PRUINES
  ouest RD228, nord RD 502“
  „SAINT-FELIX-DE-LUNEL
  ouest RD228, RD657, RD102“
  „SENERGUES
  sud RD137, ouest RD102“ | 6.6.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Charente (16) |
| AUBETERRE-SUR-DRONNE
  BELLON
  BONNES
  COURLAC
  LES ESSARDS
  LAPRADE
  NABINAUD
  ORIVAL
  PILLAC
  ROUFFIAC
  SAINT-ROMAIN | 6.6.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Corrèze (19) |
| CHARTRIER-FERRIERE
  SAINT-CERNIN-DE-LARCHE | 6.6.2022 |
| Département: Dordogne (24) |
| ANGOISSE
  ANLHIAC
  ARCHIGNAC
  AURIAC-DU-PERIGORD
  AZERAT
  LA BACHELLERIE
  BANEUIL
  BARS
  BEAUREGARD-ET-BASSAC
  BELEYMAS
  BERGERAC
  BESSE
  BORREZE
  BOULAZAC ISLE MANOIRE
  BOURROU
  LE BUGUE
  CAMPAGNAC-LES-QUERCY
  CAMPAGNE
  CAMPSEGRET
  LA CASSAGNE
  CAUSE-DE-CLERANS
  CHALAGNAC
  LA CHAPELLE-AUBAREIL
  LA CHAPELLE-SAINT-JEAN
  CHATRES
  LES COTEAUX PERIGOURDINS
  CLERMONT-DE-BEAUREGARD
  CORGNAC-SUR-L’ISLE
  COUBJOURS
  COULAURES
  COURS-DE-PILE
  CREYSSENSAC-ET-PISSOT
  DOISSAT
  LA DORNAC
  DOUVILLE
  LA DOUZE
  DUSSAC
  EGLISE-NEUVE-DE-VERGT
  EYMET
  EYZERAC
  FALSE
  LA FEUILLADE
  FOULEIX
  GENIS
  GRUN-BORDAS
  ISSAC
  JAYAC
  JOURNIAC
  JUMILHAC-LE-GRAND
  LACROPTE
  LALINDE
  LAMONZIE-MONTASTRUC
  LANOUAILLE
  LANQUAIS
  LIORAC-SUR-LOUYRE
  MANAURIE
  MARCILLAC-SAINT-QUENTIN
  MAUZAC-ET-GRAND-CASTANG
  MAYAC
  MONMADALES
  MONSAC
  MONTAGNAC-LA-CREMPSE
  MONTAUT
  MONTIGNAC
  NADAILLAC
  NANTHEUIL
  NANTHIAT
  NEGRONDES
  SANILHAC
  ORLIAC
  PAULIN
  PAYZAC
  PAZAYAC
  PEYRIGNAC
  PRATS-DU-PERIGORD
  PRESSIGNAC-VICQ
  PREYSSAC-D’EXCIDEUIL
  QUEYSSAC
  RAMPIEUX
  RAZAC-D’EYMET
  SAINT-AGNE
  VAL DE LOUYRE ET CAUDEAU
  SAINT-AMAND-DE-COLY
  SAINT-AMAND-DE-VERGT
  SAINT-AUBIN-DE-CADELECH
  SAINT-AUBIN-DE-LANQUAIS
  SAINT-AVIT-DE-VIALARD
  SAINT-CASSIEN
  SAINT-CERNIN-DE-L’HERM
  SAINT-CIRQ
  SAINT-CREPIN-ET-CARLUCET
  SAINT-FELIX-DE-REILLAC-ET-MORTEMART
  SAINT-FELIX-DE-VILLADEIX
  SAINTE-FOY-DE-LONGAS
  SAINT-GENIES
  SAINT-GEORGES-DE-MONTCLARD
  SAINT-GERMAIN-DES-PRES
  SAINT-GERMAIN-ET-MONS
  SAINT-HILAIRE-D’ESTISSAC
  SAINT-JEAN-D’ESTISSAC
  SAINT-JORY-LAS-BLOUX
  SAINT-JULIEN-DE-CREMPSE
  SAINT-MARCEL-DU-PERIGORD
  SAINT-MARTIN-DES-COMBES
  SAINT-MAIME-DE-PEREYROL
  SAINT-MEDARD-D’EXCIDEUIL
  SAINT-MESMIN
  SAINT-MICHEL-DE-VILLADEIX
  SAINT-NEXANS
  SAINT-PAUL-DE-SERRE
  SAINT-POMPONT
  SAINT-RABIER
  SAINT-SULPICE-D’EXCIDEUIL
  SAINTE-TRIE
  SALIGNAC-EYVIGUES
  SALON
  SARLANDE
  SARRAZAC
  SAVIGNAC-DE-MIREMONT
  SAVIGNAC-LEDRIER
  SAVIGNAC-LES-EGLISES
  SERGEAC
  SERRES-ET-MONTGUYARD
  SORGES ET LIGUEUX EN PERIGORD
  TAMNIES
  TEILLOTS
  TERRASSON-LAVILLEDIEU
  THENON
  THIVIERS
  THONAC
  VALOJOULX
  VAUNAC
  VERDON
  VERGT
  VEYRINES-DE-VERGT
  VILLAMBLARD
  VILLEFRANCHE-DU-PERIGORD | 7.6.2022 |
| SAINT PRIVAT EN PERIGORD
  PETIT-BERSAC | 6.6.2022 |
| ABJAT-SUR-BANDIAT
  CHAMPS-ROMAIN
  SAINT-SAUD-LACOUSSIERE
  MIALET
  FIRBEIX | 3.6.2022 |
| Département: Gironde (33) |
| MARGUERON | 7.6.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Loire-Atlantique (44) |
| Legé
  La Limouzinière
  Machecoul-Saint-Même
  La Marne
  Paulx
  Saint-Colomban
  Corcoué-sur-Logne
  Saint-Étienne-de-Mer-Morte
  Saint-Lumine-de-Coutais
  Saint-Mars-de-Coutais
  Saint-Philbert-de-Grand-Lieu
  Touvois
  Aigrefeuille-sur-Maine
  Ancenis-Saint-Géréon
  La Boissière-du-Doré
  Boussay
  La Chevrolière
  Clisson
  Gétigné
  Gorges
  Le Landreau
  Montbert
  Montrelais
  La Planche
  La Regrippière
  La Remaudière
  Remouillé
  Saint-Aignan-Grandlieu
  Vair-sur-Loire
  Saint-Hilaire-de-Clisson
  Saint-Lumine-de-Clisson
  Vallet
  Loireauxence
  Vieillevigne
  La Roche-Blanche
  Geneston | 6.6.2022 |
| Département: Lot (46) |
| ALBIAC
  ALVIGNAC
  ANGLARS-NOZAC
  ASSIER
  AUTOIRE
  AYNAC
  BALADOU
  BANNES
  LE BASTIT
  BELMONT-BRETENOUX
  BIO
  BRETENOUX
  CALES
  COUZOU
  CRESSENSAC
  CREYSSE
  CUZANCE
  DURBANS
  ESPEDAILLAC
  ESPEYROUX
  FLAUJAC-GARE
  FLOIRAC
  FRAYSSINET
  FRAYSSINHES à l’ouest de la D43
  GIGNAC
  GINOUILLAC
  GOURDON
  GRAMAT
  ISSENDOLUS
  ISSEPTS
  COEUR DE CAUSSE à l’ouest de l’A20
  LACAVE
  LACHAPELLE-AUZAC
  LAVERGNE
  LEYME
  LIVERNON
  LOUBRESSAC
  LOUPIAC
  LUNEGARDE
  MARTEL
  MAYRAC
  MAYRINHAC-LENTOUR
  MEYRONNE
  MIERS
  MOLIERES
  MONTFAUCON à l’Ouest de l’A20
  MONTVALENT
  PADIRAC
  PAYRAC
  PAYRIGNAC
  PINSAC
  PRUDHOMAT
  REILHAC
  REILHAGUET
  REYREVIGNES
  RIGNAC
  ROCAMADOUR
  ROUFFILHAC
  RUEYRES
  SAIGNES
  SAINT-CERE
  SAINT-CHAMARAND
  SAINT-CIRQ-SOUILLAGUET
  SAINT-DENIS-LES-MARTEL
  SAINT-JEAN-LAGINESTE
  SAINT-JEAN-LESPINASSE
  SAINT-LAURENT-LES-TOURS
  SAINT-MEDARD-DE-PRESQUE
  SAINT-MICHEL-DE-LOUBEJOU
  SAINT-PAUL-DE-VERN
  SAINT-PROJET
  SAINT-SIMON
  SAINT-SOZY
  SAINT-VINCENT-DU-PENDIT
  SARRAZAC
  SENIERGUES à l’Ouest de l’A20
  SONAC
  SOUCIRAC
  SOUILLAC
  STRENQUELS
  THEGRA
  THEMINES
  VAYRAC
  LE VIGAN | 6.6.2022 |
| Département: Lot-et-Garonne (47) |
| Allemans-du-Dropt
  Beaugas
  Boudy-de-Beauregard
  Cambes
  Cancon
  Casseneuil
  Castelnaud-de-Gratecambe
  Castillonnès
  Douzains
  Lalandusse
  Lauzun
  Lédat
  Lougratte
  Miramont-de-Guyenne
  Monflanquin
  Montauriol
  Montaut
  Monteton
  Moulinet
  Moustier
  Pailloles
  Pinel-Hauterive
  Puysserampion
  Roumagne
  Saint-Colomb-de-Lauzun
  Saint-Eutrope-de-Born
  Saint-Maurice-de-Lestapel
  Saint-Pardoux-Isaac
  Saint-Pastour
  La Sauvetat-du-Dropt
  La Sauvetat-sur-Lède
  Savignac-sur-Leyze
  Ségalas
  Sérignac-Péboudou | 7.6.2022 |
| Loubès-Bernac
  Saint-Astier
  Saint-Sernin
  Villeneuve-de-Duras | 17.6.2022 |
| Rayet
  Tourliac
  Parranquet
  Saint-Martin-de-Villeréal | 10.6.2022 |
| Département: Maine-et-Loire (49) |
| Aubigné-sur-Layon
  Beaulieu-sur-Layon
  Bellevigne-en-Layon
  „Brissac Loire Aubance
  Luigné“
  Cernusson
  Chalonnes-sur-Loire
  Chanteloup-les-Bois
  Chaudefonds-sur-Layon
  Chemillé-en-Anjou
  Cléré-sur-Layon
  Coron
  Denée
  „Doué-en-Anjou
  Brigné“
  La Plaine
  Lys-Haut-Layon
  „Mauges-sur-Loire
  Saint-Laurent-de-la-Plaine“
  Montilliers
  Mozé-sur-Louet
  Passavant-sur-Layon
  Rochefort-sur-Loire
  Saint-Paul-du-Bois
  Somloire
  Soulaines-sur-Aubance
  Terranjou
  Val-du-Layon
  Vezins
  Beaupréau-en-Mauges
  Bégrolles-en-Mauges
  Cholet
  La Romagne
  La Séguinière
  La Tessouale
  Le May-sur-Evre
  Le Puy-Saint-Bonnet
  Les Cerqueux
  „Mauges-sur-Loire
  (sauf Saint-Laurent-de-la-Plaine)“
  Maulévrier
  Mazières-en-Mauges
  Montrevault-sur-Evre
  Nuaillé
  Orée d’Anjou
  Saint-Christophe-du-Bois
  Saint-Léger-sous-Cholet
  Sèvremoine
  Toutlemonde
  Trémentines
  Yzernay | 6.6.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: DEUX-SEVRES (79) |
| Amailloux
  Boussais
  Glénay
  Gourgé
  Lageon
  Louin
  Maisontiers
  Saint-Loup-Lamairé
  Tessonière
  Allonne
  Azay-sur-Thouet
  Saint-Pardoux-Soutiers
  Le Tallud
  L’Absie
  Chanteloup
  La Chapelle-Saint-Laurent
  Largeasse
  Neuvy-Bouin
  Scillé
  Trayes
  Vernoux-en-Gâtine
  Bretignolles
  Cerizay
  Mauléon
  Cirières
  Combrand
  Courlay
  La Forêt-sur-Sèvre
  Moncoutant-sur-Sèvre
  Montravers
  Nueil-les-Aubiers
  La Petite-Boissière
  Le Pin
  Saint-Amand-sur-Sèvre
  Saint-André-sur-Sèvre
  SAINT-PIERRE-DES-ECHAUBROGNES
  Saint-Paul-en-Gâtine
  Argentonnay
  Bressuire
  Val en Vignes
  Coulonges-Thouarsais
  Geay
  Genneton
  Luché-Thouarsais
  Saint-Aubin-du-Plain
  Voulmentin
  Saint Maurice Étusson | 6.6.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Vendée (85) |
| Aizenay
  Beaufou
  Bellevigny
  La Chaize-le-Vicomte
  La Chapelle-Palluau
  Doix lès Fontaines
  Dompierre-sur-Yon
  La Ferrière
  Fontenay-le-Comte
  Fougeré
  La Genétouze
  Grand’Landes
  Les Lucs-sur-Boulogne
  La Merlatière
  Montreuil
  Mouilleron-le-Captif
  Palluau
  Les Velluire-sur-Vendée
  Le Poiré-sur-Vie
  La Roche-sur-Yon
  Saint-Denis-la-Chevasse
  Saint-Étienne-du-Bois
  Saint-Martin-de-Fraigneau
  Saint-Martin-des-Noyers
  Saint-Michel-le-Cloucq
  Saint-Paul-Mont-Penit
  Saint-Pierre-le-Vieux
  La Taillée
  Vix
  Vouillé-les-Marais
  L’Aiguillon-sur-Vie
  Aubigny-Les Clouzeaux
  Auchay-sur-Vendée
  Bazoges-en-Pareds
  Beaulieu-sous-la-Roche
  Bessay
  Bourneau
  Bournezeau
  La Caillère-Saint-Hilaire
  Chantonnay
  La Chapelle-Hermier
  La Chapelle-Thémer
  Château-Guibert
  Chauché
  Corpe
  Essarts en Bocage
  Le Girouard
  Le Givre
  Grosbreuil
  L’Hermenault
  L’Île-d’Olonne
  La Jaudonnière
  La Jonchère
  Landeronde
  Landevieille
  Le Langon
  Longèves
  Luçon
  Les Magnils-Reigniers
  Mareuil-sur-Lay-Dissais
  Marsais-Sainte-Radégonde
  Martinet
  Mervent
  Les Achards
  Mouchamps
  Moutiers-les-Mauxfaits
  Moutiers-sur-le-Lay
  Mouzeuil-Saint-Martin
  Nalliers
  Nesmy
  L’Orbrie
  Péault
  Petosse
  Les Pineaux
  Pissotte
  Pouillé
  La Rabatelière
  La Réorthe
  Rochetrejoux
  Rosnay
  Saint-André-Goule-d’Oie
  Saint-Aubin-la-Plaine
  Saint-Avaugourd-des-Landes
  Saint-Benoist-sur-Mer
  Sainte-Cécile
  Saint-Cyr-des-Gâts
  Saint-Cyr-en-Talmondais
  Saint-Étienne-de-Brillouet
  Sainte-Flaive-des-Loups
  Rives de l’Yon
  Sainte-Foy
  Sainte-Gemme-la-Plaine
  Saint-Georges-de-Pointindoux
  Saint-Germain-de-Prinçay
  Sainte-Hermine
  Saint-Hilaire-le-Vouhis
  Saint-Jean-de-Beugné
  Saint-Juire-Champgillon
  Saint-Julien-des-Landes
  Saint-Laurent-de-la-Salle
  Brem-sur-Mer
  Saint-Martin-des-Fontaines
  Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine
  Saint-Mathurin
  Sainte-Pexine
  Saint-Valérien
  Saint-Vincent-Sterlanges
  Saint-Vincent-sur-Graon
  Sérigné
  Sigournais
  Le Tablier
  Talmont-Saint-Hilaire
  Thiré
  Thorigny
  Thouarsais-Bouildroux
  Vairé
  Venansault
  Vendrennes
  Bazoges-en-Paillers
  Beaurepaire
  La Bernardière
  La Boissière-de-Montaigu
  Les Brouzils
  La Bruffière
  Chavagnes-en-Paillers
  La Copechagnière
  Cugand
  La Gaubretière
  L’Herbergement
  Les Herbiers
  Les Landes-Genusson
  Mesnard-la-Barotière
  Montaigu-Vendée
  Mortagne-sur-Sèvre
  Rocheservière
  Montréverd
  Saint-Aubin-des-Ormeaux
  Saint-Fulgent
  Saint-Laurent-sur-Sèvre
  Saint-Malô-du-Bois
  Saint-Martin-des-Tilleuls
  Saint-Philbert-de-Bouaine
  Tiffauges
  Treize-Septiers
  Chanverrie
  Antigny
  Le Boupère
  Breuil-Barret
  Cezais
  La Châtaigneraie
  Chavagnes-les-Redoux
  Cheffois
  Les Epesses
  Sèvremont
  Mallièvre
  La Meilleraie-Tillay
  Menomblet
  Monsireigne
  Montournais
  Mouilleron-Saint-Germain
  Pouzauges
  Réaumur
  Saint-Mars-la-Réorthe
  Saint-Maurice-des-Noues
  Saint-Maurice-le-Girard
  Saint-Mesmin
  Saint-Paul-en-Pareds
  Saint-Pierre-du-Chemin
  Saint-Prouant
  Saint-Sulpice-en-Pareds
  Tallud-Sainte-Gemme
  La Tardière
  Treize-Vents
  Vouvant | 6.6.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Haute Vienne (87) |
| CUSSAC - à l’Est de la D 73 et à l’Ouest de la D 42
  DOURNAZAC - à l’Ouest de la D 66
  LA CHAPELLE-MONTBRANDEIX
  LADIGNAC-LE-LONG – à l’Est de la D11
  LE CHALARD
  MARVAL - à l’Est de la D 67 et au Nord de la D 15
  PENSOL - à l’Est de la D 15 et à l’Est de la D 67
  SAINT-YRIEIX-LA-PERCHE – à L’Ouest de la D704 et au Nord de la D901 | 3.6.2022 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

Département: Aveyron (12)

„CONQUES-EN-ROUERGUE

sud RD 42, est RD901“

„PRUINES

ouest RD228, nord RD 502“

„SAINT-FELIX-DE-LUNEL

ouest RD228, RD657, RD102“

„SENERGUES

sud RD137, ouest RD102“

6.6.2022

Les communes suivantes dans le département: Charente (16)

AUBETERRE-SUR-DRONNE

BELLON

BONNES

COURLAC

LES ESSARDS

LAPRADE

NABINAUD

ORIVAL

PILLAC

ROUFFIAC

SAINT-ROMAIN

6.6.2022

Les communes suivantes dans le département: Corrèze (19)

CHARTRIER-FERRIERE

SAINT-CERNIN-DE-LARCHE

6.6.2022

Département: Dordogne (24)

ANGOISSE

ANLHIAC

ARCHIGNAC

AURIAC-DU-PERIGORD

AZERAT

LA BACHELLERIE

BANEUIL

BARS

BEAUREGARD-ET-BASSAC

BELEYMAS

BERGERAC

BESSE

BORREZE

BOULAZAC ISLE MANOIRE

BOURROU

LE BUGUE

CAMPAGNAC-LES-QUERCY

CAMPAGNE

CAMPSEGRET

LA CASSAGNE

CAUSE-DE-CLERANS

CHALAGNAC

LA CHAPELLE-AUBAREIL

LA CHAPELLE-SAINT-JEAN

CHATRES

LES COTEAUX PERIGOURDINS

CLERMONT-DE-BEAUREGARD

CORGNAC-SUR-L’ISLE

COUBJOURS

COULAURES

COURS-DE-PILE

CREYSSENSAC-ET-PISSOT

DOISSAT

LA DORNAC

DOUVILLE

LA DOUZE

DUSSAC

EGLISE-NEUVE-DE-VERGT

EYMET

EYZERAC

FALSE

LA FEUILLADE

FOULEIX

GENIS

GRUN-BORDAS

ISSAC

JAYAC

JOURNIAC

JUMILHAC-LE-GRAND

LACROPTE

LALINDE

LAMONZIE-MONTASTRUC

LANOUAILLE

LANQUAIS

LIORAC-SUR-LOUYRE

MANAURIE

MARCILLAC-SAINT-QUENTIN

MAUZAC-ET-GRAND-CASTANG

MAYAC

MONMADALES

MONSAC

MONTAGNAC-LA-CREMPSE

MONTAUT

MONTIGNAC

NADAILLAC

NANTHEUIL

NANTHIAT

NEGRONDES

SANILHAC

ORLIAC

PAULIN

PAYZAC

PAZAYAC

PEYRIGNAC

PRATS-DU-PERIGORD

PRESSIGNAC-VICQ

PREYSSAC-D’EXCIDEUIL

QUEYSSAC

RAMPIEUX

RAZAC-D’EYMET

SAINT-AGNE

VAL DE LOUYRE ET CAUDEAU

SAINT-AMAND-DE-COLY

SAINT-AMAND-DE-VERGT

SAINT-AUBIN-DE-CADELECH

SAINT-AUBIN-DE-LANQUAIS

SAINT-AVIT-DE-VIALARD

SAINT-CASSIEN

SAINT-CERNIN-DE-L’HERM

SAINT-CIRQ

SAINT-CREPIN-ET-CARLUCET

SAINT-FELIX-DE-REILLAC-ET-MORTEMART

SAINT-FELIX-DE-VILLADEIX

SAINTE-FOY-DE-LONGAS

SAINT-GENIES

SAINT-GEORGES-DE-MONTCLARD

SAINT-GERMAIN-DES-PRES

SAINT-GERMAIN-ET-MONS

SAINT-HILAIRE-D’ESTISSAC

SAINT-JEAN-D’ESTISSAC

SAINT-JORY-LAS-BLOUX

SAINT-JULIEN-DE-CREMPSE

SAINT-MARCEL-DU-PERIGORD

SAINT-MARTIN-DES-COMBES

SAINT-MAIME-DE-PEREYROL

SAINT-MEDARD-D’EXCIDEUIL

SAINT-MESMIN

SAINT-MICHEL-DE-VILLADEIX

SAINT-NEXANS

SAINT-PAUL-DE-SERRE

SAINT-POMPONT

SAINT-RABIER

SAINT-SULPICE-D’EXCIDEUIL

SAINTE-TRIE

SALIGNAC-EYVIGUES

SALON

SARLANDE

SARRAZAC

SAVIGNAC-DE-MIREMONT

SAVIGNAC-LEDRIER

SAVIGNAC-LES-EGLISES

SERGEAC

SERRES-ET-MONTGUYARD

SORGES ET LIGUEUX EN PERIGORD

TAMNIES

TEILLOTS

TERRASSON-LAVILLEDIEU

THENON

THIVIERS

THONAC

VALOJOULX

VAUNAC

VERDON

VERGT

VEYRINES-DE-VERGT

VILLAMBLARD

VILLEFRANCHE-DU-PERIGORD

7.6.2022

SAINT PRIVAT EN PERIGORD

PETIT-BERSAC

6.6.2022

ABJAT-SUR-BANDIAT

CHAMPS-ROMAIN

SAINT-SAUD-LACOUSSIERE

MIALET

FIRBEIX

3.6.2022

Département: Gironde (33)

MARGUERON

7.6.2022

Les communes suivantes dans le département: Loire-Atlantique (44)

Legé

La Limouzinière

Machecoul-Saint-Même

La Marne

Paulx

Saint-Colomban

Corcoué-sur-Logne

Saint-Étienne-de-Mer-Morte

Saint-Lumine-de-Coutais

Saint-Mars-de-Coutais

Saint-Philbert-de-Grand-Lieu

Touvois

Aigrefeuille-sur-Maine

Ancenis-Saint-Géréon

La Boissière-du-Doré

Boussay

La Chevrolière

Clisson

Gétigné

Gorges

Le Landreau

Montbert

Montrelais

La Planche

La Regrippière

La Remaudière

Remouillé

Saint-Aignan-Grandlieu

Vair-sur-Loire

Saint-Hilaire-de-Clisson

Saint-Lumine-de-Clisson

Vallet

Loireauxence

Vieillevigne

La Roche-Blanche

Geneston

6.6.2022

Département: Lot (46)

ALBIAC

ALVIGNAC

ANGLARS-NOZAC

ASSIER

AUTOIRE

AYNAC

BALADOU

BANNES

LE BASTIT

BELMONT-BRETENOUX

BIO

BRETENOUX

CALES

COUZOU

CRESSENSAC

CREYSSE

CUZANCE

DURBANS

ESPEDAILLAC

ESPEYROUX

FLAUJAC-GARE

FLOIRAC

FRAYSSINET

FRAYSSINHES à l’ouest de la D43

GIGNAC

GINOUILLAC

GOURDON

GRAMAT

ISSENDOLUS

ISSEPTS

COEUR DE CAUSSE à l’ouest de l’A20

LACAVE

LACHAPELLE-AUZAC

LAVERGNE

LEYME

LIVERNON

LOUBRESSAC

LOUPIAC

LUNEGARDE

MARTEL

MAYRAC

MAYRINHAC-LENTOUR

MEYRONNE

MIERS

MOLIERES

MONTFAUCON à l’Ouest de l’A20

MONTVALENT

PADIRAC

PAYRAC

PAYRIGNAC

PINSAC

PRUDHOMAT

REILHAC

REILHAGUET

REYREVIGNES

RIGNAC

ROCAMADOUR

ROUFFILHAC

RUEYRES

SAIGNES

SAINT-CERE

SAINT-CHAMARAND

SAINT-CIRQ-SOUILLAGUET

SAINT-DENIS-LES-MARTEL

SAINT-JEAN-LAGINESTE

SAINT-JEAN-LESPINASSE

SAINT-LAURENT-LES-TOURS

SAINT-MEDARD-DE-PRESQUE

SAINT-MICHEL-DE-LOUBEJOU

SAINT-PAUL-DE-VERN

SAINT-PROJET

SAINT-SIMON

SAINT-SOZY

SAINT-VINCENT-DU-PENDIT

SARRAZAC

SENIERGUES à l’Ouest de l’A20

SONAC

SOUCIRAC

SOUILLAC

STRENQUELS

THEGRA

THEMINES

VAYRAC

LE VIGAN

6.6.2022

Département: Lot-et-Garonne (47)

Allemans-du-Dropt

Beaugas

Boudy-de-Beauregard

Cambes

Cancon

Casseneuil

Castelnaud-de-Gratecambe

Castillonnès

Douzains

Lalandusse

Lauzun

Lédat

Lougratte

Miramont-de-Guyenne

Monflanquin

Montauriol

Montaut

Monteton

Moulinet

Moustier

Pailloles

Pinel-Hauterive

Puysserampion

Roumagne

Saint-Colomb-de-Lauzun

Saint-Eutrope-de-Born

Saint-Maurice-de-Lestapel

Saint-Pardoux-Isaac

Saint-Pastour

La Sauvetat-du-Dropt

La Sauvetat-sur-Lède

Savignac-sur-Leyze

Ségalas

Sérignac-Péboudou

7.6.2022

Loubès-Bernac

Saint-Astier

Saint-Sernin

Villeneuve-de-Duras

17.6.2022

Rayet

Tourliac

Parranquet

Saint-Martin-de-Villeréal

10.6.2022

Département: Maine-et-Loire (49)

Aubigné-sur-Layon

Beaulieu-sur-Layon

Bellevigne-en-Layon

„Brissac Loire Aubance

Luigné“

Cernusson

Chalonnes-sur-Loire

Chanteloup-les-Bois

Chaudefonds-sur-Layon

Chemillé-en-Anjou

Cléré-sur-Layon

Coron

Denée

„Doué-en-Anjou

Brigné“

La Plaine

Lys-Haut-Layon

„Mauges-sur-Loire

Saint-Laurent-de-la-Plaine“

Montilliers

Mozé-sur-Louet

Passavant-sur-Layon

Rochefort-sur-Loire

Saint-Paul-du-Bois

Somloire

Soulaines-sur-Aubance

Terranjou

Val-du-Layon

Vezins

Beaupréau-en-Mauges

Bégrolles-en-Mauges

Cholet

La Romagne

La Séguinière

La Tessouale

Le May-sur-Evre

Le Puy-Saint-Bonnet

Les Cerqueux

„Mauges-sur-Loire

(sauf Saint-Laurent-de-la-Plaine)“

Maulévrier

Mazières-en-Mauges

Montrevault-sur-Evre

Nuaillé

Orée d’Anjou

Saint-Christophe-du-Bois

Saint-Léger-sous-Cholet

Sèvremoine

Toutlemonde

Trémentines

Yzernay

6.6.2022

Les communes suivantes dans le département: DEUX-SEVRES (79)

Amailloux

Boussais

Glénay

Gourgé

Lageon

Louin

Maisontiers

Saint-Loup-Lamairé

Tessonière

Allonne

Azay-sur-Thouet

Saint-Pardoux-Soutiers

Le Tallud

L’Absie

Chanteloup

La Chapelle-Saint-Laurent

Largeasse

Neuvy-Bouin

Scillé

Trayes

Vernoux-en-Gâtine

Bretignolles

Cerizay

Mauléon

Cirières

Combrand

Courlay

La Forêt-sur-Sèvre

Moncoutant-sur-Sèvre

Montravers

Nueil-les-Aubiers

La Petite-Boissière

Le Pin

Saint-Amand-sur-Sèvre

Saint-André-sur-Sèvre

SAINT-PIERRE-DES-ECHAUBROGNES

Saint-Paul-en-Gâtine

Argentonnay

Bressuire

Val en Vignes

Coulonges-Thouarsais

Geay

Genneton

Luché-Thouarsais

Saint-Aubin-du-Plain

Voulmentin

Saint Maurice Étusson

6.6.2022

Les communes suivantes dans le département: Vendée (85)

Aizenay

Beaufou

Bellevigny

La Chaize-le-Vicomte

La Chapelle-Palluau

Doix lès Fontaines

Dompierre-sur-Yon

La Ferrière

Fontenay-le-Comte

Fougeré

La Genétouze

Grand’Landes

Les Lucs-sur-Boulogne

La Merlatière

Montreuil

Mouilleron-le-Captif

Palluau

Les Velluire-sur-Vendée

Le Poiré-sur-Vie

La Roche-sur-Yon

Saint-Denis-la-Chevasse

Saint-Étienne-du-Bois

Saint-Martin-de-Fraigneau

Saint-Martin-des-Noyers

Saint-Michel-le-Cloucq

Saint-Paul-Mont-Penit

Saint-Pierre-le-Vieux

La Taillée

Vix

Vouillé-les-Marais

L’Aiguillon-sur-Vie

Aubigny-Les Clouzeaux

Auchay-sur-Vendée

Bazoges-en-Pareds

Beaulieu-sous-la-Roche

Bessay

Bourneau

Bournezeau

La Caillère-Saint-Hilaire

Chantonnay

La Chapelle-Hermier

La Chapelle-Thémer

Château-Guibert

Chauché

Corpe

Essarts en Bocage

Le Girouard

Le Givre

Grosbreuil

L’Hermenault

L’Île-d’Olonne

La Jaudonnière

La Jonchère

Landeronde

Landevieille

Le Langon

Longèves

Luçon

Les Magnils-Reigniers

Mareuil-sur-Lay-Dissais

Marsais-Sainte-Radégonde

Martinet

Mervent

Les Achards

Mouchamps

Moutiers-les-Mauxfaits

Moutiers-sur-le-Lay

Mouzeuil-Saint-Martin

Nalliers

Nesmy

L’Orbrie

Péault

Petosse

Les Pineaux

Pissotte

Pouillé

La Rabatelière

La Réorthe

Rochetrejoux

Rosnay

Saint-André-Goule-d’Oie

Saint-Aubin-la-Plaine

Saint-Avaugourd-des-Landes

Saint-Benoist-sur-Mer

Sainte-Cécile

Saint-Cyr-des-Gâts

Saint-Cyr-en-Talmondais

Saint-Étienne-de-Brillouet

Sainte-Flaive-des-Loups

Rives de l’Yon

Sainte-Foy

Sainte-Gemme-la-Plaine

Saint-Georges-de-Pointindoux

Saint-Germain-de-Prinçay

Sainte-Hermine

Saint-Hilaire-le-Vouhis

Saint-Jean-de-Beugné

Saint-Juire-Champgillon

Saint-Julien-des-Landes

Saint-Laurent-de-la-Salle

Brem-sur-Mer

Saint-Martin-des-Fontaines

Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine

Saint-Mathurin

Sainte-Pexine

Saint-Valérien

Saint-Vincent-Sterlanges

Saint-Vincent-sur-Graon

Sérigné

Sigournais

Le Tablier

Talmont-Saint-Hilaire

Thiré

Thorigny

Thouarsais-Bouildroux

Vairé

Venansault

Vendrennes

Bazoges-en-Paillers

Beaurepaire

La Bernardière

La Boissière-de-Montaigu

Les Brouzils

La Bruffière

Chavagnes-en-Paillers

La Copechagnière

Cugand

La Gaubretière

L’Herbergement

Les Herbiers

Les Landes-Genusson

Mesnard-la-Barotière

Montaigu-Vendée

Mortagne-sur-Sèvre

Rocheservière

Montréverd

Saint-Aubin-des-Ormeaux

Saint-Fulgent

Saint-Laurent-sur-Sèvre

Saint-Malô-du-Bois

Saint-Martin-des-Tilleuls

Saint-Philbert-de-Bouaine

Tiffauges

Treize-Septiers

Chanverrie

Antigny

Le Boupère

Breuil-Barret

Cezais

La Châtaigneraie

Chavagnes-les-Redoux

Cheffois

Les Epesses

Sèvremont

Mallièvre

La Meilleraie-Tillay

Menomblet

Monsireigne

Montournais

Mouilleron-Saint-Germain

Pouzauges

Réaumur

Saint-Mars-la-Réorthe

Saint-Maurice-des-Noues

Saint-Maurice-le-Girard

Saint-Mesmin

Saint-Paul-en-Pareds

Saint-Pierre-du-Chemin

Saint-Prouant

Saint-Sulpice-en-Pareds

Tallud-Sainte-Gemme

La Tardière

Treize-Vents

Vouvant

6.6.2022

Les communes suivantes dans le département: Haute Vienne (87)

CUSSAC - à l’Est de la D 73 et à l’Ouest de la D 42

DOURNAZAC - à l’Ouest de la D 66

LA CHAPELLE-MONTBRANDEIX

LADIGNAC-LE-LONG – à l’Est de la D11

LE CHALARD

MARVAL - à l’Est de la D 67 et au Nord de la D 15

PENSOL - à l’Est de la D 15 et à l’Est de la D 67

SAINT-YRIEIX-LA-PERCHE – à L’Ouest de la D704 et au Nord de la D901

3.6.2022

Liikmesriik: Ungari

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- |
| Bács-Kiskun és Csongrád-Csanád megye: |
| Bócsa, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Orgovány, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Zsana, Balástya, Bordány, Csengele, Domaszék, Forráskút, Kistelek, Mórahalom, Ruzsa, Szatymaz, Szeged, Üllés, Zákányszék és Zsombó települések közigazgatási területeinek a 46.4715502 és a 19.7517826, a 46.405959 és a 19.779518, a 46.400225 és a 19.738443, a 46.602519 és a 19.476076, a 46.579444 és a 19.736667, a 46.275100 és a 19.945900 a 46.595993 és a 19.715993, a 46.598411 és a 19.463081, a 46.362527 és a 19.889897, a 46.305325 és a 19.971843 a 46.594879 és a 19.475755, a 46.411066 és a 19.824131, a 46.634798 és a 19.528758, a 46.565116 és a 19.736982, a 46.390193 és a 19.859026, a 46.622269 és a 19.510662, a 46.637471 és a 19.534997, a 46.360253 és a 19.889856, a 46.412262 és a 19.882318, a 46.388589 és a 19.865548, a 46.393122 és a 19.879532, a 46.618518 és a 19.547109, a 46.341487 és a 19.959773, a 46.428945 és a 19.858540, a 46.641252 és a 19.532421, a 46.418260 és a 19.870100, a 46.474934 és a 19.867312, a 46.647600 és a 19.532000, a 46.629090 és a 19.601820, a 46.423310 és a 19.839009, a 46.442445 és a 19.847226, a 46.454135 és a 19.851760, a 46.446677 és a 19.842729, a 46.450811 és a 19.848044, a 46.465875 és a 19.855253, a 46.584834 és a 19.571869, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.515756 és a 19.644498, a 46.556377 és a 19.521274, a 46.632294 és a 19.540128, a 46.625950 és a 19.687550, a 46.423812 és a 19.851522, a 46.304143 és a 19.772469, a 46.416320 és a 19.855250, a 46.357129 és a 19.886464, a 46.657800 és a 19.525600, a 46.558312 és a 19.901765, a 46.646110 és a 19.506637, a 46.467710 és a 19.816220, a 46.383000 és a 19.863400, a 46.631240 és a 19.603105, a 46.674721 és a 19.501666, a 46.621178 és a 19.551212, a 46.643000 és a 19.547100, a 46.622759 és a 19.546290, a 46.674300 és a 19.496878, a 46.563426 és a 19.472723, a 46.424156 és a 19.854776, a 46.682057 és a 19.499820, a 46.443106 és a 19.844167, a 46.444167 és a 19.837500, a 46.569480 és a 19.691870, a 46.484707 és a 19.693469, a 46.509101 és a 19.639519, a 46.493050 és a 19.772140, a 46.675174 és a 19.500882, a 46.539300 és a 19.848400, a 46.460471 és a 19.829871, a 46.645837 és a 19.513270, a 46.451065 és a 19.838705, a 46.532821 és a 19.867635, a 46.494360 és a 19.781250, a 46.656787 és a 19.530891, a 46.538708 és a 19.820980, a 46.532500 és a 19.643611, a 46.500240 és a 19.782750, a 46.554744 és a 19.877308, a 46.442824 és a 19.859982, a 46.532438 és a 19.812180, a 46.506380 és a 19.781720, a 46.534952 és a 19.835752, a 46.625636 és a 19.653214, a 46.538611 és a 19.742222, a 46.672206 és a 19.497207, a 46.540082 és a 19.646619, a 46.518432 és a 19.790984, a 46.535395 és a 19.743623, a 46.532906 és a 19.822510, a 46.384682 és a 19.911029, a 46.582284 és a 19.467612, a 46.518168 és a 19.678617, a 46.395004 és a 19.675672, a 46.527904 és a 19.627410, a 46.342700 és a 19.803100, a 46.539808 és a 19.748672, a 46.498220 és a 19.776852, a 46.616930 és a 19.545510, a 46.525265 és a 19.722482, a 46.514691 és a 19.631108, a 46.617304 és a 19.548761, a 46.618622 és a 19.536336, a 46.526774 és a 19.498163, a 46.620761 és a 19.449354, a 46.570148 és a 19.650975, a 46.519380 és a 19.631010, a 46.472718 és a 19.664062, a 46.504690 és a 19.639840, a 46.514722 és a 19.648611, a 46.595049 és a 19.878352, a 46.512454 és a 19.731679, a 46.575500 és a 19.956300, a 46.633972 és a 19.896433, a 46.439030 és a 19.605080, a 46.642645 és a 19.896299, valamint a 46.458535 és a 19.605083 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 23.6.2022 |
| Kiskunhalas település közigazgatási területének a 46.459968 és a 19.483002, valamint a 46.410497és a 19.517138 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 6.6.2022 |
| Bugac, Bugacpusztaháza és Jakabszállás települések közigazgatási területeinek a 46.684719 és a 19.640491, a 46.679183 és a 19.663134 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 1.6.2022 |
| Jánoshalma és Kunfehértó települések közigazgatási területeinek a 46.345334 és a 19.405583, valamint a 46.346178 és a 19.407121 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 3.6.2022 |
| Kerekegyháza, Fülöpháza és Sazabadszállás települések közigazgatási területeinek a 46.926789 és a 19.469943, a 46.927460 és a 19.474320, a 46.923632 és a 19.467383, a 46.930155 és a 19.454917, a 46.924205 és a 19.464929, a 46.916900 és a 19.450500, a 46.911103 és a 19.480245, a 46.918600 és a 19.440000, a 46.919342 és a 19.472473, a 46.921349 és a19.467408, a 46.927636 és a 19.461940, a 46.918726 és a 19.468632, a 46.918752 és a 19.474294, a 46.915623 és a 19.477867, a 46.919787 és a 19.470642, a 46.920677 és a19.478588, a 46.918898 és a 19.474058, valamint a 46.913952 és a 19.509689 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 22.6.2022 |
| Borota, Csávoly és Rém települések közigazgatási területeinek a a 46.257695 és a 19.129421, a 46.258680 és a 19.132083, a 46.261845 és a 19.129315, a 46.264668 és a 19.126455, a 46.257655 és a 19.135150, valamint a 46.267726 és a 19.123673 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 10.6.2022 |
| Csongrád, Szegvár és Szentes települések közigazgatási területeinek a 46.649616 és a 20.230218, a 46.601700 és a 20.292500, valamint a 46.617800 és a 20.272700 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 21.6.2022 |
| Kiskunfélegyháza, Tiszaalpár és Csongrád települések közigazgatási területeinek a 46.783440 és a 19.975508, a 46.797018 és a 19.956222, valamint a 46.786957 és a 20.000164 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 20.6.2022 |
| Székkutas település közigazgatási területének a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 23.6.2022 |
| Kiskunfélegyháza település közigazgatási területének a 46.695672 és a 19.938444 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 22.6.2022 |
| Békés megye: |
| Kardoskút, Kaszaper, Orosháza, Pusztaföldvár és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.489250 és a 20.791090 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 16.6.2022 |
| Békéssámson és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 23.6.2022 |
| Orosháza település közigazgatási területének a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 23.6.2022 |
| Szabolcs-Szatmár-Bereg megye: |
| Nyírbátor, Nyírpilis, Nyírvasvári és Piricse települések közigazgatási területeinek a 47.800570 és a 22.150850, a 47.802603 és a 22.155499, valamint a 47.802424 és a 22.150655 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 7.6.2022 |
| Bököny és Újfehértó települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 24.6.2022 |
| Jász-Nagykun-Szolnok megye: |
| Tiszasas település közigazgatási területének a 46.786957 és a 20.000164 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 20.6.2022 |
| Hajdú-Bihar megye: |
| Hajdúhadház és Téglás települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 24.6.2022 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

Bács-Kiskun és Csongrád-Csanád megye:

Bócsa, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Orgovány, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Zsana, Balástya, Bordány, Csengele, Domaszék, Forráskút, Kistelek, Mórahalom, Ruzsa, Szatymaz, Szeged, Üllés, Zákányszék és Zsombó települések közigazgatási területeinek a 46.4715502 és a 19.7517826, a 46.405959 és a 19.779518, a 46.400225 és a 19.738443, a 46.602519 és a 19.476076, a 46.579444 és a 19.736667, a 46.275100 és a 19.945900 a 46.595993 és a 19.715993, a 46.598411 és a 19.463081, a 46.362527 és a 19.889897, a 46.305325 és a 19.971843 a 46.594879 és a 19.475755, a 46.411066 és a 19.824131, a 46.634798 és a 19.528758, a 46.565116 és a 19.736982, a 46.390193 és a 19.859026, a 46.622269 és a 19.510662, a 46.637471 és a 19.534997, a 46.360253 és a 19.889856, a 46.412262 és a 19.882318, a 46.388589 és a 19.865548, a 46.393122 és a 19.879532, a 46.618518 és a 19.547109, a 46.341487 és a 19.959773, a 46.428945 és a 19.858540, a 46.641252 és a 19.532421, a 46.418260 és a 19.870100, a 46.474934 és a 19.867312, a 46.647600 és a 19.532000, a 46.629090 és a 19.601820, a 46.423310 és a 19.839009, a 46.442445 és a 19.847226, a 46.454135 és a 19.851760, a 46.446677 és a 19.842729, a 46.450811 és a 19.848044, a 46.465875 és a 19.855253, a 46.584834 és a 19.571869, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.515756 és a 19.644498, a 46.556377 és a 19.521274, a 46.632294 és a 19.540128, a 46.625950 és a 19.687550, a 46.423812 és a 19.851522, a 46.304143 és a 19.772469, a 46.416320 és a 19.855250, a 46.357129 és a 19.886464, a 46.657800 és a 19.525600, a 46.558312 és a 19.901765, a 46.646110 és a 19.506637, a 46.467710 és a 19.816220, a 46.383000 és a 19.863400, a 46.631240 és a 19.603105, a 46.674721 és a 19.501666, a 46.621178 és a 19.551212, a 46.643000 és a 19.547100, a 46.622759 és a 19.546290, a 46.674300 és a 19.496878, a 46.563426 és a 19.472723, a 46.424156 és a 19.854776, a 46.682057 és a 19.499820, a 46.443106 és a 19.844167, a 46.444167 és a 19.837500, a 46.569480 és a 19.691870, a 46.484707 és a 19.693469, a 46.509101 és a 19.639519, a 46.493050 és a 19.772140, a 46.675174 és a 19.500882, a 46.539300 és a 19.848400, a 46.460471 és a 19.829871, a 46.645837 és a 19.513270, a 46.451065 és a 19.838705, a 46.532821 és a 19.867635, a 46.494360 és a 19.781250, a 46.656787 és a 19.530891, a 46.538708 és a 19.820980, a 46.532500 és a 19.643611, a 46.500240 és a 19.782750, a 46.554744 és a 19.877308, a 46.442824 és a 19.859982, a 46.532438 és a 19.812180, a 46.506380 és a 19.781720, a 46.534952 és a 19.835752, a 46.625636 és a 19.653214, a 46.538611 és a 19.742222, a 46.672206 és a 19.497207, a 46.540082 és a 19.646619, a 46.518432 és a 19.790984, a 46.535395 és a 19.743623, a 46.532906 és a 19.822510, a 46.384682 és a 19.911029, a 46.582284 és a 19.467612, a 46.518168 és a 19.678617, a 46.395004 és a 19.675672, a 46.527904 és a 19.627410, a 46.342700 és a 19.803100, a 46.539808 és a 19.748672, a 46.498220 és a 19.776852, a 46.616930 és a 19.545510, a 46.525265 és a 19.722482, a 46.514691 és a 19.631108, a 46.617304 és a 19.548761, a 46.618622 és a 19.536336, a 46.526774 és a 19.498163, a 46.620761 és a 19.449354, a 46.570148 és a 19.650975, a 46.519380 és a 19.631010, a 46.472718 és a 19.664062, a 46.504690 és a 19.639840, a 46.514722 és a 19.648611, a 46.595049 és a 19.878352, a 46.512454 és a 19.731679, a 46.575500 és a 19.956300, a 46.633972 és a 19.896433, a 46.439030 és a 19.605080, a 46.642645 és a 19.896299, valamint a 46.458535 és a 19.605083 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

23.6.2022

Kiskunhalas település közigazgatási területének a 46.459968 és a 19.483002, valamint a 46.410497és a 19.517138 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

6.6.2022

Bugac, Bugacpusztaháza és Jakabszállás települések közigazgatási területeinek a 46.684719 és a 19.640491, a 46.679183 és a 19.663134 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

1.6.2022

Jánoshalma és Kunfehértó települések közigazgatási területeinek a 46.345334 és a 19.405583, valamint a 46.346178 és a 19.407121 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

3.6.2022

Kerekegyháza, Fülöpháza és Sazabadszállás települések közigazgatási területeinek a 46.926789 és a 19.469943, a 46.927460 és a 19.474320, a 46.923632 és a 19.467383, a 46.930155 és a 19.454917, a 46.924205 és a 19.464929, a 46.916900 és a 19.450500, a 46.911103 és a 19.480245, a 46.918600 és a 19.440000, a 46.919342 és a 19.472473, a 46.921349 és a19.467408, a 46.927636 és a 19.461940, a 46.918726 és a 19.468632, a 46.918752 és a 19.474294, a 46.915623 és a 19.477867, a 46.919787 és a 19.470642, a 46.920677 és a19.478588, a 46.918898 és a 19.474058, valamint a 46.913952 és a 19.509689 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

22.6.2022

Borota, Csávoly és Rém települések közigazgatási területeinek a a 46.257695 és a 19.129421, a 46.258680 és a 19.132083, a 46.261845 és a 19.129315, a 46.264668 és a 19.126455, a 46.257655 és a 19.135150, valamint a 46.267726 és a 19.123673 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

10.6.2022

Csongrád, Szegvár és Szentes települések közigazgatási területeinek a 46.649616 és a 20.230218, a 46.601700 és a 20.292500, valamint a 46.617800 és a 20.272700 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

21.6.2022

Kiskunfélegyháza, Tiszaalpár és Csongrád települések közigazgatási területeinek a 46.783440 és a 19.975508, a 46.797018 és a 19.956222, valamint a 46.786957 és a 20.000164 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

20.6.2022

Székkutas település közigazgatási területének a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

23.6.2022

Kiskunfélegyháza település közigazgatási területének a 46.695672 és a 19.938444 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

22.6.2022

Békés megye:

Kardoskút, Kaszaper, Orosháza, Pusztaföldvár és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.489250 és a 20.791090 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

16.6.2022

Békéssámson és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

23.6.2022

Orosháza település közigazgatási területének a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

23.6.2022

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye:

Nyírbátor, Nyírpilis, Nyírvasvári és Piricse települések közigazgatási területeinek a 47.800570 és a 22.150850, a 47.802603 és a 22.155499, valamint a 47.802424 és a 22.150655 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

7.6.2022

Bököny és Újfehértó települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

24.6.2022

Jász-Nagykun-Szolnok megye:

Tiszasas település közigazgatási területének a 46.786957 és a 20.000164 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

20.6.2022

Hajdú-Bihar megye:

Hajdúhadház és Téglás települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

24.6.2022

Liikmesriik: Madalmaad

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- |
| Municipality Boskoop, province Zuidholland |
| Those parts of the municipality Boskoop contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 4.65 lat 52.09 | 9.6.2022 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

Municipality Boskoop, province Zuidholland

Those parts of the municipality Boskoop contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 4.65 lat 52.09

9.6.2022

Liikmesriik: Slovakkia

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- |
| District Šaľa - the municipalites of Vlčany and Neded | 16.6.2022 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

District Šaľa - the municipalites of Vlčany and Neded

16.6.2022

B osa

Artiklites 1 ja 3 osutatud järelevalvetsoonid asjaomastes liikmesriikides*:

Liikmesriik: Bulgaaria

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- |
| Region Pleven |
| The following village in Nikopol municipality – Asenovo, Debovo, Novachene, Batsova mahala;
  The following village in Levski municipality – Trunchovitsa, Obnova
  The following village in Pordim municipality - Odarne, Kamenets, Borislav, Kateritsa, Zgalevo
  The followig villages in Pleven municipality – Pelishat | 9.6.2022 |
| The following villages in Pleven municipality – Slavianovo, Mechka, Koilovtsi | 1.6.2022–9.6.2022 |
| The following villages in Pordim municipality – Valchitran, Pordim, Totleben | 1.6.2022–9.6.2022 |
| Lovech region |
| The following villages in Lovech municipality – Vladinya, Drenov | 9.6.2022 |
| Gabrovo region |
| The following villages in Gabrovo municipality – Krushevo, Bogatovo, Yavorets, Draganovtsi, Novakovtsi, Gabene, Dragievtsi, Muzga, Smilovtsi, Kameshtitsa, Penkovtsi
  The following villages in Sevlievo municipality – Gorna Rositsa, Kastel, Batoshevo, Karamichevtsi, Shumata, Koriyata, Enev rat, Dushevski kolibi, Stolat, Dushevo, Sennik, Hirevo, Ryahovtsite, Kormyansko | 9.6.2022 |
| The following villages in Sevlievo municipality – Sevlievo | 1.6.2022–9.6.2022 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

Region Pleven

The following village in Nikopol municipality – Asenovo, Debovo, Novachene, Batsova mahala;

The following village in Levski municipality – Trunchovitsa, Obnova

The following village in Pordim municipality - Odarne, Kamenets, Borislav, Kateritsa, Zgalevo

The followig villages in Pleven municipality – Pelishat

9.6.2022

The following villages in Pleven municipality – Slavianovo, Mechka, Koilovtsi

1.6.2022–9.6.2022

The following villages in Pordim municipality – Valchitran, Pordim, Totleben

1.6.2022–9.6.2022

Lovech region

The following villages in Lovech municipality – Vladinya, Drenov

9.6.2022

Gabrovo region

The following villages in Gabrovo municipality – Krushevo, Bogatovo, Yavorets, Draganovtsi, Novakovtsi, Gabene, Dragievtsi, Muzga, Smilovtsi, Kameshtitsa, Penkovtsi

The following villages in Sevlievo municipality – Gorna Rositsa, Kastel, Batoshevo, Karamichevtsi, Shumata, Koriyata, Enev rat, Dushevski kolibi, Stolat, Dushevo, Sennik, Hirevo, Ryahovtsite, Kormyansko

9.6.2022

The following villages in Sevlievo municipality – Sevlievo

1.6.2022–9.6.2022

Liikmesriik: Saksamaa

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- |
| SCHLESWIG- HOLSTEIN |
| Kreis Nordfriesland

  Beginn im Norden auf der Deichlinie Galmsbüllkoog, kreuzt den Westerweg in Höhe Marienkoog, folgt der Straße Mühlendeich bis zur Kreuzung Marienkoogsdeich, nach Osten in gerader Linie auf den Tefkebüller Weg und folgt diesem bis zum Süderdeich. Den Süderdeich 1 km folgend biegt der Sperrbezirk nach Süden ab bis zur Bahnlinie, folgt diesem Richtung Osten bis Höhe Der Südeste Querweg, wo er nach Süden abbiegt. Weiter im Verlauf Der Südeste Querweg und in dessen Verlängerung nach Süden bis zur Kreuzung am Schöpfweg/Martensenweg. Von dort aus südwestlich bis an den Kreuzungspunkt mit der B5/Gemeindegrenze. Weiter Richtung Südosten auf dem Süderdeich, darüber hinaus in gerader Linie bis zur Kreuzung Osewoldter Koog. Weiter östlich über den Deich in einem 10 km-Radius durch die Nordsee bis zum Beginn. | 6.6.2022–14.6.2022 |
| Kreis Nordfriesland

  Beginn am Deich an der südlichsten Spitze des Friedrich-Wilhelm-Lübke-Koogs in gerader Linie durch Emmelsbüll-Horsbüll bis zur Horsbüller Straße, dieser folgend bis zum Marksweg, diesen Richtung Osten folgend bis zur Diedersbüller Straße, auf der Diedersbüller Straße Richtung Norden bis zur Abbiegung Diedersbüller Weg in Richtung Osten bis auf die L6, der L6 Richtung Südosten folgend bis zum Dykensweg, den Dykensweg folgend über die Klanxbüller Straße in gerader Linie bis Wasserslebener Weg, diesen folgend bis zum Großen Rhinschlot, 500 m dem Großen Rhinschlot folgend nach Osten abbiegend auf die Gemeindegrenze zu Niebüll, auf der Gemeindegrenze bis Gotteskoogseeweg, diesem folgend in Richtung Osten bis Hallig Grönland, weiter im Verlauf Am Rollwagenzug bis zum Östlichen Peter-Jensen-Graben bis zur Gemeindegrenze nach Risum-Lindholm, an der Gemeindegrenze entlang Richtung Südosten bis zur B5, südlich bis 130 m über den Kreisverkehr hinaus, nach Osten dem Graben folgend und in gerader Linie bis zur Kreuzung Daagel/Senfmühlenweg. Dem Senfmühlenweg nach Süden folgend bis Klockries Von dort nach Westen abbiegend auf den Krouerswäi, 80 m folgend in gerader Linie bis zur Kreuzung Klockries/Smaasewäi. Diesem nach Süden folgen bis Dik, diesem bis zum Lindholmer Sielzug folgen, auf diesem nach Süden bis zum Siewert-Agsens-Wäi, nach Osten auf dem Sievert-Agsens-Wäi bis zum Grutstich, diesem nach Süden folgend bis kurz vor die Kreuzung Meelenwäi, von dort aus südöstlich über die Dorfstraße hinweg bis zum Ende des Üüle Browäi und weiter in gerader Linie bis zur Bahnlinie, dieser Richtung Südosten folgend bis zur Lecker Au, von dort aus in gerader Linie bis zu einem Punkt auf der K45, ca. 140 m östlich der Lecker Au. Auf Alter Deich Richtung Osten bis zur Abbiegung Steinighörnweg und diesem in südlicher Richtung folgend bis 100 m hinter Steinighörngraben, von da aus in gerader Linie zur Straße K45, weiter Richtung Süden bis Osterweg, diesem nach Nordwesten 500 m folgen und in gerader Linie in Richtung Süden bis zur Kreuzung Soltmeede/K45. Der K45 150  m Richtung Westen folgend und dann in gerader Linie südwestlich bis zur Kreuzung L6/Osterhallig-Weg. Dem Osterhallig-Weg Richtung Süden folgend bis Höhe Westerhalligweg, von dort aus Richtung Westen bis zum Norderkoog-Weg, weiter bis zur rechtwinkligen Kurve, von dort aus in gerader Linie bis zur Kreuzung Neuer Weg/Schulweg. Weiter in gerader Linie bis zur Dorfstraße im Bereich der Fedderswarft, weiter in gerader Linie bis zum Deich an der Bäderstraße. Vom Kreuzungspunkt der Bäderstraße am 10 km-Radius entlang durch die Nordsee, den Lorendamm zwischen Oland und Langeneß kreuzend weiter bis zur nordöstlichen Spitze von Föhr. Hier startet das Beobachungsgebiet oberhalb des Nyhamsweg in nordwestlicher Richtung bis zur Kreuzung K126/Remsweg, in einem Bogen, endend am Deich westlich des Geesingswegs. Weiter im 10 km-Radius durch die Nordsee bis zum Beginn der Beschreibung. | 14.6.2022 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

SCHLESWIG- HOLSTEIN

Kreis Nordfriesland

Beginn im Norden auf der Deichlinie Galmsbüllkoog, kreuzt den Westerweg in Höhe Marienkoog, folgt der Straße Mühlendeich bis zur Kreuzung Marienkoogsdeich, nach Osten in gerader Linie auf den Tefkebüller Weg und folgt diesem bis zum Süderdeich. Den Süderdeich 1 km folgend biegt der Sperrbezirk nach Süden ab bis zur Bahnlinie, folgt diesem Richtung Osten bis Höhe Der Südeste Querweg, wo er nach Süden abbiegt. Weiter im Verlauf Der Südeste Querweg und in dessen Verlängerung nach Süden bis zur Kreuzung am Schöpfweg/Martensenweg. Von dort aus südwestlich bis an den Kreuzungspunkt mit der B5/Gemeindegrenze. Weiter Richtung Südosten auf dem Süderdeich, darüber hinaus in gerader Linie bis zur Kreuzung Osewoldter Koog. Weiter östlich über den Deich in einem 10 km-Radius durch die Nordsee bis zum Beginn.

6.6.2022–14.6.2022

Kreis Nordfriesland

Beginn am Deich an der südlichsten Spitze des Friedrich-Wilhelm-Lübke-Koogs in gerader Linie durch Emmelsbüll-Horsbüll bis zur Horsbüller Straße, dieser folgend bis zum Marksweg, diesen Richtung Osten folgend bis zur Diedersbüller Straße, auf der Diedersbüller Straße Richtung Norden bis zur Abbiegung Diedersbüller Weg in Richtung Osten bis auf die L6, der L6 Richtung Südosten folgend bis zum Dykensweg, den Dykensweg folgend über die Klanxbüller Straße in gerader Linie bis Wasserslebener Weg, diesen folgend bis zum Großen Rhinschlot, 500 m dem Großen Rhinschlot folgend nach Osten abbiegend auf die Gemeindegrenze zu Niebüll, auf der Gemeindegrenze bis Gotteskoogseeweg, diesem folgend in Richtung Osten bis Hallig Grönland, weiter im Verlauf Am Rollwagenzug bis zum Östlichen Peter-Jensen-Graben bis zur Gemeindegrenze nach Risum-Lindholm, an der Gemeindegrenze entlang Richtung Südosten bis zur B5, südlich bis 130 m über den Kreisverkehr hinaus, nach Osten dem Graben folgend und in gerader Linie bis zur Kreuzung Daagel/Senfmühlenweg. Dem Senfmühlenweg nach Süden folgend bis Klockries Von dort nach Westen abbiegend auf den Krouerswäi, 80 m folgend in gerader Linie bis zur Kreuzung Klockries/Smaasewäi. Diesem nach Süden folgen bis Dik, diesem bis zum Lindholmer Sielzug folgen, auf diesem nach Süden bis zum Siewert-Agsens-Wäi, nach Osten auf dem Sievert-Agsens-Wäi bis zum Grutstich, diesem nach Süden folgend bis kurz vor die Kreuzung Meelenwäi, von dort aus südöstlich über die Dorfstraße hinweg bis zum Ende des Üüle Browäi und weiter in gerader Linie bis zur Bahnlinie, dieser Richtung Südosten folgend bis zur Lecker Au, von dort aus in gerader Linie bis zu einem Punkt auf der K45, ca. 140 m östlich der Lecker Au. Auf Alter Deich Richtung Osten bis zur Abbiegung Steinighörnweg und diesem in südlicher Richtung folgend bis 100 m hinter Steinighörngraben, von da aus in gerader Linie zur Straße K45, weiter Richtung Süden bis Osterweg, diesem nach Nordwesten 500 m folgen und in gerader Linie in Richtung Süden bis zur Kreuzung Soltmeede/K45. Der K45 150  m Richtung Westen folgend und dann in gerader Linie südwestlich bis zur Kreuzung L6/Osterhallig-Weg. Dem Osterhallig-Weg Richtung Süden folgend bis Höhe Westerhalligweg, von dort aus Richtung Westen bis zum Norderkoog-Weg, weiter bis zur rechtwinkligen Kurve, von dort aus in gerader Linie bis zur Kreuzung Neuer Weg/Schulweg. Weiter in gerader Linie bis zur Dorfstraße im Bereich der Fedderswarft, weiter in gerader Linie bis zum Deich an der Bäderstraße. Vom Kreuzungspunkt der Bäderstraße am 10 km-Radius entlang durch die Nordsee, den Lorendamm zwischen Oland und Langeneß kreuzend weiter bis zur nordöstlichen Spitze von Föhr. Hier startet das Beobachungsgebiet oberhalb des Nyhamsweg in nordwestlicher Richtung bis zur Kreuzung K126/Remsweg, in einem Bogen, endend am Deich westlich des Geesingswegs. Weiter im 10 km-Radius durch die Nordsee bis zum Beginn der Beschreibung.

14.6.2022

Liikmesriik: Prantsusmaa

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- |
| Département: Aveyron (12) |
| „ALMONT-LES-JUNIES
  entre ruisseaux Brousse et Aumont“
  „AUZITS
  est RD 840“
  „CAMPUAC
  ouest RD20“
  „CONQUES-EN-ROUERGUE
  hors zp“
  ESPEYRAC
  „FIRMI
  est RD840“
  „GOLINHAC
  ouest RD20 puis RD 904“
  MARCILLAC-VALLON
  MOURET
  NAUVIALE
  „PRUINES
  horsp zp“
  „SAINT-CHRISTOPHE-VALLON
  est RD 840“
  „SAINT-FELIX-DE-LUNEL
  hors zp“
  „SENERGUES
  hors zp“
  VILLECOMTAL | 13.6.2022 |
| „CONQUES-EN-ROUERGUE
  sud RD 42, est RD901“
  „PRUINES
  ouest RD228, nord RD 502“
  „SAINT-FELIX-DE-LUNEL
  ouest RD228, RD657, RD102“
  „SENERGUES
  sud RD137, ouest RD102“ | 7.6.2022–13.6.2022 |
| SAINT-SANTIN | 3.6.2022 |
| Département: Cantal (15) |
| „GLENAT
  coupé d’ouest en est entre St Saury et Roumegoux en suivant D220, D32, D33“
  ROUMEGOUX
  SAINT-SAURY | 8.6.2022 |
| BOISSET
  CAYROLS
  LEYNHAC
  MONTMURAT
  MOURJOU
  PARLAN
  QUEZAC
  ROUZIERS
  SAINT-CONSTANT-FOURNOULES
  SAINT-JULIEN-DE-TOURSAC
  SAINT-SANTIN-DE-MAURS | 3.6.2022 |
| MAURS
  SAINT ETIENNE DE MAURS
  LE TRIOULOU | 25.5.2022–3.6.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Charente (16) |
| BARDENAC
  BAZAC
  BORS (canton de Tude-et-lavalette)
  BRIE-SOUS-CHALAIS
  CHALAIS
  CHATIGNAC
  COURGEAC
  CURAC
  JUIGNAC
  MEDILLAC
  MONTBOYER
  MONTIGNAC-LE-COQ
  MONTMOREAU
  PALLUAUD
  RIOUX-MARTIN
  SAINT-AVIT
  SAINT-LAURENT-DES-COMBES
  SAINT-MARTIAL
  SAINT-QUENTIN-DE-CHALAIS
  SAINT-SEVERIN
  YVIERS | 15.6.2022 |
| AUBETERRE-SUR-DRONNE
  BELLON
  BONNES
  COURLAC
  LES ESSARDS
  LAPRADE
  NABINAUD
  ORIVAL
  PILLAC
  ROUFFIAC
  SAINT-ROMAIN | 7.6.2022–15.6.2022 |
| Département: Charente Maritime (17) |
| Courçon
  La Greve sur Mignon
  La Ronde
  Taugon
  Marans
  Saint-Jean-de-Liversay
  Saint-Cyr-du-Doret | 13.6.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Corrèze (19) |
| ALTILLAC
  ASTAILLAC
  AYEN
  BEAULIEU-SUR-DORDOGNE
  BEYSSENAC
  BILHAC
  BRANCEILLES
  BRIGNAC-LA-PLAINE
  BRIVE-LA-GAILLARDE
  CHABRIGNAC
  LA CHAPELLE-AUX-SAINTS
  CHASTEAUX
  CHAUFFOUR-SUR-VELL
  CONCEZE
  CUBLAC
  CUREMONTE
  ESTIVALS
  JUGEALS-NAZARETH
  JUILLAC
  LARCHE
  LASCAUX
  LIGNEYRAC
  LIOURDRES
  LISSAC-SUR-COUZE
  LOUIGNAC
  MANSAC
  MERCOEUR
  NESPOULS
  NOAILLES
  PERPEZAC-LE-BLANC
  QUEYSSAC-LES-VIGNES
  ROSIERS-DE-JUILLAC
  SAILLAC
  SAINT-AULAIRE
  SAINT-BONNET-LA-RIVIERE
  SAINT-CYPRIEN
  SAINT-CYR-LA-ROCHE
  SAINT-JULIEN-LE-PELERIN
  SAINT-PANTALEON-DE-LARCHE
  SAINT-ROBERT
  SAINT-SOLVE
  SEGONZAC
  SIONIAC
  VARETZ
  VARS-SUR-ROSEIX
  VEGENNES
  VIGNOLS
  YSSANDON | 15.6.2022 |
| CHARTRIER-FERRIERE
  SAINT-CERNIN-DE-LARCHE | 7.6.2022–15.6.2022 |
| Département: Dordogne (24) |
| AJAT
  ALLES-SUR-DORDOGNE
  ALLEMANS
  AUBAS
  AUDRIX
  AUGIGNAC
  BADEFOLS-D’ANS
  BADEFOLS-SUR-DORDOGNE
  BARDOU
  BASSILLAC ET AUBEROCHE
  BAYAC
  BEAUMONTOIS EN PERIGORD
  BEAUREGARD-DE-TERRASSON
  PAYS DE BELVES
  BERBIGUIERES
  BERGERAC
  BIRON
  BOISSE
  BOISSEUILH
  BOSSET
  BOULAZAC ISLE MANOIRE
  BOUNIAGUES
  BOURG-DU-BOST
  BOURGNAC
  BOURNIQUEL
  BOUTEILLES-SAINT-SEBASTIEN
  BOUZIC
  BROUCHAUD
  LE BUISSON-DE-CADOUIN
  CALES
  CAPDROT
  CARLUX
  CASTELNAUD-LA-CHAPELLE
  CASTELS ET BEZENAC
  CAZOULES
  CENAC-ET-SAINT-JULIEN
  CHALAIS
  CHAMPNIERS-ET-REILHAC
  LA CHAPELLE-FAUCHER
  CHASSAIGNES
  CHERVEIX-CUBAS
  CLERMONT-D’EXCIDEUIL
  COLOMBIER
  COLY
  COMBERANCHE-ET-EPELUCHE
  CONDAT-SUR-VEZERE
  CONNE-DE-LABARDE
  LA COQUILLE
  COULOUNIEIX-CHAMIERS
  COURSAC
  COUX ET BIGAROQUE-MOUZENS
  COUZE-ET-SAINT-FRONT
  CREYSSE
  CUBJAC-AUVEZERE-VAL D’ANS
  CUNEGES
  DAGLAN
  DOMME
  DOUZILLAC
  EGLISE-NEUVE-D’ISSAC
  EXCIDEUIL
  EYMET
  PLAISANCE
  LES EYZIES-DE-TAYAC-SIREUIL
  FANLAC
  LES FARGES
  FAURILLES
  FLAUGEAC
  FLEURAC
  FLORIMONT-GAUMIER
  FONROQUE
  FOSSEMAGNE
  GABILLOU
  GAGEAC-ET-ROUILLAC
  GAUGEAC
  GINESTET
  GRANGES-D’ANS
  GRIGNOLS
  GRIVES
  GROLEJAC
  HAUTEFORT
  ISSIGEAC
  JAURE
  LA JEMAYE-PONTEYRAUD
  LE LARDIN-SAINT-LAZARE
  LARZAC
  LAVALADE
  LAVAUR
  LAVEYSSIERE
  LES LECHES
  LEMBRAS
  LEMPZOURS
  LIMEUIL
  LIMEYRAT
  LOLME
  LOUBEJAC
  LUNAS
  MANZAC-SUR-VERN
  MARQUAY
  MARSALES
  MAURENS
  MAUZENS-ET-MIREMONT
  MAZEYROLLES
  MESCOULES
  MEYRALS
  MILHAC-DE-NONTRON
  MOLIERES
  MONBAZILLAC
  MONESTIER
  MONMARVES
  MONPAZIER
  MONSAGUEL
  MONTFERRAND-DU-PERIGORD
  MONTREM
  MOULEYDIER
  MUSSIDAN
  NABIRAT
  NAILHAC
  NAUSSANNES
  NEUVIC
  NONTRON
  SANILHAC
  ORLIAGUET
  PARCOUL-CHENAUD
  PAUNAT
  PEYRILLAC-ET-MILLAC
  PEYZAC-LE-MOUSTIER
  PEZULS
  PIEGUT-PLUVIERS
  PLAZAC
  PONTOURS
  PRATS-DE-CARLUX
  PROISSANS
  RAZAC-DE-SAUSSIGNAC
  RAZAC-SUR-L’ISLE
  RIBAGNAC
  RIBERAC
  ROUFFIGNAC-SAINT-CERNIN-DE-REILHAC
  SADILLAC
  SAINT-ANDRE-D’ALLAS
  SAINT-ASTIER
  SAINT-AUBIN-DE-NABIRAT
  SAINT AULAYE-PUYMANGOU
  SAINT-AVIT-RIVIERE
  SAINT-AVIT-SENIEUR
  SAINT-BARTHELEMY-DE-BUSSIERE
  SAINT-CAPRAISE-DE-LALINDE
  SAINT-CAPRAISE-D’EYMET
  SAINT-CERNIN-DE-LABARDE
  SAINT-CHAMASSY
  SAINT-CREPIN-D’AUBEROCHE
  SAINTE-CROIX
  SAINT-CYBRANET
  SAINT-CYPRIEN
  SAINT-CYR-LES-CHAMPAGNES
  SAINTE-EULALIE-D’ANS
  SAINTE-EULALIE-D’EYMET
  SAINTE-FOY-DE-BELVES
  SAINT-FRONT-D’ALEMPS
  SAINT-FRONT-DE-PRADOUX
  SAINT-GEYRAC
  SAINTE-INNOCENCE
  SAINT-JEAN-DE-COLE
  SAINT-JEAN-D’EYRAUD
  SAINT-JORY-DE-CHALAIS
  SAINT-JULIEN-DE-LAMPON
  SAINT-JULIEN-D’EYMET
  SAINT-LAURENT-DES-VIGNES
  SAINT-LAURENT-LA-VALLEE
  SAINT-LEON-D’ISSIGEAC
  SAINT-LEON-SUR-VEZERE
  SAINT-LOUIS-EN-L’ISLE
  SAINT-MARTIAL-D’ALBAREDE
  SAINT-MARTIAL-DE-NABIRAT
  SAINT-MARTIN-DE-FRESSENGEAS
  SAINTE-MONDANE
  SAINTE-NATHALENE
  SAINTE-ORSE
  SAINT-PANTALY-D’EXCIDEUIL
  SAINT-PARDOUX-LA-RIVIERE
  SAINT-PAUL-LA-ROCHE
  SAINT-PAUL-LIZONNE
  SAINT-PERDOUX
  SAINT-PIERRE-DE-CHIGNAC
  SAINT-PIERRE-DE-COLE
  SAINT-PIERRE-DE-FRUGIE
  SAINT-PRIEST-LES-FOUGERES
  SAINTE-RADEGONDE
  SAINT-Raphael
  SAINT-ROMAIN-DE-MONPAZIER
  SAINT-ROMAIN-ET-SAINT-CLEMENT
  SAINT-SAUVEUR
  SAINT-SEVERIN-D’ESTISSAC
  SAINT-VINCENT-JALMOUTIERS
  SAINT-VINCENT-LE-PALUEL
  SAINT-VINCENT-SUR-L’ISLE
  SALAGNAC
  SALLES-DE-BELVES
  SARLAT-LA-CANEDA
  SARLIAC-SUR-L’ISLE
  SAUSSIGNAC
  SAVIGNAC-DE-NONTRON
  SIGOULES
  SIMEYROLS
  SINGLEYRAC
  SIORAC-EN-PERIGORD
  SORGES ET LIGUEUX EN PERIGORD
  SOULAURES
  SOURZAC
  TEMPLE-LAGUYON
  THENAC
  TOURTOIRAC
  TREMOLAT
  TURSAC
  VALLEREUIL
  VANXAINS
  VARENNES
  VERGT-DE-BIRON
  VEYRIGNAC
  VILLAC
  VILLARS | 16.6.2022 |
| ANGOISSE
  ANLHIAC
  ARCHIGNAC
  AURIAC-DU-PERIGORD
  AZERAT
  LA BACHELLERIE
  BANEUIL
  BARS
  BEAUREGARD-ET-BASSAC
  BELEYMAS
  BERGERAC
  BESSE
  BORREZE
  BOULAZAC ISLE MANOIRE
  BOURROU
  LE BUGUE
  CAMPAGNAC-LES-QUERCY
  CAMPAGNE
  CAMPSEGRET
  LA CASSAGNE
  CAUSE-DE-CLERANS
  CHALAGNAC
  LA CHAPELLE-AUBAREIL
  LA CHAPELLE-SAINT-JEAN
  CHATRES
  LES COTEAUX PERIGOURDINS
  CLERMONT-DE-BEAUREGARD
  CORGNAC-SUR-L’ISLE
  COUBJOURS
  COULAURES
  COURS-DE-PILE
  CREYSSENSAC-ET-PISSOT
  DOISSAT
  LA DORNAC
  DOUVILLE
  LA DOUZE
  DUSSAC
  EGLISE-NEUVE-DE-VERGT
  EYMET
  EYZERAC
  FALSE
  LA FEUILLADE
  FOULEIX
  GENIS
  GRUN-BORDAS
  ISSAC
  JAYAC
  JOURNIAC
  JUMILHAC-LE-GRAND
  LACROPTE
  LALINDE
  LAMONZIE-MONTASTRUC
  LANOUAILLE
  LANQUAIS
  LIORAC-SUR-LOUYRE
  MANAURIE
  MARCILLAC-SAINT-QUENTIN
  MAUZAC-ET-GRAND-CASTANG
  MAYAC
  MONMADALES
  MONSAC
  MONTAGNAC-LA-CREMPSE
  MONTAUT
  MONTIGNAC
  NADAILLAC
  NANTHEUIL
  NANTHIAT
  NEGRONDES
  SANILHAC
  ORLIAC
  PAULIN
  PAYZAC
  PAZAYAC
  PEYRIGNAC
  PRATS-DU-PERIGORD
  PRESSIGNAC-VICQ
  PREYSSAC-D’EXCIDEUIL
  QUEYSSAC
  RAMPIEUX
  RAZAC-D’EYMET
  SAINT-AGNE
  VAL DE LOUYRE ET CAUDEAU
  SAINT-AMAND-DE-COLY
  SAINT-AMAND-DE-VERGT
  SAINT-AUBIN-DE-CADELECH
  SAINT-AUBIN-DE-LANQUAIS
  SAINT-AVIT-DE-VIALARD
  SAINT-CASSIEN
  SAINT-CERNIN-DE-L’HERM
  SAINT-CIRQ
  SAINT-CREPIN-ET-CARLUCET
  SAINT-FELIX-DE-REILLAC-ET-MORTEMART
  SAINT-FELIX-DE-VILLADEIX
  SAINTE-FOY-DE-LONGAS
  SAINT-GENIES
  SAINT-GEORGES-DE-MONTCLARD
  SAINT-GERMAIN-DES-PRES
  SAINT-GERMAIN-ET-MONS
  SAINT-HILAIRE-D’ESTISSAC
  SAINT-JEAN-D’ESTISSAC
  SAINT-JORY-LAS-BLOUX
  SAINT-JULIEN-DE-CREMPSE
  SAINT-MARCEL-DU-PERIGORD
  SAINT-MARTIN-DES-COMBES
  SAINT-MAIME-DE-PEREYROL
  SAINT-MEDARD-D’EXCIDEUIL
  SAINT-MESMIN
  SAINT-MICHEL-DE-VILLADEIX
  SAINT-NEXANS
  SAINT-PAUL-DE-SERRE
  SAINT-POMPONT
  SAINT-RABIER
  SAINT-SULPICE-D’EXCIDEUIL
  SAINTE-TRIE
  SALIGNAC-EYVIGUES
  SALON
  SARLANDE
  SARRAZAC
  SAVIGNAC-DE-MIREMONT
  SAVIGNAC-LEDRIER
  SAVIGNAC-LES-EGLISES
  SERGEAC
  SERRES-ET-MONTGUYARD
  SORGES ET LIGUEUX EN PERIGORD
  TAMNIES
  TEILLOTS
  TERRASSON-LAVILLEDIEU
  THENON
  THIVIERS
  THONAC
  VALOJOULX
  VAUNAC
  VERDON
  VERGT
  VEYRINES-DE-VERGT
  VILLAMBLARD
  VILLEFRANCHE-DU-PERIGORD | 8.6.2022–16.6.2022 |
| SAINT PRIVAT EN PERIGORD
  PETIT-BERSAC | 7.6.2022–16.6.2022 |
| ABJAT-SUR-BANDIAT
  CHAMPS-ROMAIN
  SAINT-SAUD-LACOUSSIERE
  MIALET
  FIRBEIX | 4.6.2022–16.6.2022 |
| Département: Gironde (33) |
| COURS-DE-MONSEGUR
  SAINT-ANDRE-ET-APPELLES
  LES LEVES-ET-THOUMEYRAGUES
  PINEUILH
  PELLEGRUE
  LIGUEUX
  LA ROQUILLE
  LANDERROUAT
  RIOCAUD
  TAILLECAVAT
  SAINT-PHILIPPE-DU-SEIGNAL
  CAPLONG | 16.6.2022 |
| MARGUERON | 8.6.2022–16.6.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Loire-Atlantique (44) |
| Basse-Goulaine
  Besné
  Blain
  Bouée
  Bouvron
  Brains
  Campbon
  Carquefou
  Casson
  La Chapelle-Glain
  La Chapelle-Launay
  La Chapelle-sur-Erdre
  Châteaubriant
  Cheix-en-Retz
  Conquereuil
  Corsept
  Derval
  Donges
  Erbray
  Fay-de-Bretagne
  Le Gâvre
  Grand-Auverné
  Grandchamps-des-Fontaines
  Guémené-Penfao
  Héric
  Indre
  Issé
  Jans
  Lavau-sur-Loire
  Ligné
  Louisfert
  Lusanger
  Malville
  Marsac-sur-Don
  La Meilleraye-de-Bretagne
  Moisdon-la-Rivière
  La Montagne
  Montoir-de-Bretagne
  Mouais
  Mouzeil
  Nantes
  Notre-Dame-des-Landes
  Orvault
  Paimbœuf
  Le Pellerin
  Petit-Auverné
  Petit-Mars
  Pierric
  Le Pin
  Prinquiau
  Puceul
  Rouans
  Rougé
  Ruffigné
  Saffré
  Saint-Aubin-des-Châteaux
  Saint-Herblain
  Saint-Jean-de-Boiseau
  Saint-Julien-de-Vouvantes
  Sainte-Luce-sur-Loire
  Saint-Mars-du-Désert
  Saint-Nazaire
  Saint-Sébastien-sur-Loire
  Saint-Vincent-des-Landes
  Sautron
  Savenay
  Sion-les-Mines
  Sucé-sur-Erdre
  Thouaré-sur-Loire
  Les Touches
  Trans-sur-Erdre
  Treillières
  Trignac
  Vay
  Vue
  La Chevallerais
  La Grigonnais
  Saint-Brevin-les-Pins
  Saint-Père-en-Retz | 6.6.2022 |
| Bouaye
  Port-Saint-Père
  Saint-Léger-les-Vignes
  Le Bignon
  Bouguenais
  Le Cellier
  Divatte-sur-Loire
  La Chapelle-Heulin
  Château-Thébaud
  Couffé
  La Haie-Fouassière
  Haute-Goulaine
  Le Loroux-Bottereau
  Maisdon-sur-Sèvre
  Mauves-sur-Loire
  Mésanger
  Monnières
  Mouzillon
  Oudon
  Le Pallet
  Pont-Saint-Martin
  Pouillé-les-Côteaux
  Rezé
  Saint-Fiacre-sur-Maine
  Saint-Julien-de-Concelles
  Les Sorinières
  Vertou | 15.6.2022 |
| Abbaretz
  Cordemais
  Couëron
  Frossay
  Joué-sur-Erdre
  Nort-sur-Erdre
  Nozay
  Pannecé
  Riaillé
  Saint-Étienne-de-Montluc
  Saint-Viaud
  Teillé
  Le Temple-de-Bretagne
  Treffieux
  Vigneux-de-Bretagne
  Chaumes-en-Retz
  La Bernerie-en-Retz
  Villeneuve-en-Retz
  Chauvé
  Les Moutiers-en-Retz
  La Plaine-sur-Mer
  Pornic
  Préfailles
  Saint-Hilaire-de-Chaléons
  Vallons-de-l’Erdre
  Saint-Michel-Chef-Chef
  Sainte-Pazanne | 1.6.2022–8.6.2022 |
| Legé
  La Limouzinière
  Machecoul-Saint-Même
  La Marne
  Paulx
  Saint-Colomban
  Corcoué-sur-Logne
  Saint-Étienne-de-Mer-Morte
  Saint-Lumine-de-Coutais
  Saint-Mars-de-Coutais
  Saint-Philbert-de-Grand-Lieu
  Touvois
  Aigrefeuille-sur-Maine
  Ancenis-Saint-Géréon
  La Boissière-du-Doré
  Boussay
  La Chevrolière
  Clisson
  Gétigné
  Gorges
  Le Landreau
  Montbert
  Montrelais
  La Planche
  La Regrippière
  La Remaudière
  Remouillé
  Saint-Aignan-Grandlieu
  Vair-sur-Loire
  Saint-Hilaire-de-Clisson
  Saint-Lumine-de-Clisson
  Vallet
  Loireauxence
  Vieillevigne
  La Roche-Blanche
  Geneston | 7.6.2022–15.6.2022 |
| Département: Lot (46) |
| ESPEYROUX
  FIGEAC
  MOLIERES
  PLANIOLES | 8.6.2022 |
| CARDAILLAC
  FOURMAGNAC
  LABATHUDE
  SAINT-BRESSOU
  SAINTE-COLOMBE | 30.5.2022–8.6.2022 |
| BIARS SUR CERE
  CAHUS
  CORNAC
  ESTAL
  GAGNAC SUR CERE
  GLANES
  LABASTIDE-DU-HAUT-MONT
  LATOUILLE-LENTILLAC
  LAVAL-DE-CERE
  SENAILLAC-LATRONQUIERE | 8.6.2022 |
| SOUSCEYRAC-EN-QUERCY
  TEYSSIEU | 30.5.2022–8.6.2022 |
| ANGLARS
  AYNAC
  BETAILLE
  BLARS
  LE BOURG
  BOUSSAC
  LE BOUYSSOU
  BRENGUES
  CAMBES
  CAMBOULIT
  CAMBURAT
  CANIAC-DU-CAUSSE
  CARDAILLAC
  CARENNAC
  CARLUCET
  CAZALS
  CAVAGNAC
  CAZILLAC
  COEUR DE CAUSSE à l’est de l’A20
  CONCORES
  CONDAT
  CORN
  DEGAGNAC
  DURBANS
  ESPAGNAC-SAINTE-EULALIE
  ESPEDAILLAC
  FAJOLES
  FLAUJAC-GARE
  FONS
  FOURMAGNAC
  FRAYSSINET-LE-GELAT
  FRAYSSINHES à l’est de la D43
  GIGNAC
  GINTRAC
  GIRAC
  GORSES
  GREZES
  COEUR DE CAUSSE
  LABATHUDE
  LACAPELLE-MARIVAL
  LADIRAT
  LAMOTHE-CASSEL
  LAMOTHE-FENELON
  LANZAC
  lATRONQUIERE
  LEOBARD
  LISSAC-ET-MOURET
  LIVERNON
  MARMINIAC
  MARTEL
  MASCLAT
  MECHMONT
  MILHAC
  MONTAMEL
  MONTCLERA
  MONTET-ET-BOUXAL
  MONTFAUCON à l’est de l’A20
  NADAILLAC-DE-ROUGE
  PEYRILLES
  PUYBRUN
  LES QUATRE-ROUTES-DU-LOT
  QUISSAC
  LE ROC
  ROUFFILHAC
  RUDELLE
  SENIERGUES à l’est de l’A20
  SAINT-BRESSOU
  SAINT-CAPRAIS
  SAINT-CIRQ-MADELON
  SAINT-CLAIR
  SAINTE-COLOMBE
  SAINT-GERMAIN-DU-BEL-AIR
  SAINT-MAURICE-EN-QUERCY
  SAINT-MEDARD-NICOURBY
  SAINT-MICHEL-DE-BANNIERES
  SAINT-SULPICE
  SONAC
  SOULOMES
  SOUSCEYRAC-EN-QUERCY: au sud de la D673 et de la D653
  TAURIAC
  TERROU
  TEYSSIEU
  THEMINETTES
  USSEL | 15.6.2022 |
| ALBIAC
  ALVIGNAC
  ANGLARS-NOZAC
  ASSIER
  AUTOIRE
  AYNAC
  BALADOU
  BANNES
  LE BASTIT
  BELMONT-BRETENOUX
  BIO
  BRETENOUX
  CALES
  COUZOU
  CRESSENSAC
  CREYSSE
  CUZANCE
  DURBANS
  ESPEDAILLAC
  ESPEYROUX
  FLAUJAC-GARE
  FLOIRAC
  FRAYSSINET
  FRAYSSINHES à l’ouest de la D43
  GIGNAC
  GINOUILLAC
  GOURDON
  GRAMAT
  ISSENDOLUS
  ISSEPTS
  COEUR DE CAUSSE à l’ouest de l’A20
  LACAVE
  LACHAPELLE-AUZAC
  LAVERGNE
  LEYME
  LIVERNON
  LOUBRESSAC
  LOUPIAC
  LUNEGARDE
  MARTEL
  MAYRAC
  MAYRINHAC-LENTOUR
  MEYRONNE
  MIERS
  MOLIERES
  MONTFAUCON à l’Ouest de l’A20
  MONTVALENT
  PADIRAC
  PAYRAC
  PAYRIGNAC
  PINSAC
  PRUDHOMAT
  REILHAC
  REILHAGUET
  REYREVIGNES
  RIGNAC
  ROCAMADOUR
  ROUFFILHAC
  RUEYRES
  SAIGNES
  SAINT-CERE
  SAINT-CHAMARAND
  SAINT-CIRQ-SOUILLAGUET
  SAINT-DENIS-LES-MARTEL
  SAINT-JEAN-LAGINESTE
  SAINT-JEAN-LESPINASSE
  SAINT-LAURENT-LES-TOURS
  SAINT-MEDARD-DE-PRESQUE
  SAINT-MICHEL-DE-LOUBEJOU
  SAINT-PAUL-DE-VERN
  SAINT-PROJET
  SAINT-SIMON
  SAINT-SOZY
  SAINT-VINCENT-DU-PENDIT
  SARRAZAC
  SENIERGUES à l’Ouest de l’A20
  SONAC
  SOUCIRAC
  SOUILLAC
  STRENQUELS
  THEGRA
  THEMINES
  VAYRAC
  LE VIGAN | 7.6.2022–15.6.2022 |
| BAGNAC-SUR-CELE
  FELZINS
  LAURESSES
  LINAC
  MONTREDON
  PRENDEIGNES
  SABADEL-LATRONQUIERE
  SAINT-CIRGUES
  SAINT-FELIX
  SAINT-HILAIRE
  SAINT-JEAN-MIRABEL
  SAINT-PERDOUX
  VIAZAC | 6.6.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47) |
| Agnac
  Allez-et-Cazeneuve
  Armillac
  Auriac-sur-Dropt
  Bias
  Bourgougnague
  Bournel
  Brugnac
  Cahuzac
  Caubon-Saint-Sauveur
  Cavarc
  Coulx
  Dévillac
  Doudrac
  Duras
  Escassefort
  Ferrensac
  Fongrave
  Lacaussade
  Lachapelle
  Laussou
  Lavergne
  Lévignac-de-Guyenne
  Mazières-Naresse
  Monbahus
  Monclar
  Montagnac-sur-Lède
  Montastruc
  Montignac-de-Lauzun
  Montignac-Toupinerie
  Monviel
  Pardaillan
  Paulhiac
  Peyrière
  Puymiclan
  Rives
  Saint-Aubin
  Saint-Avit
  Saint-Barthélemy-d’Agenais
  Saint-Etienne-de-Fougères
  Saint-Etienne-de-Villeréal
  Saint-Géraud
  Saint-Jean-de-Duras
  Sainte-Livrade-sur-Lot
  Saint-Pierre-sur-Dropt
  Saint-Quentin-du-Dropt
  Seyches
  Soumensac
  Tombeboeuf
  Trentels
  Villebramar
  Villeneuve-sur-Lot
  Villeréal
  Virazeil | 16.6.2022 |
| Aiguillon
  Anthé
  Auradou
  Baleyssagues
  Bazens
  Beauville
  Blaymont
  Bourran
  Cassignas
  Castelmoron-sur-Lot
  Cauzac
  Cazideroque
  Clairac
  Clermont-Dessous
  Cours
  Dausse
  Dolmayrac
  Dondas
  Engayrac
  Esclottes
  Frégimont
  Frespech
  Galapian
  Gavaudun
  Granges-sur-Lot
  Hautefage-la-Tour
  Lacapelle-Biron
  Lacépède
  Lafitte-sur-Lot
  Lagarrigue
  Laparade
  Laroque-Timbaut
  Laugnac
  Lusignan-Petit
  Madaillan
  Massels
  Massoulès
  Monbalen
  Montpezat
  Nicole
  Penne-d’Agenais
  Port-Sainte-Marie
  Prayssas
  Saint-Antoine-de-Ficalba
  Sainte-Colombe-de-Duras
  Saint-Hilaire-de-Lusignan
  Saint-Robert
  Saint-Salvy
  Saint-Sardos
  Saint-Sylvestre-sur-Lot
  Savignac-de-Duras
  Le Temple-sur-Lot
  Trémons | 10.6.2022 |
| Allemans-du-Dropt
  Beaugas
  Boudy-de-Beauregard
  Cambes
  Cancon
  Casseneuil
  Castelnaud-de-Gratecambe
  Castillonnès
  Douzains
  Lalandusse
  Lauzun
  Lédat
  Lougratte
  Miramont-de-Guyenne
  Monflanquin
  Montauriol
  Montaut
  Monteton
  Moulinet
  Moustier
  Pailloles
  Pinel-Hauterive
  Puysserampion
  Roumagne
  Saint-Colomb-de-Lauzun
  Saint-Eutrope-de-Born
  Saint-Maurice-de-Lestapel
  Saint-Pardoux-Isaac
  Saint-Pastour
  La Sauvetat-du-Dropt
  La Sauvetat-sur-Lède
  Savignac-sur-Leyze
  Ségalas
  Sérignac-Péboudou | 8.6.2022–17.6.2022 |
| Loubès-Bernac
  Saint-Astier
  Saint-Sernin
  Villeneuve-de-Duras | 18.6.2022–26.6.2022 |
| Rayet
  Tourliac
  Parranquet
  Saint-Martin-de-Villeréal | 11.6.2022–19.6.2022 |
| Département: Maine-et-Loire (49) |
| Avrillé
  Beaucouzé
  Bouchemaine
  Candé
  Cantenay-Épinard
  Challain-la-Potherie
  Erdre-en-Anjou
  Feneu
  Grez-Neuville
  La Possonnière
  Le Lion-d’Angers
  Les Ponts-de-Cé
  Longuenée-en-Anjou
  Montreuil-Juigné
  „Ombrée d’Anjou
  Combrée“
  „Ombrée d’Anjou
  Le Tremblay“
  Saint-Clément-de-la-Place
  Saint-Lambert-la-Potherie
  Sainte-Gemmes-sur-Loire
  Savennières
  „Segré-en-Anjou Bleu
  La Chapelle-sur-Oudon“
  „Segré-en-Anjou Bleu
  Le Bourg-d’Iré“
  „Segré-en-Anjou Bleu
  Louvaines“
  „Segré-en-Anjou Bleu
  Marans“
  „Segré-en-Anjou Bleu
  Noyant-la-Gravoyère“
  „Segré-en-Anjou Bleu
  Nyoiseau“
  „Segré-en-Anjou Bleu
  Segré“ | 6.6.2022 |
| Béhuard
  „Brissac Loire Aubance
  Brissac-Quincé“
  „Brissac Loire Aubance
  Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance“
  „Brissac Loire Aubance
  Chemellier“
  „Brissac Loire Aubance
  Les Alleuds“
  „Brissac Loire Aubance
  Saulgé-l’Hôpital“
  „Brissac Loire Aubance
  Vauchrétien“
  Dénezé-sous-Doué
  „Doué-en-Anjou
  Concourson-sur-Layon“
  „Doué-en-Anjou
  Doué-la-Fontaine“
  „Doué-en-Anjou
  Les Verchers-sur-Layon“
  „Doué-en-Anjou
  Saint-Georges-sur-Layon“
  „Gennes-Val-de-Loire
  Grézillé“
  Le Puy-Notre-Dame
  Les Garennes sur Loire
  Louresse-Rochemenier
  Mûrs-Erigné
  Saint-Jean-de-la-Croix
  Saint-Macaire-du-Bois
  Saint-Mélaine-sur-Aubance
  Tuffalun | 15.6.2022 |
| Angrie
  Bécon-les-Granits
  Champtocé-sur-Loire
  Chazé-sur-Argos
  Ingrandes-Le Fresne sur Loire
  Loiré
  Saint-Augustin-des-Bois
  Saint-Georges-sur-Loire
  Saint-Germain-des-Prés
  Saint-Léger-de-Linières
  Saint-Martin-du-Fouilloux
  Saint-Sigismond
  „Segré-en-Anjou Bleu
  Sainte-Gemmes-d’Andigné“
  Val d’Erdre-Auxence | 1.6.2022–29.6.2022 |
| Aubigné-sur-Layon
  Beaulieu-sur-Layon
  Bellevigne-en-Layon
  „Brissac Loire Aubance
  Luigné“
  Cernusson
  Chalonnes-sur-Loire
  Chanteloup-les-Bois
  Chaudefonds-sur-Layon
  Chemillé-en-Anjou
  Cléré-sur-Layon
  Coron
  Denée
  „Doué-en-Anjou
  Brigné“
  La Plaine
  Lys-Haut-Layon
  „Mauges-sur-Loire
  Saint-Laurent-de-la-Plaine“
  Montilliers
  Mozé-sur-Louet
  Passavant-sur-Layon
  Rochefort-sur-Loire
  Saint-Paul-du-Bois
  Somloire
  Soulaines-sur-Aubance
  Terranjou
  Val-du-Layon
  Vezins
  Beaupréau-en-Mauges
  Bégrolles-en-Mauges
  Cholet
  La Romagne
  La Séguinière
  La Tessouale
  Le May-sur-Evre
  Le Puy-Saint-Bonnet
  Les Cerqueux
  „Mauges-sur-Loire
  (sauf Saint-Laurent-de-la-Plaine)“
  Maulévrier
  Mazières-en-Mauges
  Montrevault-sur-Evre
  Nuaillé
  Orée d’Anjou
  Saint-Christophe-du-Bois
  Saint-Léger-sous-Cholet
  Sèvremoine
  Toutlemonde
  Trémentines
  Yzernay | 7.6.2022–15.6.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: DEUX-SEVRES (79) |
| Brion-près-Thouet
  Irais
  Louzy
  Marnes
  Misse
  Plaine-et-Vallées
  Pas-de-Jeu
  Saint-Cyr-la-Lande
  Saint-Léger-de-Montbrun
  Saint-Martin-de-Mâcon
  Saint-Martin-de-Sanzay
  Sainte-Verge
  Tourtenay | 6.6.2022 |
| Availles-Thouarsais
  Saint-Généroux | 1.6.2022–8.6.2022 |
| La Ferrière-en-Parthenay
  „Pressigny
  sud limitée par D134E“
  Oroux | 6.6.2022 |
| Doux
  Thénezay | 1.6.2022–8.6.2022 |
| Béceleuf
  Coulon
  Cours
  Échiré
  Faye-sur-Ardin
  Fenioux
  Magné
  Niort
  Pamplie
  Puihardy
  Saint-Laurs
  Saint-Maixent-de-Beugné
  Saint-Maxire
  Sainte-Ouenne
  Saint-Rémy
  Sciecq
  Surin
  Xaintray | 6.6.2022 |
| Ardin
  Coulonges-sur-l’Autize
  Saint-Pompain
  Villiers-en-Plaine | 1.6.2022–8.6.2022 |
| Adilly
  Airvault
  Assais-les-Jumeaux
  Aubigny
  Le Chillou
  Lhoumois
  La Peyratte
  „Pressigny
  nord limitée par D134E“
  Saint-Germain-de-Longue-Chaume
  Viennay | 15.6.2022 |
| Amailloux
  Boussais
  Glénay
  Gourgé
  Lageon
  Louin
  Maisontiers
  Saint-Loup-Lamairé
  Tessonière | 7.6.2022–15.6.2022 |
| Beaulieu-sous-Parthenay
  La Boissière-en-Gâtine
  La Chapelle-Bertrand
  Châtillon-sur-Thouet
  Fénery
  Les Groseillers
  Mazières-en-Gâtine
  Parthenay
  Pompaire
  Le Retail
  Saint-Aubin-le-Cloud
  Saint-Marc-la-Lande
  Soutiers
  Verruyes
  Vouhé | 15.6.2022 |
| Allonne
  Azay-sur-Thouet
  Saint-Pardoux-Soutiers
  Le Tallud | 7.6.2022–15.6.2022 |
| Le Busseau
  Beugnon-Thireuil
  Clessé
  Pougne-Hérisson
  Secondigny
  Loretz-d’Argenton
  Boismé
  Chiché
  Faye-l’Abbesse
  Luzay
  Pierrefitte
  Sainte-Gemme
  Saint-Jacques-de-Thouars
  Saint-Jean-de-Thouars
  Saint-Varent
  „Thouars
  hors Misse“ | 15.6.2022 |
| L’Absie
  Chanteloup
  La Chapelle-Saint-Laurent
  Largeasse
  Neuvy-Bouin
  Scillé
  Trayes
  Vernoux-en-Gâtine
  Bretignolles
  Cerizay
  Mauléon
  Cirières
  Combrand
  Courlay
  La Forêt-sur-Sèvre
  Moncoutant-sur-Sèvre
  Montravers
  Nueil-les-Aubiers
  La Petite-Boissière
  Le Pin
  Saint-Amand-sur-Sèvre
  Saint-André-sur-Sèvre
  SAINT-PIERRE-DES-ECHAUBROGNES
  Saint-Paul-en-Gâtine
  Argentonnay
  Bressuire
  Val en Vignes
  Coulonges-Thouarsais
  Geay
  Genneton
  Luché-Thouarsais
  Saint-Aubin-du-Plain
  Voulmentin
  Saint Maurice Étusson | 7.6.2022–15.6.2022 |
| Département: Tarn-et-Garonne (82) |
| ROQUECOR
  SAINT AMANS DU PECH
  SAINT BEAUZEIL
  VALEILLES | 6.6.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Vendée (85) |
| Barbâtre
  La Barre-de-Monts
  L’Épine
  Le Fenouiller
  La Guérinière
  Noirmoutier-en-l’Île
  Notre-Dame-de-Monts
  Le Perrier
  Notre-Dame-de-Riez
  Saint-Hilaire-de-Riez
  Saint-Jean-de-Monts | 6.6.2022 |
| Bouillé-Courdault
  Damvix
  Le Gué-de-Velluire
  L’Île-d’Elle
  Liez
  Maillé
  Maillezais
  Le Mazeau
  Rives-d’Autise
  Saint-Sigismond
  Xanton-Chassenon
  L’Aiguillon-sur-Mer
  Angles
  Avrillé
  Le Bernard
  La Boissière-des-Landes
  Bretignolles-sur-Mer
  La Bretonnière-la-Claye
  Chaillé-les-Marais
  La Chaize-Giraud
  Champagné-les-Marais
  Le Champ-Saint-Père
  Chasnais
  La Couture
  Curzon
  Givrand
  Grues
  Jard-sur-Mer
  Lairoux
  Longeville-sur-Mer
  Moreilles
  Nieul-le-Dolent
  Poiroux
  Puyravault
  Les Sables-d’Olonne
  Saint-Denis-du-Payré
  Saint-Gilles-Croix-de-Vie
  Saint-Hilaire-la-Forêt
  Saint-Michel-en-l’Herm
  Sainte-Radégonde-des-Noyers
  Saint-Vincent-sur-Jard
  La Tranche-sur-Mer
  Triaize
  La Faute-sur-Mer
  La Chapelle-aux-Lys
  Faymoreau
  Loge-Fougereuse
  Marillet
  Puy-de-Serre
  Saint-Hilaire-de-Voust | 15.6.2022 |
| Apremont
  Beauvoir-sur-Mer
  Benet
  Bois-de-Céné
  Bouin
  Challans
  Châteauneuf
  Coëx
  Commequiers
  Falleron
  Foussais-Payré
  Froidfond
  La Garnache
  Maché
  Saint-Christophe-du-Ligneron
  Saint-Gervais
  Saint-Hilaire-des-Loges
  Saint-Maixent-sur-Vie
  Saint-Révérend
  Saint-Urbain
  Sallertaine
  Soullans | 1.6.2022–29.6.2022 |
| Aizenay
  Beaufou
  Bellevigny
  La Chaize-le-Vicomte
  La Chapelle-Palluau
  Doix lès Fontaines
  Dompierre-sur-Yon
  La Ferrière
  Fontenay-le-Comte
  Fougeré
  La Genétouze
  Grand’Landes
  Les Lucs-sur-Boulogne
  La Merlatière
  Montreuil
  Mouilleron-le-Captif
  Palluau
  Les Velluire-sur-Vendée
  Le Poiré-sur-Vie
  La Roche-sur-Yon
  Saint-Denis-la-Chevasse
  Saint-Étienne-du-Bois
  Saint-Martin-de-Fraigneau
  Saint-Martin-des-Noyers
  Saint-Michel-le-Cloucq
  Saint-Paul-Mont-Penit
  Saint-Pierre-le-Vieux
  La Taillée
  Vix
  Vouillé-les-Marais
  L’Aiguillon-sur-Vie
  Aubigny-Les Clouzeaux
  Auchay-sur-Vendée
  Bazoges-en-Pareds
  Beaulieu-sous-la-Roche
  Bessay
  Bourneau
  Bournezeau
  La Caillère-Saint-Hilaire
  Chantonnay
  La Chapelle-Hermier
  La Chapelle-Thémer
  Château-Guibert
  Chauché
  Corpe
  Essarts en Bocage
  Le Girouard
  Le Givre
  Grosbreuil
  L’Hermenault
  L’Île-d’Olonne
  La Jaudonnière
  La Jonchère
  Landeronde
  Landevieille
  Le Langon
  Longèves
  Luçon
  Les Magnils-Reigniers
  Mareuil-sur-Lay-Dissais
  Marsais-Sainte-Radégonde
  Martinet
  Mervent
  Les Achards
  Mouchamps
  Moutiers-les-Mauxfaits
  Moutiers-sur-le-Lay
  Mouzeuil-Saint-Martin
  Nalliers
  Nesmy
  L’Orbrie
  Péault
  Petosse
  Les Pineaux
  Pissotte
  Pouillé
  La Rabatelière
  La Réorthe
  Rochetrejoux
  Rosnay
  Saint-André-Goule-d’Oie
  Saint-Aubin-la-Plaine
  Saint-Avaugourd-des-Landes
  Saint-Benoist-sur-Mer
  Sainte-Cécile
  Saint-Cyr-des-Gâts
  Saint-Cyr-en-Talmondais
  Saint-Étienne-de-Brillouet
  Sainte-Flaive-des-Loups
  Rives de l’Yon
  Sainte-Foy
  Sainte-Gemme-la-Plaine
  Saint-Georges-de-Pointindoux
  Saint-Germain-de-Prinçay
  Sainte-Hermine
  Saint-Hilaire-le-Vouhis
  Saint-Jean-de-Beugné
  Saint-Juire-Champgillon
  Saint-Julien-des-Landes
  Saint-Laurent-de-la-Salle
  Brem-sur-Mer
  Saint-Martin-des-Fontaines
  Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine
  Saint-Mathurin
  Sainte-Pexine
  Saint-Valérien
  Saint-Vincent-Sterlanges
  Saint-Vincent-sur-Graon
  Sérigné
  Sigournais
  Le Tablier
  Talmont-Saint-Hilaire
  Thiré
  Thorigny
  Thouarsais-Bouildroux
  Vairé
  Venansault
  Vendrennes
  Bazoges-en-Paillers
  Beaurepaire
  La Bernardière
  La Boissière-de-Montaigu
  Les Brouzils
  La Bruffière
  Chavagnes-en-Paillers
  La Copechagnière
  Cugand
  La Gaubretière
  L’Herbergement
  Les Herbiers
  Les Landes-Genusson
  Mesnard-la-Barotière
  Montaigu-Vendée
  Mortagne-sur-Sèvre
  Rocheservière
  Montréverd
  Saint-Aubin-des-Ormeaux
  Saint-Fulgent
  Saint-Laurent-sur-Sèvre
  Saint-Malô-du-Bois
  Saint-Martin-des-Tilleuls
  Saint-Philbert-de-Bouaine
  Tiffauges
  Treize-Septiers
  Chanverrie
  Antigny
  Le Boupère
  Breuil-Barret
  Cezais
  La Châtaigneraie
  Chavagnes-les-Redoux
  Cheffois
  Les Epesses
  Sèvremont
  Mallièvre
  La Meilleraie-Tillay
  Menomblet
  Monsireigne
  Montournais
  Mouilleron-Saint-Germain
  Pouzauges
  Réaumur
  Saint-Mars-la-Réorthe
  Saint-Maurice-des-Noues
  Saint-Maurice-le-Girard
  Saint-Mesmin
  Saint-Paul-en-Pareds
  Saint-Pierre-du-Chemin
  Saint-Prouant
  Saint-Sulpice-en-Pareds
  Tallud-Sainte-Gemme
  La Tardière
  Treize-Vents
  Vouvant | 7.6.2022–15.6.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Vienne (86) |
| ANGLIERS
  ARCAY
  AULNAY
  BERRIE
  CHALAIS
  CRAON
  CURCAY-SUR-DIVE
  GLENOUZE
  LA CHAUSSEE
  LA GRIMAUDIERE
  MARTAIZE
  MASSOGNES
  MAZEUIL
  MONCONTOUR
  MOUTERRE-SILLY
  RANTON
  SAINT-CLAIR
  SAINT-JEAN-DE-SAUVES
  SAINT-LAON
  TERNAY
  CHALANDRAY
  CHERVES
  MAISONNEUVE | 8.6.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Haute Vienne (87) |
| BUSSIERE-GALANT
  CHALUS
  CHAMPAGNAC-LA-RIVIERE
  CHAMPSAC - au Sud de la D 141
  CUSSAC - à l’Ouest de la D 73 et à l’Est de la D 42
  DOURNAZAC - à l’Est de la D 66
  GLANDON
  LA MEYZE
  LA-ROCHE-L’ABEILLE – à l’Ouest de la D17
  LADIGNAC-LE-LONG – à l’Ouest de la D11
  MARVAL - à l’Ouest de la D 67 et au Sud de la D 15
  ORADOUR-SUR-VAYRES - au Sud de la D 34
  PENSOL - à l’Ouest de la D 15 et à l’Ouest de la D 67
  SAINT-BAZILE
  SAINT-HILAIRE-LES-PLACES
  SAINT-MATHIEU
  SAINT-YRIEIX-LA-PERCHE – à L’Est de la D704 et au Sud de la D901 | 12.6.2022 |
| CUSSAC - à l’Est de la D 73 et à l’Ouest de la D 42
  DOURNAZAC - à l’Ouest de la D 66
  LA CHAPELLE-MONTBRANDEIX
  LADIGNAC-LE-LONG – à l’Est de la D11
  LE CHALARD
  MARVAL - à l’Est de la D 67 et au Nord de la D 15
  PENSOL - à l’Est de la D 15 et à l’Est de la D 67
  SAINT-YRIEIX-LA-PERCHE – à L’Ouest de la D704 et au Nord de la D901 | 4.5.2022–12.6.2022 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

Département: Aveyron (12)

„ALMONT-LES-JUNIES

entre ruisseaux Brousse et Aumont“

„AUZITS

est RD 840“

„CAMPUAC

ouest RD20“

„CONQUES-EN-ROUERGUE

hors zp“

ESPEYRAC

„FIRMI

est RD840“

„GOLINHAC

ouest RD20 puis RD 904“

MARCILLAC-VALLON

MOURET

NAUVIALE

„PRUINES

horsp zp“

„SAINT-CHRISTOPHE-VALLON

est RD 840“

„SAINT-FELIX-DE-LUNEL

hors zp“

„SENERGUES

hors zp“

VILLECOMTAL

13.6.2022

„CONQUES-EN-ROUERGUE

sud RD 42, est RD901“

„PRUINES

ouest RD228, nord RD 502“

„SAINT-FELIX-DE-LUNEL

ouest RD228, RD657, RD102“

„SENERGUES

sud RD137, ouest RD102“

7.6.2022–13.6.2022

SAINT-SANTIN

3.6.2022

Département: Cantal (15)

„GLENAT

coupé d’ouest en est entre St Saury et Roumegoux en suivant D220, D32, D33“

ROUMEGOUX

SAINT-SAURY

8.6.2022

BOISSET

CAYROLS

LEYNHAC

MONTMURAT

MOURJOU

PARLAN

QUEZAC

ROUZIERS

SAINT-CONSTANT-FOURNOULES

SAINT-JULIEN-DE-TOURSAC

SAINT-SANTIN-DE-MAURS

3.6.2022

MAURS

SAINT ETIENNE DE MAURS

LE TRIOULOU

25.5.2022–3.6.2022

Les communes suivantes dans le département: Charente (16)

BARDENAC

BAZAC

BORS (canton de Tude-et-lavalette)

BRIE-SOUS-CHALAIS

CHALAIS

CHATIGNAC

COURGEAC

CURAC

JUIGNAC

MEDILLAC

MONTBOYER

MONTIGNAC-LE-COQ

MONTMOREAU

PALLUAUD

RIOUX-MARTIN

SAINT-AVIT

SAINT-LAURENT-DES-COMBES

SAINT-MARTIAL

SAINT-QUENTIN-DE-CHALAIS

SAINT-SEVERIN

YVIERS

15.6.2022

AUBETERRE-SUR-DRONNE

BELLON

BONNES

COURLAC

LES ESSARDS

LAPRADE

NABINAUD

ORIVAL

PILLAC

ROUFFIAC

SAINT-ROMAIN

7.6.2022–15.6.2022

Département: Charente Maritime (17)

Courçon

La Greve sur Mignon

La Ronde

Taugon

Marans

Saint-Jean-de-Liversay

Saint-Cyr-du-Doret

13.6.2022

Les communes suivantes dans le département: Corrèze (19)

ALTILLAC

ASTAILLAC

AYEN

BEAULIEU-SUR-DORDOGNE

BEYSSENAC

BILHAC

BRANCEILLES

BRIGNAC-LA-PLAINE

BRIVE-LA-GAILLARDE

CHABRIGNAC

LA CHAPELLE-AUX-SAINTS

CHASTEAUX

CHAUFFOUR-SUR-VELL

CONCEZE

CUBLAC

CUREMONTE

ESTIVALS

JUGEALS-NAZARETH

JUILLAC

LARCHE

LASCAUX

LIGNEYRAC

LIOURDRES

LISSAC-SUR-COUZE

LOUIGNAC

MANSAC

MERCOEUR

NESPOULS

NOAILLES

PERPEZAC-LE-BLANC

QUEYSSAC-LES-VIGNES

ROSIERS-DE-JUILLAC

SAILLAC

SAINT-AULAIRE

SAINT-BONNET-LA-RIVIERE

SAINT-CYPRIEN

SAINT-CYR-LA-ROCHE

SAINT-JULIEN-LE-PELERIN

SAINT-PANTALEON-DE-LARCHE

SAINT-ROBERT

SAINT-SOLVE

SEGONZAC

SIONIAC

VARETZ

VARS-SUR-ROSEIX

VEGENNES

VIGNOLS

YSSANDON

15.6.2022

CHARTRIER-FERRIERE

SAINT-CERNIN-DE-LARCHE

7.6.2022–15.6.2022

Département: Dordogne (24)

AJAT

ALLES-SUR-DORDOGNE

ALLEMANS

AUBAS

AUDRIX

AUGIGNAC

BADEFOLS-D’ANS

BADEFOLS-SUR-DORDOGNE

BARDOU

BASSILLAC ET AUBEROCHE

BAYAC

BEAUMONTOIS EN PERIGORD

BEAUREGARD-DE-TERRASSON

PAYS DE BELVES

BERBIGUIERES

BERGERAC

BIRON

BOISSE

BOISSEUILH

BOSSET

BOULAZAC ISLE MANOIRE

BOUNIAGUES

BOURG-DU-BOST

BOURGNAC

BOURNIQUEL

BOUTEILLES-SAINT-SEBASTIEN

BOUZIC

BROUCHAUD

LE BUISSON-DE-CADOUIN

CALES

CAPDROT

CARLUX

CASTELNAUD-LA-CHAPELLE

CASTELS ET BEZENAC

CAZOULES

CENAC-ET-SAINT-JULIEN

CHALAIS

CHAMPNIERS-ET-REILHAC

LA CHAPELLE-FAUCHER

CHASSAIGNES

CHERVEIX-CUBAS

CLERMONT-D’EXCIDEUIL

COLOMBIER

COLY

COMBERANCHE-ET-EPELUCHE

CONDAT-SUR-VEZERE

CONNE-DE-LABARDE

LA COQUILLE

COULOUNIEIX-CHAMIERS

COURSAC

COUX ET BIGAROQUE-MOUZENS

COUZE-ET-SAINT-FRONT

CREYSSE

CUBJAC-AUVEZERE-VAL D’ANS

CUNEGES

DAGLAN

DOMME

DOUZILLAC

EGLISE-NEUVE-D’ISSAC

EXCIDEUIL

EYMET

PLAISANCE

LES EYZIES-DE-TAYAC-SIREUIL

FANLAC

LES FARGES

FAURILLES

FLAUGEAC

FLEURAC

FLORIMONT-GAUMIER

FONROQUE

FOSSEMAGNE

GABILLOU

GAGEAC-ET-ROUILLAC

GAUGEAC

GINESTET

GRANGES-D’ANS

GRIGNOLS

GRIVES

GROLEJAC

HAUTEFORT

ISSIGEAC

JAURE

LA JEMAYE-PONTEYRAUD

LE LARDIN-SAINT-LAZARE

LARZAC

LAVALADE

LAVAUR

LAVEYSSIERE

LES LECHES

LEMBRAS

LEMPZOURS

LIMEUIL

LIMEYRAT

LOLME

LOUBEJAC

LUNAS

MANZAC-SUR-VERN

MARQUAY

MARSALES

MAURENS

MAUZENS-ET-MIREMONT

MAZEYROLLES

MESCOULES

MEYRALS

MILHAC-DE-NONTRON

MOLIERES

MONBAZILLAC

MONESTIER

MONMARVES

MONPAZIER

MONSAGUEL

MONTFERRAND-DU-PERIGORD

MONTREM

MOULEYDIER

MUSSIDAN

NABIRAT

NAILHAC

NAUSSANNES

NEUVIC

NONTRON

SANILHAC

ORLIAGUET

PARCOUL-CHENAUD

PAUNAT

PEYRILLAC-ET-MILLAC

PEYZAC-LE-MOUSTIER

PEZULS

PIEGUT-PLUVIERS

PLAZAC

PONTOURS

PRATS-DE-CARLUX

PROISSANS

RAZAC-DE-SAUSSIGNAC

RAZAC-SUR-L’ISLE

RIBAGNAC

RIBERAC

ROUFFIGNAC-SAINT-CERNIN-DE-REILHAC

SADILLAC

SAINT-ANDRE-D’ALLAS

SAINT-ASTIER

SAINT-AUBIN-DE-NABIRAT

SAINT AULAYE-PUYMANGOU

SAINT-AVIT-RIVIERE

SAINT-AVIT-SENIEUR

SAINT-BARTHELEMY-DE-BUSSIERE

SAINT-CAPRAISE-DE-LALINDE

SAINT-CAPRAISE-D’EYMET

SAINT-CERNIN-DE-LABARDE

SAINT-CHAMASSY

SAINT-CREPIN-D’AUBEROCHE

SAINTE-CROIX

SAINT-CYBRANET

SAINT-CYPRIEN

SAINT-CYR-LES-CHAMPAGNES

SAINTE-EULALIE-D’ANS

SAINTE-EULALIE-D’EYMET

SAINTE-FOY-DE-BELVES

SAINT-FRONT-D’ALEMPS

SAINT-FRONT-DE-PRADOUX

SAINT-GEYRAC

SAINTE-INNOCENCE

SAINT-JEAN-DE-COLE

SAINT-JEAN-D’EYRAUD

SAINT-JORY-DE-CHALAIS

SAINT-JULIEN-DE-LAMPON

SAINT-JULIEN-D’EYMET

SAINT-LAURENT-DES-VIGNES

SAINT-LAURENT-LA-VALLEE

SAINT-LEON-D’ISSIGEAC

SAINT-LEON-SUR-VEZERE

SAINT-LOUIS-EN-L’ISLE

SAINT-MARTIAL-D’ALBAREDE

SAINT-MARTIAL-DE-NABIRAT

SAINT-MARTIN-DE-FRESSENGEAS

SAINTE-MONDANE

SAINTE-NATHALENE

SAINTE-ORSE

SAINT-PANTALY-D’EXCIDEUIL

SAINT-PARDOUX-LA-RIVIERE

SAINT-PAUL-LA-ROCHE

SAINT-PAUL-LIZONNE

SAINT-PERDOUX

SAINT-PIERRE-DE-CHIGNAC

SAINT-PIERRE-DE-COLE

SAINT-PIERRE-DE-FRUGIE

SAINT-PRIEST-LES-FOUGERES

SAINTE-RADEGONDE

SAINT-Raphael

SAINT-ROMAIN-DE-MONPAZIER

SAINT-ROMAIN-ET-SAINT-CLEMENT

SAINT-SAUVEUR

SAINT-SEVERIN-D’ESTISSAC

SAINT-VINCENT-JALMOUTIERS

SAINT-VINCENT-LE-PALUEL

SAINT-VINCENT-SUR-L’ISLE

SALAGNAC

SALLES-DE-BELVES

SARLAT-LA-CANEDA

SARLIAC-SUR-L’ISLE

SAUSSIGNAC

SAVIGNAC-DE-NONTRON

SIGOULES

SIMEYROLS

SINGLEYRAC

SIORAC-EN-PERIGORD

SORGES ET LIGUEUX EN PERIGORD

SOULAURES

SOURZAC

TEMPLE-LAGUYON

THENAC

TOURTOIRAC

TREMOLAT

TURSAC

VALLEREUIL

VANXAINS

VARENNES

VERGT-DE-BIRON

VEYRIGNAC

VILLAC

VILLARS

16.6.2022

ANGOISSE

ANLHIAC

ARCHIGNAC

AURIAC-DU-PERIGORD

AZERAT

LA BACHELLERIE

BANEUIL

BARS

BEAUREGARD-ET-BASSAC

BELEYMAS

BERGERAC

BESSE

BORREZE

BOULAZAC ISLE MANOIRE

BOURROU

LE BUGUE

CAMPAGNAC-LES-QUERCY

CAMPAGNE

CAMPSEGRET

LA CASSAGNE

CAUSE-DE-CLERANS

CHALAGNAC

LA CHAPELLE-AUBAREIL

LA CHAPELLE-SAINT-JEAN

CHATRES

LES COTEAUX PERIGOURDINS

CLERMONT-DE-BEAUREGARD

CORGNAC-SUR-L’ISLE

COUBJOURS

COULAURES

COURS-DE-PILE

CREYSSENSAC-ET-PISSOT

DOISSAT

LA DORNAC

DOUVILLE

LA DOUZE

DUSSAC

EGLISE-NEUVE-DE-VERGT

EYMET

EYZERAC

FALSE

LA FEUILLADE

FOULEIX

GENIS

GRUN-BORDAS

ISSAC

JAYAC

JOURNIAC

JUMILHAC-LE-GRAND

LACROPTE

LALINDE

LAMONZIE-MONTASTRUC

LANOUAILLE

LANQUAIS

LIORAC-SUR-LOUYRE

MANAURIE

MARCILLAC-SAINT-QUENTIN

MAUZAC-ET-GRAND-CASTANG

MAYAC

MONMADALES

MONSAC

MONTAGNAC-LA-CREMPSE

MONTAUT

MONTIGNAC

NADAILLAC

NANTHEUIL

NANTHIAT

NEGRONDES

SANILHAC

ORLIAC

PAULIN

PAYZAC

PAZAYAC

PEYRIGNAC

PRATS-DU-PERIGORD

PRESSIGNAC-VICQ

PREYSSAC-D’EXCIDEUIL

QUEYSSAC

RAMPIEUX

RAZAC-D’EYMET

SAINT-AGNE

VAL DE LOUYRE ET CAUDEAU

SAINT-AMAND-DE-COLY

SAINT-AMAND-DE-VERGT

SAINT-AUBIN-DE-CADELECH

SAINT-AUBIN-DE-LANQUAIS

SAINT-AVIT-DE-VIALARD

SAINT-CASSIEN

SAINT-CERNIN-DE-L’HERM

SAINT-CIRQ

SAINT-CREPIN-ET-CARLUCET

SAINT-FELIX-DE-REILLAC-ET-MORTEMART

SAINT-FELIX-DE-VILLADEIX

SAINTE-FOY-DE-LONGAS

SAINT-GENIES

SAINT-GEORGES-DE-MONTCLARD

SAINT-GERMAIN-DES-PRES

SAINT-GERMAIN-ET-MONS

SAINT-HILAIRE-D’ESTISSAC

SAINT-JEAN-D’ESTISSAC

SAINT-JORY-LAS-BLOUX

SAINT-JULIEN-DE-CREMPSE

SAINT-MARCEL-DU-PERIGORD

SAINT-MARTIN-DES-COMBES

SAINT-MAIME-DE-PEREYROL

SAINT-MEDARD-D’EXCIDEUIL

SAINT-MESMIN

SAINT-MICHEL-DE-VILLADEIX

SAINT-NEXANS

SAINT-PAUL-DE-SERRE

SAINT-POMPONT

SAINT-RABIER

SAINT-SULPICE-D’EXCIDEUIL

SAINTE-TRIE

SALIGNAC-EYVIGUES

SALON

SARLANDE

SARRAZAC

SAVIGNAC-DE-MIREMONT

SAVIGNAC-LEDRIER

SAVIGNAC-LES-EGLISES

SERGEAC

SERRES-ET-MONTGUYARD

SORGES ET LIGUEUX EN PERIGORD

TAMNIES

TEILLOTS

TERRASSON-LAVILLEDIEU

THENON

THIVIERS

THONAC

VALOJOULX

VAUNAC

VERDON

VERGT

VEYRINES-DE-VERGT

VILLAMBLARD

VILLEFRANCHE-DU-PERIGORD

8.6.2022–16.6.2022

SAINT PRIVAT EN PERIGORD

PETIT-BERSAC

7.6.2022–16.6.2022

ABJAT-SUR-BANDIAT

CHAMPS-ROMAIN

SAINT-SAUD-LACOUSSIERE

MIALET

FIRBEIX

4.6.2022–16.6.2022

Département: Gironde (33)

COURS-DE-MONSEGUR

SAINT-ANDRE-ET-APPELLES

LES LEVES-ET-THOUMEYRAGUES

PINEUILH

PELLEGRUE

LIGUEUX

LA ROQUILLE

LANDERROUAT

RIOCAUD

TAILLECAVAT

SAINT-PHILIPPE-DU-SEIGNAL

CAPLONG

16.6.2022

MARGUERON

8.6.2022–16.6.2022

Les communes suivantes dans le département: Loire-Atlantique (44)

Basse-Goulaine

Besné

Blain

Bouée

Bouvron

Brains

Campbon

Carquefou

Casson

La Chapelle-Glain

La Chapelle-Launay

La Chapelle-sur-Erdre

Châteaubriant

Cheix-en-Retz

Conquereuil

Corsept

Derval

Donges

Erbray

Fay-de-Bretagne

Le Gâvre

Grand-Auverné

Grandchamps-des-Fontaines

Guémené-Penfao

Héric

Indre

Issé

Jans

Lavau-sur-Loire

Ligné

Louisfert

Lusanger

Malville

Marsac-sur-Don

La Meilleraye-de-Bretagne

Moisdon-la-Rivière

La Montagne

Montoir-de-Bretagne

Mouais

Mouzeil

Nantes

Notre-Dame-des-Landes

Orvault

Paimbœuf

Le Pellerin

Petit-Auverné

Petit-Mars

Pierric

Le Pin

Prinquiau

Puceul

Rouans

Rougé

Ruffigné

Saffré

Saint-Aubin-des-Châteaux

Saint-Herblain

Saint-Jean-de-Boiseau

Saint-Julien-de-Vouvantes

Sainte-Luce-sur-Loire

Saint-Mars-du-Désert

Saint-Nazaire

Saint-Sébastien-sur-Loire

Saint-Vincent-des-Landes

Sautron

Savenay

Sion-les-Mines

Sucé-sur-Erdre

Thouaré-sur-Loire

Les Touches

Trans-sur-Erdre

Treillières

Trignac

Vay

Vue

La Chevallerais

La Grigonnais

Saint-Brevin-les-Pins

Saint-Père-en-Retz

6.6.2022

Bouaye

Port-Saint-Père

Saint-Léger-les-Vignes

Le Bignon

Bouguenais

Le Cellier

Divatte-sur-Loire

La Chapelle-Heulin

Château-Thébaud

Couffé

La Haie-Fouassière

Haute-Goulaine

Le Loroux-Bottereau

Maisdon-sur-Sèvre

Mauves-sur-Loire

Mésanger

Monnières

Mouzillon

Oudon

Le Pallet

Pont-Saint-Martin

Pouillé-les-Côteaux

Rezé

Saint-Fiacre-sur-Maine

Saint-Julien-de-Concelles

Les Sorinières

Vertou

15.6.2022

Abbaretz

Cordemais

Couëron

Frossay

Joué-sur-Erdre

Nort-sur-Erdre

Nozay

Pannecé

Riaillé

Saint-Étienne-de-Montluc

Saint-Viaud

Teillé

Le Temple-de-Bretagne

Treffieux

Vigneux-de-Bretagne

Chaumes-en-Retz

La Bernerie-en-Retz

Villeneuve-en-Retz

Chauvé

Les Moutiers-en-Retz

La Plaine-sur-Mer

Pornic

Préfailles

Saint-Hilaire-de-Chaléons

Vallons-de-l’Erdre

Saint-Michel-Chef-Chef

Sainte-Pazanne

1.6.2022–8.6.2022

Legé

La Limouzinière

Machecoul-Saint-Même

La Marne

Paulx

Saint-Colomban

Corcoué-sur-Logne

Saint-Étienne-de-Mer-Morte

Saint-Lumine-de-Coutais

Saint-Mars-de-Coutais

Saint-Philbert-de-Grand-Lieu

Touvois

Aigrefeuille-sur-Maine

Ancenis-Saint-Géréon

La Boissière-du-Doré

Boussay

La Chevrolière

Clisson

Gétigné

Gorges

Le Landreau

Montbert

Montrelais

La Planche

La Regrippière

La Remaudière

Remouillé

Saint-Aignan-Grandlieu

Vair-sur-Loire

Saint-Hilaire-de-Clisson

Saint-Lumine-de-Clisson

Vallet

Loireauxence

Vieillevigne

La Roche-Blanche

Geneston

7.6.2022–15.6.2022

Département: Lot (46)

ESPEYROUX

FIGEAC

MOLIERES

PLANIOLES

8.6.2022

CARDAILLAC

FOURMAGNAC

LABATHUDE

SAINT-BRESSOU

SAINTE-COLOMBE

30.5.2022–8.6.2022

BIARS SUR CERE

CAHUS

CORNAC

ESTAL

GAGNAC SUR CERE

GLANES

LABASTIDE-DU-HAUT-MONT

LATOUILLE-LENTILLAC

LAVAL-DE-CERE

SENAILLAC-LATRONQUIERE

8.6.2022

SOUSCEYRAC-EN-QUERCY

TEYSSIEU

30.5.2022–8.6.2022

ANGLARS

AYNAC

BETAILLE

BLARS

LE BOURG

BOUSSAC

LE BOUYSSOU

BRENGUES

CAMBES

CAMBOULIT

CAMBURAT

CANIAC-DU-CAUSSE

CARDAILLAC

CARENNAC

CARLUCET

CAZALS

CAVAGNAC

CAZILLAC

COEUR DE CAUSSE à l’est de l’A20

CONCORES

CONDAT

CORN

DEGAGNAC

DURBANS

ESPAGNAC-SAINTE-EULALIE

ESPEDAILLAC

FAJOLES

FLAUJAC-GARE

FONS

FOURMAGNAC

FRAYSSINET-LE-GELAT

FRAYSSINHES à l’est de la D43

GIGNAC

GINTRAC

GIRAC

GORSES

GREZES

COEUR DE CAUSSE

LABATHUDE

LACAPELLE-MARIVAL

LADIRAT

LAMOTHE-CASSEL

LAMOTHE-FENELON

LANZAC

lATRONQUIERE

LEOBARD

LISSAC-ET-MOURET

LIVERNON

MARMINIAC

MARTEL

MASCLAT

MECHMONT

MILHAC

MONTAMEL

MONTCLERA

MONTET-ET-BOUXAL

MONTFAUCON à l’est de l’A20

NADAILLAC-DE-ROUGE

PEYRILLES

PUYBRUN

LES QUATRE-ROUTES-DU-LOT

QUISSAC

LE ROC

ROUFFILHAC

RUDELLE

SENIERGUES à l’est de l’A20

SAINT-BRESSOU

SAINT-CAPRAIS

SAINT-CIRQ-MADELON

SAINT-CLAIR

SAINTE-COLOMBE

SAINT-GERMAIN-DU-BEL-AIR

SAINT-MAURICE-EN-QUERCY

SAINT-MEDARD-NICOURBY

SAINT-MICHEL-DE-BANNIERES

SAINT-SULPICE

SONAC

SOULOMES

SOUSCEYRAC-EN-QUERCY: au sud de la D673 et de la D653

TAURIAC

TERROU

TEYSSIEU

THEMINETTES

USSEL

15.6.2022

ALBIAC

ALVIGNAC

ANGLARS-NOZAC

ASSIER

AUTOIRE

AYNAC

BALADOU

BANNES

LE BASTIT

BELMONT-BRETENOUX

BIO

BRETENOUX

CALES

COUZOU

CRESSENSAC

CREYSSE

CUZANCE

DURBANS

ESPEDAILLAC

ESPEYROUX

FLAUJAC-GARE

FLOIRAC

FRAYSSINET

FRAYSSINHES à l’ouest de la D43

GIGNAC

GINOUILLAC

GOURDON

GRAMAT

ISSENDOLUS

ISSEPTS

COEUR DE CAUSSE à l’ouest de l’A20

LACAVE

LACHAPELLE-AUZAC

LAVERGNE

LEYME

LIVERNON

LOUBRESSAC

LOUPIAC

LUNEGARDE

MARTEL

MAYRAC

MAYRINHAC-LENTOUR

MEYRONNE

MIERS

MOLIERES

MONTFAUCON à l’Ouest de l’A20

MONTVALENT

PADIRAC

PAYRAC

PAYRIGNAC

PINSAC

PRUDHOMAT

REILHAC

REILHAGUET

REYREVIGNES

RIGNAC

ROCAMADOUR

ROUFFILHAC

RUEYRES

SAIGNES

SAINT-CERE

SAINT-CHAMARAND

SAINT-CIRQ-SOUILLAGUET

SAINT-DENIS-LES-MARTEL

SAINT-JEAN-LAGINESTE

SAINT-JEAN-LESPINASSE

SAINT-LAURENT-LES-TOURS

SAINT-MEDARD-DE-PRESQUE

SAINT-MICHEL-DE-LOUBEJOU

SAINT-PAUL-DE-VERN

SAINT-PROJET

SAINT-SIMON

SAINT-SOZY

SAINT-VINCENT-DU-PENDIT

SARRAZAC

SENIERGUES à l’Ouest de l’A20

SONAC

SOUCIRAC

SOUILLAC

STRENQUELS

THEGRA

THEMINES

VAYRAC

LE VIGAN

7.6.2022–15.6.2022

BAGNAC-SUR-CELE

FELZINS

LAURESSES

LINAC

MONTREDON

PRENDEIGNES

SABADEL-LATRONQUIERE

SAINT-CIRGUES

SAINT-FELIX

SAINT-HILAIRE

SAINT-JEAN-MIRABEL

SAINT-PERDOUX

VIAZAC

6.6.2022

Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47)

Agnac

Allez-et-Cazeneuve

Armillac

Auriac-sur-Dropt

Bias

Bourgougnague

Bournel

Brugnac

Cahuzac

Caubon-Saint-Sauveur

Cavarc

Coulx

Dévillac

Doudrac

Duras

Escassefort

Ferrensac

Fongrave

Lacaussade

Lachapelle

Laussou

Lavergne

Lévignac-de-Guyenne

Mazières-Naresse

Monbahus

Monclar

Montagnac-sur-Lède

Montastruc

Montignac-de-Lauzun

Montignac-Toupinerie

Monviel

Pardaillan

Paulhiac

Peyrière

Puymiclan

Rives

Saint-Aubin

Saint-Avit

Saint-Barthélemy-d’Agenais

Saint-Etienne-de-Fougères

Saint-Etienne-de-Villeréal

Saint-Géraud

Saint-Jean-de-Duras

Sainte-Livrade-sur-Lot

Saint-Pierre-sur-Dropt

Saint-Quentin-du-Dropt

Seyches

Soumensac

Tombeboeuf

Trentels

Villebramar

Villeneuve-sur-Lot

Villeréal

Virazeil

16.6.2022

Aiguillon

Anthé

Auradou

Baleyssagues

Bazens

Beauville

Blaymont

Bourran

Cassignas

Castelmoron-sur-Lot

Cauzac

Cazideroque

Clairac

Clermont-Dessous

Cours

Dausse

Dolmayrac

Dondas

Engayrac

Esclottes

Frégimont

Frespech

Galapian

Gavaudun

Granges-sur-Lot

Hautefage-la-Tour

Lacapelle-Biron

Lacépède

Lafitte-sur-Lot

Lagarrigue

Laparade

Laroque-Timbaut

Laugnac

Lusignan-Petit

Madaillan

Massels

Massoulès

Monbalen

Montpezat

Nicole

Penne-d’Agenais

Port-Sainte-Marie

Prayssas

Saint-Antoine-de-Ficalba

Sainte-Colombe-de-Duras

Saint-Hilaire-de-Lusignan

Saint-Robert

Saint-Salvy

Saint-Sardos

Saint-Sylvestre-sur-Lot

Savignac-de-Duras

Le Temple-sur-Lot

Trémons

10.6.2022

Allemans-du-Dropt

Beaugas

Boudy-de-Beauregard

Cambes

Cancon

Casseneuil

Castelnaud-de-Gratecambe

Castillonnès

Douzains

Lalandusse

Lauzun

Lédat

Lougratte

Miramont-de-Guyenne

Monflanquin

Montauriol

Montaut

Monteton

Moulinet

Moustier

Pailloles

Pinel-Hauterive

Puysserampion

Roumagne

Saint-Colomb-de-Lauzun

Saint-Eutrope-de-Born

Saint-Maurice-de-Lestapel

Saint-Pardoux-Isaac

Saint-Pastour

La Sauvetat-du-Dropt

La Sauvetat-sur-Lède

Savignac-sur-Leyze

Ségalas

Sérignac-Péboudou

8.6.2022–17.6.2022

Loubès-Bernac

Saint-Astier

Saint-Sernin

Villeneuve-de-Duras

18.6.2022–26.6.2022

Rayet

Tourliac

Parranquet

Saint-Martin-de-Villeréal

11.6.2022–19.6.2022

Département: Maine-et-Loire (49)

Avrillé

Beaucouzé

Bouchemaine

Candé

Cantenay-Épinard

Challain-la-Potherie

Erdre-en-Anjou

Feneu

Grez-Neuville

La Possonnière

Le Lion-d’Angers

Les Ponts-de-Cé

Longuenée-en-Anjou

Montreuil-Juigné

„Ombrée d’Anjou

Combrée“

„Ombrée d’Anjou

Le Tremblay“

Saint-Clément-de-la-Place

Saint-Lambert-la-Potherie

Sainte-Gemmes-sur-Loire

Savennières

„Segré-en-Anjou Bleu

La Chapelle-sur-Oudon“

„Segré-en-Anjou Bleu

Le Bourg-d’Iré“

„Segré-en-Anjou Bleu

Louvaines“

„Segré-en-Anjou Bleu

Marans“

„Segré-en-Anjou Bleu

Noyant-la-Gravoyère“

„Segré-en-Anjou Bleu

Nyoiseau“

„Segré-en-Anjou Bleu

Segré“

6.6.2022

Béhuard

„Brissac Loire Aubance

Brissac-Quincé“

„Brissac Loire Aubance

Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance“

„Brissac Loire Aubance

Chemellier“

„Brissac Loire Aubance

Les Alleuds“

„Brissac Loire Aubance

Saulgé-l’Hôpital“

„Brissac Loire Aubance

Vauchrétien“

Dénezé-sous-Doué

„Doué-en-Anjou

Concourson-sur-Layon“

„Doué-en-Anjou

Doué-la-Fontaine“

„Doué-en-Anjou

Les Verchers-sur-Layon“

„Doué-en-Anjou

Saint-Georges-sur-Layon“

„Gennes-Val-de-Loire

Grézillé“

Le Puy-Notre-Dame

Les Garennes sur Loire

Louresse-Rochemenier

Mûrs-Erigné

Saint-Jean-de-la-Croix

Saint-Macaire-du-Bois

Saint-Mélaine-sur-Aubance

Tuffalun

15.6.2022

Angrie

Bécon-les-Granits

Champtocé-sur-Loire

Chazé-sur-Argos

Ingrandes-Le Fresne sur Loire

Loiré

Saint-Augustin-des-Bois

Saint-Georges-sur-Loire

Saint-Germain-des-Prés

Saint-Léger-de-Linières

Saint-Martin-du-Fouilloux

Saint-Sigismond

„Segré-en-Anjou Bleu

Sainte-Gemmes-d’Andigné“

Val d’Erdre-Auxence

1.6.2022–29.6.2022

Aubigné-sur-Layon

Beaulieu-sur-Layon

Bellevigne-en-Layon

„Brissac Loire Aubance

Luigné“

Cernusson

Chalonnes-sur-Loire

Chanteloup-les-Bois

Chaudefonds-sur-Layon

Chemillé-en-Anjou

Cléré-sur-Layon

Coron

Denée

„Doué-en-Anjou

Brigné“

La Plaine

Lys-Haut-Layon

„Mauges-sur-Loire

Saint-Laurent-de-la-Plaine“

Montilliers

Mozé-sur-Louet

Passavant-sur-Layon

Rochefort-sur-Loire

Saint-Paul-du-Bois

Somloire

Soulaines-sur-Aubance

Terranjou

Val-du-Layon

Vezins

Beaupréau-en-Mauges

Bégrolles-en-Mauges

Cholet

La Romagne

La Séguinière

La Tessouale

Le May-sur-Evre

Le Puy-Saint-Bonnet

Les Cerqueux

„Mauges-sur-Loire

(sauf Saint-Laurent-de-la-Plaine)“

Maulévrier

Mazières-en-Mauges

Montrevault-sur-Evre

Nuaillé

Orée d’Anjou

Saint-Christophe-du-Bois

Saint-Léger-sous-Cholet

Sèvremoine

Toutlemonde

Trémentines

Yzernay

7.6.2022–15.6.2022

Les communes suivantes dans le département: DEUX-SEVRES (79)

Brion-près-Thouet

Irais

Louzy

Marnes

Misse

Plaine-et-Vallées

Pas-de-Jeu

Saint-Cyr-la-Lande

Saint-Léger-de-Montbrun

Saint-Martin-de-Mâcon

Saint-Martin-de-Sanzay

Sainte-Verge

Tourtenay

6.6.2022

Availles-Thouarsais

Saint-Généroux

1.6.2022–8.6.2022

La Ferrière-en-Parthenay

„Pressigny

sud limitée par D134E“

Oroux

6.6.2022

Doux

Thénezay

1.6.2022–8.6.2022

Béceleuf

Coulon

Cours

Échiré

Faye-sur-Ardin

Fenioux

Magné

Niort

Pamplie

Puihardy

Saint-Laurs

Saint-Maixent-de-Beugné

Saint-Maxire

Sainte-Ouenne

Saint-Rémy

Sciecq

Surin

Xaintray

6.6.2022

Ardin

Coulonges-sur-l’Autize

Saint-Pompain

Villiers-en-Plaine

1.6.2022–8.6.2022

Adilly

Airvault

Assais-les-Jumeaux

Aubigny

Le Chillou

Lhoumois

La Peyratte

„Pressigny

nord limitée par D134E“

Saint-Germain-de-Longue-Chaume

Viennay

15.6.2022

Amailloux

Boussais

Glénay

Gourgé

Lageon

Louin

Maisontiers

Saint-Loup-Lamairé

Tessonière

7.6.2022–15.6.2022

Beaulieu-sous-Parthenay

La Boissière-en-Gâtine

La Chapelle-Bertrand

Châtillon-sur-Thouet

Fénery

Les Groseillers

Mazières-en-Gâtine

Parthenay

Pompaire

Le Retail

Saint-Aubin-le-Cloud

Saint-Marc-la-Lande

Soutiers

Verruyes

Vouhé

15.6.2022

Allonne

Azay-sur-Thouet

Saint-Pardoux-Soutiers

Le Tallud

7.6.2022–15.6.2022

Le Busseau

Beugnon-Thireuil

Clessé

Pougne-Hérisson

Secondigny

Loretz-d’Argenton

Boismé

Chiché

Faye-l’Abbesse

Luzay

Pierrefitte

Sainte-Gemme

Saint-Jacques-de-Thouars

Saint-Jean-de-Thouars

Saint-Varent

„Thouars

hors Misse“

15.6.2022

L’Absie

Chanteloup

La Chapelle-Saint-Laurent

Largeasse

Neuvy-Bouin

Scillé

Trayes

Vernoux-en-Gâtine

Bretignolles

Cerizay

Mauléon

Cirières

Combrand

Courlay

La Forêt-sur-Sèvre

Moncoutant-sur-Sèvre

Montravers

Nueil-les-Aubiers

La Petite-Boissière

Le Pin

Saint-Amand-sur-Sèvre

Saint-André-sur-Sèvre

SAINT-PIERRE-DES-ECHAUBROGNES

Saint-Paul-en-Gâtine

Argentonnay

Bressuire

Val en Vignes

Coulonges-Thouarsais

Geay

Genneton

Luché-Thouarsais

Saint-Aubin-du-Plain

Voulmentin

Saint Maurice Étusson

7.6.2022–15.6.2022

Département: Tarn-et-Garonne (82)

ROQUECOR

SAINT AMANS DU PECH

SAINT BEAUZEIL

VALEILLES

6.6.2022

Les communes suivantes dans le département: Vendée (85)

Barbâtre

La Barre-de-Monts

L’Épine

Le Fenouiller

La Guérinière

Noirmoutier-en-l’Île

Notre-Dame-de-Monts

Le Perrier

Notre-Dame-de-Riez

Saint-Hilaire-de-Riez

Saint-Jean-de-Monts

6.6.2022

Bouillé-Courdault

Damvix

Le Gué-de-Velluire

L’Île-d’Elle

Liez

Maillé

Maillezais

Le Mazeau

Rives-d’Autise

Saint-Sigismond

Xanton-Chassenon

L’Aiguillon-sur-Mer

Angles

Avrillé

Le Bernard

La Boissière-des-Landes

Bretignolles-sur-Mer

La Bretonnière-la-Claye

Chaillé-les-Marais

La Chaize-Giraud

Champagné-les-Marais

Le Champ-Saint-Père

Chasnais

La Couture

Curzon

Givrand

Grues

Jard-sur-Mer

Lairoux

Longeville-sur-Mer

Moreilles

Nieul-le-Dolent

Poiroux

Puyravault

Les Sables-d’Olonne

Saint-Denis-du-Payré

Saint-Gilles-Croix-de-Vie

Saint-Hilaire-la-Forêt

Saint-Michel-en-l’Herm

Sainte-Radégonde-des-Noyers

Saint-Vincent-sur-Jard

La Tranche-sur-Mer

Triaize

La Faute-sur-Mer

La Chapelle-aux-Lys

Faymoreau

Loge-Fougereuse

Marillet

Puy-de-Serre

Saint-Hilaire-de-Voust

15.6.2022

Apremont

Beauvoir-sur-Mer

Benet

Bois-de-Céné

Bouin

Challans

Châteauneuf

Coëx

Commequiers

Falleron

Foussais-Payré

Froidfond

La Garnache

Maché

Saint-Christophe-du-Ligneron

Saint-Gervais

Saint-Hilaire-des-Loges

Saint-Maixent-sur-Vie

Saint-Révérend

Saint-Urbain

Sallertaine

Soullans

1.6.2022–29.6.2022

Aizenay

Beaufou

Bellevigny

La Chaize-le-Vicomte

La Chapelle-Palluau

Doix lès Fontaines

Dompierre-sur-Yon

La Ferrière

Fontenay-le-Comte

Fougeré

La Genétouze

Grand’Landes

Les Lucs-sur-Boulogne

La Merlatière

Montreuil

Mouilleron-le-Captif

Palluau

Les Velluire-sur-Vendée

Le Poiré-sur-Vie

La Roche-sur-Yon

Saint-Denis-la-Chevasse

Saint-Étienne-du-Bois

Saint-Martin-de-Fraigneau

Saint-Martin-des-Noyers

Saint-Michel-le-Cloucq

Saint-Paul-Mont-Penit

Saint-Pierre-le-Vieux

La Taillée

Vix

Vouillé-les-Marais

L’Aiguillon-sur-Vie

Aubigny-Les Clouzeaux

Auchay-sur-Vendée

Bazoges-en-Pareds

Beaulieu-sous-la-Roche

Bessay

Bourneau

Bournezeau

La Caillère-Saint-Hilaire

Chantonnay

La Chapelle-Hermier

La Chapelle-Thémer

Château-Guibert

Chauché

Corpe

Essarts en Bocage

Le Girouard

Le Givre

Grosbreuil

L’Hermenault

L’Île-d’Olonne

La Jaudonnière

La Jonchère

Landeronde

Landevieille

Le Langon

Longèves

Luçon

Les Magnils-Reigniers

Mareuil-sur-Lay-Dissais

Marsais-Sainte-Radégonde

Martinet

Mervent

Les Achards

Mouchamps

Moutiers-les-Mauxfaits

Moutiers-sur-le-Lay

Mouzeuil-Saint-Martin

Nalliers

Nesmy

L’Orbrie

Péault

Petosse

Les Pineaux

Pissotte

Pouillé

La Rabatelière

La Réorthe

Rochetrejoux

Rosnay

Saint-André-Goule-d’Oie

Saint-Aubin-la-Plaine

Saint-Avaugourd-des-Landes

Saint-Benoist-sur-Mer

Sainte-Cécile

Saint-Cyr-des-Gâts

Saint-Cyr-en-Talmondais

Saint-Étienne-de-Brillouet

Sainte-Flaive-des-Loups

Rives de l’Yon

Sainte-Foy

Sainte-Gemme-la-Plaine

Saint-Georges-de-Pointindoux

Saint-Germain-de-Prinçay

Sainte-Hermine

Saint-Hilaire-le-Vouhis

Saint-Jean-de-Beugné

Saint-Juire-Champgillon

Saint-Julien-des-Landes

Saint-Laurent-de-la-Salle

Brem-sur-Mer

Saint-Martin-des-Fontaines

Saint-Martin-Lars-en-Sainte-Hermine

Saint-Mathurin

Sainte-Pexine

Saint-Valérien

Saint-Vincent-Sterlanges

Saint-Vincent-sur-Graon

Sérigné

Sigournais

Le Tablier

Talmont-Saint-Hilaire

Thiré

Thorigny

Thouarsais-Bouildroux

Vairé

Venansault

Vendrennes

Bazoges-en-Paillers

Beaurepaire

La Bernardière

La Boissière-de-Montaigu

Les Brouzils

La Bruffière

Chavagnes-en-Paillers

La Copechagnière

Cugand

La Gaubretière

L’Herbergement

Les Herbiers

Les Landes-Genusson

Mesnard-la-Barotière

Montaigu-Vendée

Mortagne-sur-Sèvre

Rocheservière

Montréverd

Saint-Aubin-des-Ormeaux

Saint-Fulgent

Saint-Laurent-sur-Sèvre

Saint-Malô-du-Bois

Saint-Martin-des-Tilleuls

Saint-Philbert-de-Bouaine

Tiffauges

Treize-Septiers

Chanverrie

Antigny

Le Boupère

Breuil-Barret

Cezais

La Châtaigneraie

Chavagnes-les-Redoux

Cheffois

Les Epesses

Sèvremont

Mallièvre

La Meilleraie-Tillay

Menomblet

Monsireigne

Montournais

Mouilleron-Saint-Germain

Pouzauges

Réaumur

Saint-Mars-la-Réorthe

Saint-Maurice-des-Noues

Saint-Maurice-le-Girard

Saint-Mesmin

Saint-Paul-en-Pareds

Saint-Pierre-du-Chemin

Saint-Prouant

Saint-Sulpice-en-Pareds

Tallud-Sainte-Gemme

La Tardière

Treize-Vents

Vouvant

7.6.2022–15.6.2022

Les communes suivantes dans le département: Vienne (86)

ANGLIERS

ARCAY

AULNAY

BERRIE

CHALAIS

CRAON

CURCAY-SUR-DIVE

GLENOUZE

LA CHAUSSEE

LA GRIMAUDIERE

MARTAIZE

MASSOGNES

MAZEUIL

MONCONTOUR

MOUTERRE-SILLY

RANTON

SAINT-CLAIR

SAINT-JEAN-DE-SAUVES

SAINT-LAON

TERNAY

CHALANDRAY

CHERVES

MAISONNEUVE

8.6.2022

Les communes suivantes dans le département: Haute Vienne (87)

BUSSIERE-GALANT

CHALUS

CHAMPAGNAC-LA-RIVIERE

CHAMPSAC - au Sud de la D 141

CUSSAC - à l’Ouest de la D 73 et à l’Est de la D 42

DOURNAZAC - à l’Est de la D 66

GLANDON

LA MEYZE

LA-ROCHE-L’ABEILLE – à l’Ouest de la D17

LADIGNAC-LE-LONG – à l’Ouest de la D11

MARVAL - à l’Ouest de la D 67 et au Sud de la D 15

ORADOUR-SUR-VAYRES - au Sud de la D 34

PENSOL - à l’Ouest de la D 15 et à l’Ouest de la D 67

SAINT-BAZILE

SAINT-HILAIRE-LES-PLACES

SAINT-MATHIEU

SAINT-YRIEIX-LA-PERCHE – à L’Est de la D704 et au Sud de la D901

12.6.2022

CUSSAC - à l’Est de la D 73 et à l’Ouest de la D 42

DOURNAZAC - à l’Ouest de la D 66

LA CHAPELLE-MONTBRANDEIX

LADIGNAC-LE-LONG – à l’Est de la D11

LE CHALARD

MARVAL - à l’Est de la D 67 et au Nord de la D 15

PENSOL - à l’Est de la D 15 et à l’Est de la D 67

SAINT-YRIEIX-LA-PERCHE – à L’Ouest de la D704 et au Nord de la D901

4.5.2022–12.6.2022

Liikmesriik: Ungari

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- |
| Bács-Kiskun és Csongrád-Csanád megye: |
| Balotaszállás, Bócsa, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Zsana, Ambrózfalva, Balástya Baks, Bordány, Csengele, Domaszék, Forráskút, Kistelek, Mindszent, Mórahalom, Ópusztaszer, Pusztamérges, Pusztaszer, Ruzsa, Szatymaz, Szegvár, Üllés, Zákányszék és Zsombó települések védőkörzeten kívül eső teljes közigazgatási területe.
  Fülöpjakab, Gátér, Jakabszállás, Kaskantyú, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Imrehegy, Izsák, Páhi, Petőfiszállás, Ásotthalom, Csanytelek, Csengele, Csongrád, Derekegyház, Fábiánsebestyén, Felgyő, Hódmezővásárhely, Mártély, Nagytőke, Orgovány, Ópusztaszer, Öttömös, Röszke, Sándorfalva, Szeged, Szentes és Tömörkény települések közigazgatási területeinek a 46.602519 és a 19.476076, a 46.275100 és a 19.945900, a 46.598411 és a 19.463081, a 46.304142 és a 19.77246857, a 46.594879 és a 19.475755, a 46.634798 és a 19.528758, a 46.622269 és a 19.510662, a 46.637471 és a 19.534997, a 46.618518 és a 19.547109, a 46.641252 és a 19.532421, a 46.647600 és a 19.532000, a 46.632294 és a 19.540128, a 46.657800 és a 19.525600, a 46.646110 és a 19.506637, a 46.674721 és a 19.501666, a 46.621178 és a 19.551212, a 46.643000 és a 19.551212, a 46.622759 és a 19.546290, a 46.674300 és a 19.496878, a 46.682057 és a 19.499820, a 46.625950 és a 19.687550, a 46.304143 és a 19.772469, a 46.55831146 és a 19.90176582, 46.67918396 és a 19.66313362, a 46.6588707 és a 19.84514999, a 46.64757538 és a 19.83792496, a 46.675174 és a 19.500882, a 46.645837 és a 19.513270, a 46.656787 és a 19.530891, a 46.672206 és a 19.497207, a 46.616930 és a 19.545510, a 46.617304 és a 19.548761, a 46.618622 és a 19.536336, a 46.620761 és a 19.449354, a 46.45996857 és a 19.48300171, 46.649616 és a 20.230218, a 46.601700 és a 20.292500, valamint a 46.617800 és a 20.272700 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 2.7.2022 |
| Borota, Felsőszentiván, Jánoshalma, Kéleshalom, Kisszállás, Kunfehértó és Rém települések védőkörzeten kívül eső teljes közigazgatási területe.
  Baja, Érsekcsanád, Érsekhalma, Hajós, Mélykút, Nemesnádudvar és Sükösd települések közigazgatási területeinek a 46.257695 és a 19.129421, a 46.345334 és a 19.405583, a 46.346178 és a 19.407121, a 46.258680 és a 19.132083, a 46.261845 és a 19.129315, a 46.264668 és a 19.126455, 46.257655 és a 19.135150, valamint a 46.267726 és a 19.123673, GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 19.6.2022 |
| Ágasegyháza, Ballószög, Fülöpháza, Fülöpszállás, Izsák, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunadacs, Kunbaracs, Ladánybene, Lajosmizse, Szabadszállás települések közigazgatási területeinek a a 46.926789 és a 19.469943, a 46.927460 és a 19.474320, a 46.923632 és a 19.467383, a 46.930155 és a 19.454917, a 46.924205 és a 19.464929, a 46.916900 és a 19.450500, a 46.911103 és a 19.480245, a 46.918600 és a 19.440000, a 46.919342 és a 19.472473, a 46.921349 és a19.467408, a 46.927636 és a 19.461940, a 46.918726 és a 19.468632, a 46.918752 és a 19.474294, a 46.915623 és a 19.477867, a 46.919787 és a 19.470642, a 46.920677 és a19.478588, a 46.918898 és a 19.474058, valamint a 46.913952 és a 19.509689 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 1.7.2022 |
| Ambrózfalva, Csanádalberti, Makó, Nagyér, Pitvaros és Székkutas települések közigazgatási területeinek a 46.412612 és a 20.721112, a 46.448300 és a 20.723600, a 46.423614 és a 20.753063, a 46.442739 és a 20.726279, a 46.424346 és a 20.764714, valamint a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe. | 2.7.2022 |
| Ambrózfalva, Csanádalberti, Csanádpalota, Makó, Nagyér, Pitvaros és Székkutas települések közigazgatási területeinek a a 46.350338 és a 20.802407 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe. | 2.6.2022 |
| Árpádhalom, Nagymágocs, Hódmezővásárhely és Székkutas települések közigazgatási területeinek a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 2.7.2022 |
| Bócsa, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Orgovány, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Zsana, Balástya, Bordány, Csengele, Domaszék, Forráskút, Kistelek, Mórahalom, Ruzsa, Szatymaz, Szeged, Üllés, Zákányszék és Zsombó települések közigazgatási területeinek a 46.4715502 és a 19.7517826, a 46.405959 és a 19.779518, a 46.400225 és a 19.738443, a 46.602519 és a 19.476076, a 46.579444 és a 19.736667, a 46.275100 és a 19.945900 a 46.595993 és a 19.715993, a 46.598411 és a 19.463081, a 46.362527 és a 19.889897, a 46.305325 és a 19.971843 a 46.594879 és a 19.475755, a 46.411066 és a 19.824131, a 46.634798 és a 19.528758, a 46.565116 és a 19.736982, a 46.390193 és a 19.859026, a 46.622269 és a 19.510662, a 46.637471 és a 19.534997, a 46.360253 és a 19.889856, a 46.412262 és a 19.882318, a 46.388589 és a 19.865548, a 46.393122 és a 19.879532, a 46.618518 és a 19.547109, a 46.341487 és a 19.959773, a 46.428945 és a 19.858540, a 46.641252 és a 19.532421, a 46.418260 és a 19.870100, a 46.474934 és a 19.867312, a 46.647600 és a 19.532000, a 46.629090 és a 19.601820, a 46.423310 és a 19.839009, a 46.442445 és a 19.847226, a 46.454135 és a 19.851760, a 46.446677 és a 19.842729, a 46.450811 és a 19.848044, a 46.465875 és a 19.855253, a 46.584834 és a 19.571869, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.515756 és a 19.644498, a 46.556377 és a 19.521274, a 46.632294 és a 19.540128, a 46.625950 és a 19.687550, a 46.423812 és a 19.851522, a 46.304143 és a 19.772469, a 46.416320 és a 19.855250, a 46.357129 és a 19.886464, a 46.657800 és a 19.525600, a 46.558312 és a 19.901765, a 46.646110 és a 19.506637, a 46.467710 és a 19.816220, a 46.383000 és a 19.863400, a 46.631240 és a 19.603105, a 46.674721 és a 19.501666, a 46.621178 és a 19.551212, a 46.643000 és a 19.547100, a 46.622759 és a 19.546290, a 46.674300 és a 19.496878, a 46.563426 és a 19.472723, a 46.424156 és a 19.854776, a 46.682057 és a 19.499820, a 46.443106 és a 19.844167, a 46.444167 és a 19.837500, a 46.569480 és a 19.691870, a 46.484707 és a 19.693469, a 46.509101 és a 19.639519, a 46.493050 és a 19.772140, a 46.675174 és a 19.500882, a 46.539300 és a 19.848400, a 46.460471 és a 19.829871, a 46.645837 és a 19.513270, a 46.451065 és a 19.838705, a 46.532821 és a 19.867635, a 46.494360 és a 19.781250, a 46.656787 és a 19.530891, a 46.538708 és a 19.820980, a 46.532500 és a 19.643611, a 46.500240 és a 19.782750, a 46.554744 és a 19.877308, a 46.442824 és a 19.859982, a 46.532438 és a 19.812180, a 46.506380 és a 19.781720, a 46.534952 és a 19.835752, a 46.625636 és a 19.653214, a 46.538611 és a 19.742222, a 46.672206 és a 19.497207, a 46.540082 és a 19.646619, a 46.518432 és a 19.790984, a 46.535395 és a 19.743623, a 46.532906 és a 19.822510, a 46.384682 és a 19.911029, a 46.582284 és a 19.467612, a 46.518168 és a 19.678617, a 46.395004 és a 19.675672, a 46.527904 és a 19.627410, a 46.342700 és a 19.803100, a 46.539808 és a 19.748672, a 46.498220 és a 19.776852, a 46.616930 és a 19.545510, a 46.525265 és a 19.722482, a 46.514691 és a 19.631108, a 46.617304 és a 19.548761, a 46.618622 és a 19.536336, a 46.526774 és a 19.498163, a 46.620761 és a 19.449354, a 46.570148 és a 19.650975, a 46.519380 és a 19.631010, a 46.472718 és a 19.664062, a 46.504690 és a 19.639840, a 46.514722 és a 19.648611, a 46.595049 és a 19.878352, a 46.512454 és a 19.731679, a 46.575500 és a 19.956300, a 46.633972 és a 19.896433, a 46.439030 és a 19.605080, a 46.439030 és a 19.605080, a 46.642645 és a 19.896299, valamint a 46.458535 és a 19.605083 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 24.6.2022–2.7.2022 |
| Kiskunhalas település közigazgatási területének a 46.459968 és a 19.483002, valamint a 46.410497és a 19.517138 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 7.6.2022–2.7.2022 |
| Bugac, Bugacpusztaháza és Jakabszállás települések közigazgatási területeinek a 46.684719 és a 19.640491, a 46.679183 és a 19.663134 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 2.6.2022–2.7.2022 |
| Jánoshalma és Kunfehértó települések közigazgatási területeinek a 46.345334 és a 19.405583, valamint a 46.346178 és a 19.407121 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 4.6.2022–19.6.2022 |
| Kerekegyháza, Fülöpháza és Szabadszállás települések közigazgatási területeinek a 46.926789 és a 19.469943, a 46.927460 és a 19.474320, a 46.923632 és a 19.467383, a 46.930155 és a 19.454917, a 46.924205 és a 19.464929, a 46.916900 és a 19.450500, a 46.911103 és a 19.480245, a 46.918600 és a 19.440000, a 46.919342 és a 19.472473, a 46.921349 és a19.467408, a 46.927636 és a 19.461940, a 46.918726 és a 19.468632, a 46.918752 és a 19.474294, a 46.915623 és a 19.477867, a 46.919787 és a 19.470642, a 46.920677 és a19.478588, a 46.918898 és a 19.474058, valamint a 46.913952 és a 19.509689 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 23.6.2022–1.7.2022 |
| Borota, Csávoly és Rém települések közigazgatási területeinek a a 46.257695 és a 19.129421, a 46.258680 és a 19.132083, a 46.261845 és a 19.129315, a 46.264668 és a 19.126455, a 46.257655 és a 19.135150, valamint a 46.267726 és a 19.123673 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 11.6.2022–19.6.2022 |
| Csongrád, Szegvár és Szentes települések közigazgatási területeinek a 46.649616 és a 20.230218, a 46.601700 és a 20.292500, valamint a 46.617800 és a 20.272700 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 22.6.2022–2.7.2022 |
| Kiskunfélegyháza, Tiszaalpár és Csongrád települések közigazgatási területeinek a 46.783440 és a 19.975508, a 46.797018 és a 19.956222, valamint a 46.786957 és a 20.000164 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 21.6.2022–2.7.2022 |
| Székkutas település közigazgatási területének a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 24.6.2022–2.7.2022 |
| Kiskunfélegyháza település közigazgatási területének a 46.695672 és a 19.938444 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 23.6.2022–2.7.2022 |
| Békés megye: |
| Battonya, Békéssámson, Csanádapáca, Gerendás,, Kardoskút, Kaszaper, Kisdombegyház, Kunágota, Magyarbánhegyes, Magyardombegyház, Mezőhegyes, Mezőkovácsháza, Nagybánhegyes, Orosháza, Pusztaföldvár, Tótkomlós, és Végegyháza települések közigazgatási területeinek a 46.412612 és a 20.721112, a 46.453700 és a 20.892040, a 46.461337 és a 20.822849, a 46.448300 és a 20.723600, a 46.423614 és a 20.753063, a 46.464106 és a 20.824599, a 46.442739 és a 20.726279, a 46.424346 és a 20.764714, valamint a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 2.7.2022 |
| Almáskamarás, Battonya, Csanádapáca, Dombiratos, Elek, Gyula Kaszaper, Kevermes, Kétegyháza, Kunágota, Lőkösháza, Medgyesegyháza, Medgyesbodzás, Mezőhegyes, Mezőkovácsháza, Nagybánhegyes, Nagykamarás, Pusztaföldvár, Pusztaottlaka, Szabadkígyós, Tótkomlós, Újkígyós, Végegyháza települések közigazgatási területeinek a 46.414509 és a 20.895129, 46.467000 és a 20.977800, a 46.475210 és a 21.138900, valamint a 46.350338 és a 20.802407 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 2.6.2022 |
| Békéssámson, Kardoskút és Orosháza települések közigazgatási területeinek a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe. | 2.7.2022 |
| Kardoskút, Kaszaper, Orosháza, Pusztaföldvár és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.489250 és a 20.791090GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 17.6.2022–2.7.2022 |
| Békéssámson és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 24.6.2022–2.7.2022 |
| Orosháza település közigazgatási területének a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 24.6.2022–2.7.2022 |
| Szabolcs-Szatmár-Bereg megye: |
| Bátorliget, Encsencs, Kisléta, Máriapócs, Nyírbátor, Nyírbéltek, Nyírbogát, Nyírcsászári, Nyírderzs, Nyírgyulaj, Nyírkáta, Nyírpilis, Nyírvasvári, Ömböly, Piricse és Terem települések közigazgatási területeinek a 47.800570 és a 22.150850, a 47.802603 és a 22.155499, valamint a 47.802424 és a 22.150655 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 16.6.2022 |
| Balkány, Bököny, Érpatak, Geszteréd, Újfehértó, települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 3.7.2022 |
| Nyírbátor, Nyírpilis, Nyírvasvári és Piricse települések közigazgatási területeinek a 47.800570 és a 22.150850, a 47.802603 és a 22.155499, valamint a 47.802424 és a 22.150655 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 8.6.2022–16.6.2022 |
| Bököny és Újfehértó települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 25.6.2022–3.7.2022 |
| Jász-Nagykun-Szolnok megye: |
| Tiszasas és Csépa védőkörzeten kívül eső teljes közigazgatási területe. | 2.7.2022 |
| Tiszasas település közigazgatási területének a 46.786957 és a 20.000164 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 21.6.2022–2.7.2022 |
| Hajdú-Bihar megye: |
| Bocskaikert, Hajdúböszörmény, Hajdúhadház, Hajdúsámson, Nyíradony és Téglás települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 3.7.2022 |
| Hajdúhadház és Téglás települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 25.6.2022–3.7.2022 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

Bács-Kiskun és Csongrád-Csanád megye:

Balotaszállás, Bócsa, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Zsana, Ambrózfalva, Balástya Baks, Bordány, Csengele, Domaszék, Forráskút, Kistelek, Mindszent, Mórahalom, Ópusztaszer, Pusztamérges, Pusztaszer, Ruzsa, Szatymaz, Szegvár, Üllés, Zákányszék és Zsombó települések védőkörzeten kívül eső teljes közigazgatási területe.

Fülöpjakab, Gátér, Jakabszállás, Kaskantyú, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Imrehegy, Izsák, Páhi, Petőfiszállás, Ásotthalom, Csanytelek, Csengele, Csongrád, Derekegyház, Fábiánsebestyén, Felgyő, Hódmezővásárhely, Mártély, Nagytőke, Orgovány, Ópusztaszer, Öttömös, Röszke, Sándorfalva, Szeged, Szentes és Tömörkény települések közigazgatási területeinek a 46.602519 és a 19.476076, a 46.275100 és a 19.945900, a 46.598411 és a 19.463081, a 46.304142 és a 19.77246857, a 46.594879 és a 19.475755, a 46.634798 és a 19.528758, a 46.622269 és a 19.510662, a 46.637471 és a 19.534997, a 46.618518 és a 19.547109, a 46.641252 és a 19.532421, a 46.647600 és a 19.532000, a 46.632294 és a 19.540128, a 46.657800 és a 19.525600, a 46.646110 és a 19.506637, a 46.674721 és a 19.501666, a 46.621178 és a 19.551212, a 46.643000 és a 19.551212, a 46.622759 és a 19.546290, a 46.674300 és a 19.496878, a 46.682057 és a 19.499820, a 46.625950 és a 19.687550, a 46.304143 és a 19.772469, a 46.55831146 és a 19.90176582, 46.67918396 és a 19.66313362, a 46.6588707 és a 19.84514999, a 46.64757538 és a 19.83792496, a 46.675174 és a 19.500882, a 46.645837 és a 19.513270, a 46.656787 és a 19.530891, a 46.672206 és a 19.497207, a 46.616930 és a 19.545510, a 46.617304 és a 19.548761, a 46.618622 és a 19.536336, a 46.620761 és a 19.449354, a 46.45996857 és a 19.48300171, 46.649616 és a 20.230218, a 46.601700 és a 20.292500, valamint a 46.617800 és a 20.272700 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

2.7.2022

Borota, Felsőszentiván, Jánoshalma, Kéleshalom, Kisszállás, Kunfehértó és Rém települések védőkörzeten kívül eső teljes közigazgatási területe.

Baja, Érsekcsanád, Érsekhalma, Hajós, Mélykút, Nemesnádudvar és Sükösd települések közigazgatási területeinek a 46.257695 és a 19.129421, a 46.345334 és a 19.405583, a 46.346178 és a 19.407121, a 46.258680 és a 19.132083, a 46.261845 és a 19.129315, a 46.264668 és a 19.126455, 46.257655 és a 19.135150, valamint a 46.267726 és a 19.123673, GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

19.6.2022

Ágasegyháza, Ballószög, Fülöpháza, Fülöpszállás, Izsák, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunadacs, Kunbaracs, Ladánybene, Lajosmizse, Szabadszállás települések közigazgatási területeinek a a 46.926789 és a 19.469943, a 46.927460 és a 19.474320, a 46.923632 és a 19.467383, a 46.930155 és a 19.454917, a 46.924205 és a 19.464929, a 46.916900 és a 19.450500, a 46.911103 és a 19.480245, a 46.918600 és a 19.440000, a 46.919342 és a 19.472473, a 46.921349 és a19.467408, a 46.927636 és a 19.461940, a 46.918726 és a 19.468632, a 46.918752 és a 19.474294, a 46.915623 és a 19.477867, a 46.919787 és a 19.470642, a 46.920677 és a19.478588, a 46.918898 és a 19.474058, valamint a 46.913952 és a 19.509689 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

1.7.2022

Ambrózfalva, Csanádalberti, Makó, Nagyér, Pitvaros és Székkutas települések közigazgatási területeinek a 46.412612 és a 20.721112, a 46.448300 és a 20.723600, a 46.423614 és a 20.753063, a 46.442739 és a 20.726279, a 46.424346 és a 20.764714, valamint a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.

2.7.2022

Ambrózfalva, Csanádalberti, Csanádpalota, Makó, Nagyér, Pitvaros és Székkutas települések közigazgatási területeinek a a 46.350338 és a 20.802407 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.

2.6.2022

Árpádhalom, Nagymágocs, Hódmezővásárhely és Székkutas települések közigazgatási területeinek a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

2.7.2022

Bócsa, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kömpöc, Móricgát, Orgovány, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Zsana, Balástya, Bordány, Csengele, Domaszék, Forráskút, Kistelek, Mórahalom, Ruzsa, Szatymaz, Szeged, Üllés, Zákányszék és Zsombó települések közigazgatási területeinek a 46.4715502 és a 19.7517826, a 46.405959 és a 19.779518, a 46.400225 és a 19.738443, a 46.602519 és a 19.476076, a 46.579444 és a 19.736667, a 46.275100 és a 19.945900 a 46.595993 és a 19.715993, a 46.598411 és a 19.463081, a 46.362527 és a 19.889897, a 46.305325 és a 19.971843 a 46.594879 és a 19.475755, a 46.411066 és a 19.824131, a 46.634798 és a 19.528758, a 46.565116 és a 19.736982, a 46.390193 és a 19.859026, a 46.622269 és a 19.510662, a 46.637471 és a 19.534997, a 46.360253 és a 19.889856, a 46.412262 és a 19.882318, a 46.388589 és a 19.865548, a 46.393122 és a 19.879532, a 46.618518 és a 19.547109, a 46.341487 és a 19.959773, a 46.428945 és a 19.858540, a 46.641252 és a 19.532421, a 46.418260 és a 19.870100, a 46.474934 és a 19.867312, a 46.647600 és a 19.532000, a 46.629090 és a 19.601820, a 46.423310 és a 19.839009, a 46.442445 és a 19.847226, a 46.454135 és a 19.851760, a 46.446677 és a 19.842729, a 46.450811 és a 19.848044, a 46.465875 és a 19.855253, a 46.584834 és a 19.571869, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.515756 és a 19.644498, a 46.556377 és a 19.521274, a 46.632294 és a 19.540128, a 46.625950 és a 19.687550, a 46.423812 és a 19.851522, a 46.304143 és a 19.772469, a 46.416320 és a 19.855250, a 46.357129 és a 19.886464, a 46.657800 és a 19.525600, a 46.558312 és a 19.901765, a 46.646110 és a 19.506637, a 46.467710 és a 19.816220, a 46.383000 és a 19.863400, a 46.631240 és a 19.603105, a 46.674721 és a 19.501666, a 46.621178 és a 19.551212, a 46.643000 és a 19.547100, a 46.622759 és a 19.546290, a 46.674300 és a 19.496878, a 46.563426 és a 19.472723, a 46.424156 és a 19.854776, a 46.682057 és a 19.499820, a 46.443106 és a 19.844167, a 46.444167 és a 19.837500, a 46.569480 és a 19.691870, a 46.484707 és a 19.693469, a 46.509101 és a 19.639519, a 46.493050 és a 19.772140, a 46.675174 és a 19.500882, a 46.539300 és a 19.848400, a 46.460471 és a 19.829871, a 46.645837 és a 19.513270, a 46.451065 és a 19.838705, a 46.532821 és a 19.867635, a 46.494360 és a 19.781250, a 46.656787 és a 19.530891, a 46.538708 és a 19.820980, a 46.532500 és a 19.643611, a 46.500240 és a 19.782750, a 46.554744 és a 19.877308, a 46.442824 és a 19.859982, a 46.532438 és a 19.812180, a 46.506380 és a 19.781720, a 46.534952 és a 19.835752, a 46.625636 és a 19.653214, a 46.538611 és a 19.742222, a 46.672206 és a 19.497207, a 46.540082 és a 19.646619, a 46.518432 és a 19.790984, a 46.535395 és a 19.743623, a 46.532906 és a 19.822510, a 46.384682 és a 19.911029, a 46.582284 és a 19.467612, a 46.518168 és a 19.678617, a 46.395004 és a 19.675672, a 46.527904 és a 19.627410, a 46.342700 és a 19.803100, a 46.539808 és a 19.748672, a 46.498220 és a 19.776852, a 46.616930 és a 19.545510, a 46.525265 és a 19.722482, a 46.514691 és a 19.631108, a 46.617304 és a 19.548761, a 46.618622 és a 19.536336, a 46.526774 és a 19.498163, a 46.620761 és a 19.449354, a 46.570148 és a 19.650975, a 46.519380 és a 19.631010, a 46.472718 és a 19.664062, a 46.504690 és a 19.639840, a 46.514722 és a 19.648611, a 46.595049 és a 19.878352, a 46.512454 és a 19.731679, a 46.575500 és a 19.956300, a 46.633972 és a 19.896433, a 46.439030 és a 19.605080, a 46.439030 és a 19.605080, a 46.642645 és a 19.896299, valamint a 46.458535 és a 19.605083 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

24.6.2022–2.7.2022

Kiskunhalas település közigazgatási területének a 46.459968 és a 19.483002, valamint a 46.410497és a 19.517138 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

7.6.2022–2.7.2022

Bugac, Bugacpusztaháza és Jakabszállás települések közigazgatási területeinek a 46.684719 és a 19.640491, a 46.679183 és a 19.663134 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

2.6.2022–2.7.2022

Jánoshalma és Kunfehértó települések közigazgatási területeinek a 46.345334 és a 19.405583, valamint a 46.346178 és a 19.407121 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

4.6.2022–19.6.2022

Kerekegyháza, Fülöpháza és Szabadszállás települések közigazgatási területeinek a 46.926789 és a 19.469943, a 46.927460 és a 19.474320, a 46.923632 és a 19.467383, a 46.930155 és a 19.454917, a 46.924205 és a 19.464929, a 46.916900 és a 19.450500, a 46.911103 és a 19.480245, a 46.918600 és a 19.440000, a 46.919342 és a 19.472473, a 46.921349 és a19.467408, a 46.927636 és a 19.461940, a 46.918726 és a 19.468632, a 46.918752 és a 19.474294, a 46.915623 és a 19.477867, a 46.919787 és a 19.470642, a 46.920677 és a19.478588, a 46.918898 és a 19.474058, valamint a 46.913952 és a 19.509689 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

23.6.2022–1.7.2022

Borota, Csávoly és Rém települések közigazgatási területeinek a a 46.257695 és a 19.129421, a 46.258680 és a 19.132083, a 46.261845 és a 19.129315, a 46.264668 és a 19.126455, a 46.257655 és a 19.135150, valamint a 46.267726 és a 19.123673 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

11.6.2022–19.6.2022

Csongrád, Szegvár és Szentes települések közigazgatási területeinek a 46.649616 és a 20.230218, a 46.601700 és a 20.292500, valamint a 46.617800 és a 20.272700 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

22.6.2022–2.7.2022

Kiskunfélegyháza, Tiszaalpár és Csongrád települések közigazgatási területeinek a 46.783440 és a 19.975508, a 46.797018 és a 19.956222, valamint a 46.786957 és a 20.000164 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

21.6.2022–2.7.2022

Székkutas település közigazgatási területének a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

24.6.2022–2.7.2022

Kiskunfélegyháza település közigazgatási területének a 46.695672 és a 19.938444 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

23.6.2022–2.7.2022

Békés megye:

Battonya, Békéssámson, Csanádapáca, Gerendás,, Kardoskút, Kaszaper, Kisdombegyház, Kunágota, Magyarbánhegyes, Magyardombegyház, Mezőhegyes, Mezőkovácsháza, Nagybánhegyes, Orosháza, Pusztaföldvár, Tótkomlós, és Végegyháza települések közigazgatási területeinek a 46.412612 és a 20.721112, a 46.453700 és a 20.892040, a 46.461337 és a 20.822849, a 46.448300 és a 20.723600, a 46.423614 és a 20.753063, a 46.464106 és a 20.824599, a 46.442739 és a 20.726279, a 46.424346 és a 20.764714, valamint a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

2.7.2022

Almáskamarás, Battonya, Csanádapáca, Dombiratos, Elek, Gyula Kaszaper, Kevermes, Kétegyháza, Kunágota, Lőkösháza, Medgyesegyháza, Medgyesbodzás, Mezőhegyes, Mezőkovácsháza, Nagybánhegyes, Nagykamarás, Pusztaföldvár, Pusztaottlaka, Szabadkígyós, Tótkomlós, Újkígyós, Végegyháza települések közigazgatási területeinek a 46.414509 és a 20.895129, 46.467000 és a 20.977800, a 46.475210 és a 21.138900, valamint a 46.350338 és a 20.802407 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

2.6.2022

Békéssámson, Kardoskút és Orosháza települések közigazgatási területeinek a 46.519736 és a 20.569140, valamint a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.

2.7.2022

Kardoskút, Kaszaper, Orosháza, Pusztaföldvár és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.489250 és a 20.791090GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

17.6.2022–2.7.2022

Békéssámson és Tótkomlós települések közigazgatási területeinek a 46.428118 és a 20.706752 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

24.6.2022–2.7.2022

Orosháza település közigazgatási területének a 46.526166 és a 20.582625 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

24.6.2022–2.7.2022

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye:

Bátorliget, Encsencs, Kisléta, Máriapócs, Nyírbátor, Nyírbéltek, Nyírbogát, Nyírcsászári, Nyírderzs, Nyírgyulaj, Nyírkáta, Nyírpilis, Nyírvasvári, Ömböly, Piricse és Terem települések közigazgatási területeinek a 47.800570 és a 22.150850, a 47.802603 és a 22.155499, valamint a 47.802424 és a 22.150655 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

16.6.2022

Balkány, Bököny, Érpatak, Geszteréd, Újfehértó, települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

3.7.2022

Nyírbátor, Nyírpilis, Nyírvasvári és Piricse települések közigazgatási területeinek a 47.800570 és a 22.150850, a 47.802603 és a 22.155499, valamint a 47.802424 és a 22.150655 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

8.6.2022–16.6.2022

Bököny és Újfehértó települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

25.6.2022–3.7.2022

Jász-Nagykun-Szolnok megye:

Tiszasas és Csépa védőkörzeten kívül eső teljes közigazgatási területe.

2.7.2022

Tiszasas település közigazgatási területének a 46.786957 és a 20.000164 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

21.6.2022–2.7.2022

Hajdú-Bihar megye:

Bocskaikert, Hajdúböszörmény, Hajdúhadház, Hajdúsámson, Nyíradony és Téglás települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

3.7.2022

Hajdúhadház és Téglás települések közigazgatási területeinek a 47.723822 és a 21.710387 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

25.6.2022–3.7.2022

Liikmesriik: Madalmaad

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- |
| Province Gelderland |
| 1. | Vanaf kruising De Dreef/Rensersteeg, Rensersteeg volgen in noordelijke richting overgaand in Goorsteeg tot aan Moorsterweg. |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

Province Gelderland

1.

Vanaf kruising De Dreef/Rensersteeg, Rensersteeg volgen in noordelijke richting overgaand in Goorsteeg tot aan Moorsterweg.

| 2. | Moorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Dashorsterweg. |
| --- | --- |

2.

Moorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Dashorsterweg.

| 3. | Dashorsterweg volgen in noordelijke richting overgaand in provinciegrens Utrecht/Gelderland tot aan Moorsterweg. |
| --- | --- |

3.

Dashorsterweg volgen in noordelijke richting overgaand in provinciegrens Utrecht/Gelderland tot aan Moorsterweg.

| 4. | Moorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Postweg. |
| --- | --- |

4.

Moorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Postweg.

| 5. | Postweg volgen in westelijke richting tot aan Asschaterweg. |
| --- | --- |

5.

Postweg volgen in westelijke richting tot aan Asschaterweg.

| 6. | Asschaterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Koningin Julianaweg overgaand in Pater Stormstraat tot aan Jan van Arkelweg. |
| --- | --- |

6.

Asschaterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Koningin Julianaweg overgaand in Pater Stormstraat tot aan Jan van Arkelweg.

| 7. | Jan van Arkelweg volgen in noordelijke richting overgaand in Stoutenburgerweg overgaand in Eendrachtstraat tot aan Wielweg. |
| --- | --- |

7.

Jan van Arkelweg volgen in noordelijke richting overgaand in Stoutenburgerweg overgaand in Eendrachtstraat tot aan Wielweg.

| 8. | Wielweg volgen in oostelijke richting tot aan Peerweg. |
| --- | --- |

8.

Wielweg volgen in oostelijke richting tot aan Peerweg.

| 9. | Peerweg volgen in noordelijke richting tot aan Vrouwenweg. |
| --- | --- |

9.

Peerweg volgen in noordelijke richting tot aan Vrouwenweg.

| 10. | Vrouwenweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zelderseweg tot aan Appelsestraat. |
| --- | --- |

10.

Vrouwenweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zelderseweg tot aan Appelsestraat.

| 11. | Appelsestraat volgen in oostelijke richting tot aan Woudweg. |
| --- | --- |

11.

Appelsestraat volgen in oostelijke richting tot aan Woudweg.

| 12. | Woudweg volgen in noordelijke richting tot aan Schoenlapperweg. |
| --- | --- |

12.

Woudweg volgen in noordelijke richting tot aan Schoenlapperweg.

| 13. | Schoenlapperweg volgen in noordelijke richting tot aan Nieuwe Voorthuizerweg. |
| --- | --- |

13.

Schoenlapperweg volgen in noordelijke richting tot aan Nieuwe Voorthuizerweg.

| 14. | Nieuwe Voorthuizerweg volgen in oostelijke richting tot aan Woudweg |
| --- | --- |

14.

Nieuwe Voorthuizerweg volgen in oostelijke richting tot aan Woudweg

| 15. | Woudweg volgen in oostelijke richting aan N303. |
| --- | --- |

15.

Woudweg volgen in oostelijke richting aan N303.

| 16. | N303 volgen in noordelijke richting tot aan Veldbeek. |
| --- | --- |

16.

N303 volgen in noordelijke richting tot aan Veldbeek.

| 17. | Veldbeek volgen in oostelijke richting tot aan Traa. |
| --- | --- |

17.

Veldbeek volgen in oostelijke richting tot aan Traa.

| 18. | Traa volgen in oostelijke richting tot aan Hunnerweg. |
| --- | --- |

18.

Traa volgen in oostelijke richting tot aan Hunnerweg.

| 19. | Hunnerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Meeuwenveenseweg. |
| --- | --- |

19.

Hunnerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Meeuwenveenseweg.

| 20. | Meeuwenveenseweg volgen in oostelijke richting tot aan Zevenbergjesweg. |
| --- | --- |

20.

Meeuwenveenseweg volgen in oostelijke richting tot aan Zevenbergjesweg.

| 21. | Zevenbergjesweg volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge Boeschoterweg. |
| --- | --- |

21.

Zevenbergjesweg volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge Boeschoterweg.

| 22. | Hoge Boeschoterweg volgen in zuidelijke richting tot aan N344. |
| --- | --- |

22.

Hoge Boeschoterweg volgen in zuidelijke richting tot aan N344.

| 23. | N344 volgen in oostelijke richting tot aan Tolnegenweg. |
| --- | --- |

23.

N344 volgen in oostelijke richting tot aan Tolnegenweg.

| 24. | Tolnegenweg volgen in zuidelijke richting tot aan A1. |
| --- | --- |

24.

Tolnegenweg volgen in zuidelijke richting tot aan A1.

| 25. | A1 volgen in oostelijke richting tot aan Provincialeweg N310. |
| --- | --- |

25.

A1 volgen in oostelijke richting tot aan Provincialeweg N310.

| 26. | N310 volgen in zuidelijke richting tot aan Mosselsepad. |
| --- | --- |

26.

N310 volgen in zuidelijke richting tot aan Mosselsepad.

| 27. | Mosselsepad volgen in zuidelijke richting overgaand in Koeweg tot aan zandweg langs Heide. |
| --- | --- |

27.

Mosselsepad volgen in zuidelijke richting overgaand in Koeweg tot aan zandweg langs Heide.

| 28. | Zandweg volgen in zuidelijke richting tot aan Kreelseweg. |
| --- | --- |

28.

Zandweg volgen in zuidelijke richting tot aan Kreelseweg.

| 29. | Kreelseweg volgen in westelijke richting tot aan N224. |
| --- | --- |

29.

Kreelseweg volgen in westelijke richting tot aan N224.

| 30. | N224 volgen in westelijke richting tot aan Raadhuisstraat. |
| --- | --- |

30.

N224 volgen in westelijke richting tot aan Raadhuisstraat.

| 31. | Raadhuisstraat volgen in zuidelijke richting overgaand Klinkenbergerweg overgaand in Bennekomseweg overgaand in Edeseweg tot aan A12. |
| --- | --- |

31.

Raadhuisstraat volgen in zuidelijke richting overgaand Klinkenbergerweg overgaand in Bennekomseweg overgaand in Edeseweg tot aan A12.

| 32. | A12 volgen in oostelijke richting tot aan Maanderdijk. |
| --- | --- |

32.

A12 volgen in oostelijke richting tot aan Maanderdijk.

| 33. | Maanderdijk volgen in westelijke richting overgaand in Meentdijk tot aan Dragonderweg. |
| --- | --- |

33.

Maanderdijk volgen in westelijke richting overgaand in Meentdijk tot aan Dragonderweg.

| 34. | Dragonderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Valleikanaal. |
| --- | --- |

34.

Dragonderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Valleikanaal.

| 35. | Valleikanaal volgen in westelijke richting tot aan Dashorsterweg. |
| --- | --- |

35.

Valleikanaal volgen in westelijke richting tot aan Dashorsterweg.

| 36. | Dashorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Oude Holleweg. |
| --- | --- |

36.

Dashorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Oude Holleweg.

| 37. | Oude Holleweg volgen in westelijke richting tot aan Hopeseweg. |
| --- | --- |

37.

Oude Holleweg volgen in westelijke richting tot aan Hopeseweg.

| 38. | Hopeseweg volgen in noordelijke richting overgaand Verlengde Hopeseweg tot aan De Dreef. |
| --- | --- |

38.

Hopeseweg volgen in noordelijke richting overgaand Verlengde Hopeseweg tot aan De Dreef.

| 39. | De Dreef volgen in noordelijke richting tot aan Rensersteeg |
| --- | --- |

39.

De Dreef volgen in noordelijke richting tot aan Rensersteeg

4.6.2022

Those parts of the municipality Ede and Renswoude contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5.63 lat 52.11

27.5.2022–4.6.2022

Municipality Boskoop, province Zuidholland

| 1. | Vanaf kruising Langevaart/Hoefweg, Hoefweg volgen in noordelijke richting tot aan A12. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising Langevaart/Hoefweg, Hoefweg volgen in noordelijke richting tot aan A12.

| 2. | A12 volgen in westelijke richting tot aan Ring Oostweg. |
| --- | --- |

2.

A12 volgen in westelijke richting tot aan Ring Oostweg.

| 3. | Oostweg volgen in noordelijke richting tot aan Australieweg. |
| --- | --- |

3.

Oostweg volgen in noordelijke richting tot aan Australieweg.

| 4. | Australieweg volgen in westelijke richting tot aan Aziëweg. |
| --- | --- |

4.

Australieweg volgen in westelijke richting tot aan Aziëweg.

| 5. | Aziëweg volgen in noordelijke richting overgaand in Slootweg overgaand in Noord Aa tot aan Weipoortseweg. |
| --- | --- |

5.

Aziëweg volgen in noordelijke richting overgaand in Slootweg overgaand in Noord Aa tot aan Weipoortseweg.

| 6. | Weipoortseweg volgen in noordelijke richting overgaand in Ommedijkseweg overgaand in Burgermeester Smeetsweg tot aan Hoge Rijndijk. |
| --- | --- |

6.

Weipoortseweg volgen in noordelijke richting overgaand in Ommedijkseweg overgaand in Burgermeester Smeetsweg tot aan Hoge Rijndijk.

| 7. | Hoge Rijndijk volgen in westelijke richting tot aan Does. |
| --- | --- |

7.

Hoge Rijndijk volgen in westelijke richting tot aan Does.

| 8. | Does volgen in noordelijke richting overgaand in Kromme Does overgaand in Wijde Aa overgaand in Zwetweg overgaand in Woudseweg Zuid tot aan Herenweg. |
| --- | --- |

8.

Does volgen in noordelijke richting overgaand in Kromme Does overgaand in Wijde Aa overgaand in Zwetweg overgaand in Woudseweg Zuid tot aan Herenweg.

| 9. | Herenweg volgen in zuidelijke richting tot aan Kruisweg N446. |
| --- | --- |

9.

Herenweg volgen in zuidelijke richting tot aan Kruisweg N446.

| 10. | N446 volgen in oostelijke richting overgaand in Aardamseweg overgaand in Kerkweg overgaand in Zevenhovenseweg tot aan Achttienkavelenweg. |
| --- | --- |

10.

N446 volgen in oostelijke richting overgaand in Aardamseweg overgaand in Kerkweg overgaand in Zevenhovenseweg tot aan Achttienkavelenweg.

| 11. | Achttienkavelenweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Achttienkavels tot aan Zuideinde. |
| --- | --- |

11.

Achttienkavelenweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Achttienkavels tot aan Zuideinde.

| 12. | Zuideinde volgen in oostelijke richting tot aan Fietspad langs Kockengergootje. |
| --- | --- |

12.

Zuideinde volgen in oostelijke richting tot aan Fietspad langs Kockengergootje.

| 13. | Fietspad volgen in zuidelijke richting tot aan Meije. |
| --- | --- |

13.

Fietspad volgen in zuidelijke richting tot aan Meije.

| 14. | Meije volgen in oostelijke richting tot aan Hazekade. |
| --- | --- |

14.

Meije volgen in oostelijke richting tot aan Hazekade.

| 15. | Hazekade volgen in zuidelijke richting tot aan Provinciegrens Zuid Holland-Utrecht. |
| --- | --- |

15.

Hazekade volgen in zuidelijke richting tot aan Provinciegrens Zuid Holland-Utrecht.

| 16. | Provinciegrens volgen in zuidelijke richting tot aan Oude Rijn. |
| --- | --- |

16.

Provinciegrens volgen in zuidelijke richting tot aan Oude Rijn.

| 17. | Oude Rijn volgen in westelijke richting tot aan Dubbele Wiericke. |
| --- | --- |

17.

Oude Rijn volgen in westelijke richting tot aan Dubbele Wiericke.

| 18. | Dubbele Wiericke volgen in zuidelijke richting tot aan Kerkweg. |
| --- | --- |

18.

Dubbele Wiericke volgen in zuidelijke richting tot aan Kerkweg.

| 19. | Kerkweg volgen in westelijke richting tot aan Hoogeind. |
| --- | --- |

19.

Kerkweg volgen in westelijke richting tot aan Hoogeind.

| 20. | Hoogeind volgen in zuidelijke richting tot aan Spoorlijn Woerden/Gouda. |
| --- | --- |

20.

Hoogeind volgen in zuidelijke richting tot aan Spoorlijn Woerden/Gouda.

| 21. | Spoorlijn volgen in westelijke richting tot aan Jouberstraat. |
| --- | --- |

21.

Spoorlijn volgen in westelijke richting tot aan Jouberstraat.

| 22. | Jouberstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Sportlaan overgaand in Goejanverwelledijk overgaand in Nieuwe Veerstal overgaand in Schielands Hoge Zeedijk tot aan Stroomkanaal. |
| --- | --- |

22.

Jouberstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Sportlaan overgaand in Goejanverwelledijk overgaand in Nieuwe Veerstal overgaand in Schielands Hoge Zeedijk tot aan Stroomkanaal.

| 23. | Stroomkanaal volgen in noordelijke richting overgaand in Gouwekanaal tot aan Rotterdamseweg. |
| --- | --- |

23.

Stroomkanaal volgen in noordelijke richting overgaand in Gouwekanaal tot aan Rotterdamseweg.

| 24. | Rotterdamseweg volgen in westelijke richting tot aan Kanaaldijk. |
| --- | --- |

24.

Rotterdamseweg volgen in westelijke richting tot aan Kanaaldijk.

| 25. | Kanaaldijk volgen in noordelijke richting overgaand in N207 tot aan Middelweg. |
| --- | --- |

25.

Kanaaldijk volgen in noordelijke richting overgaand in N207 tot aan Middelweg.

| 26. | Middelweg volgen in westelijke richting tot aan A20 |
| --- | --- |

26.

Middelweg volgen in westelijke richting tot aan A20

| 27. | A20 volgen in zuidelijke richting tot aan Derde Tochtweg. |
| --- | --- |

27.

A20 volgen in zuidelijke richting tot aan Derde Tochtweg.

| 28. | Derde Tochtweg volgen in westelijke richting overgaand in Knibbelweg tot aan N219. |
| --- | --- |

28.

Derde Tochtweg volgen in westelijke richting overgaand in Knibbelweg tot aan N219.

| 29. | N219 volgen zuidelijke richting tot aan Zuidplasweg. |
| --- | --- |

29.

N219 volgen zuidelijke richting tot aan Zuidplasweg.

| 30. | Zuidplasweg volgen in noordelijke richting overgaand in burgermeester Klinkhamerweg tot aan De Opril. |
| --- | --- |

30.

Zuidplasweg volgen in noordelijke richting overgaand in burgermeester Klinkhamerweg tot aan De Opril.

| 31. | De Opril volgen in westelijke richting overgaand in Tweemanspolder tot aan Rottemeren. |
| --- | --- |

31.

De Opril volgen in westelijke richting overgaand in Tweemanspolder tot aan Rottemeren.

| 32. | Rottemeren volgen in noordelijke richting tot aan Lange Vaart. |
| --- | --- |

32.

Rottemeren volgen in noordelijke richting tot aan Lange Vaart.

| 33. | Lange Vaart volgen in westelijke richting tot aan Hoefweg. |
| --- | --- |

33.

Lange Vaart volgen in westelijke richting tot aan Hoefweg.

18.6.2022

Those parts of the municipality Boskoop contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 4.65 lat 52.09

10.6.2022–18.6.2022

Liikmesriik: Slovakkia

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- |
| District Galanta - the municipality of Dolný Chotár
  District Nové Zámky – the municipalities of Palárikovo, Zemné, Komoča, Tvrdošovce
  District Komárno – he minicipalities of Dedina Mládeže, Veľký Ostrov
  District Šaľa – the miniciaplities of Selice, Selice-Šók, Žihárec | 25.6.2022 |
| District Šaľa: the municipalites of Vlčany and Neded | 17.6.2022–25.6.2022 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

District Galanta - the municipality of Dolný Chotár

District Nové Zámky – the municipalities of Palárikovo, Zemné, Komoča, Tvrdošovce

District Komárno – he minicipalities of Dedina Mládeže, Veľký Ostrov

District Šaľa – the miniciaplities of Selice, Selice-Šók, Žihárec

25.6.2022

District Šaľa: the municipalites of Vlčany and Neded

17.6.2022–25.6.2022

C osa

Artiklites 1 ja 3a osutatud täiendavad piirangutsoonid asjaomastes liikmesriikides*:

| * | Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, hõlmavad käesolevas lisas olevad viited liikmesriigile Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga. |
| --- | --- |

*

---

| 9.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/53 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/53

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/899,

8. juuni 2022,

selliseid keskseid vastaspooli käsitleva Indoneesia õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 nõuetega, mille üle teeb järelevalvet Indoneesia finantsteenuste amet (Otoritas Jasa Keuangan)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Kõnealuse määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlev otsus aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Kõnealuse määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlev otsus aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis.

| (2) | Et kolmanda riigi õiguskorda saaks kesksete vastaspooltega seoses käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate regulatiivsete eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas asjaomase kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et selles kolmandas riigis asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seeläbi liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. Seega tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske. |
| --- | --- |

(2)

Et kolmanda riigi õiguskorda saaks kesksete vastaspooltega seoses käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate regulatiivsete eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas asjaomase kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et selles kolmandas riigis asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seeläbi liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. Seega tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske.

| (3) | Selle hindamine, kas Indoneesia õigus- ja järelevalvekord on samaväärne liidu omaga, peaks seega põhinema mitte ainult selliste õiguslikult siduvate nõuete võrdleval analüüsil, mida Indoneesias tegutsevate ja Indoneesia finantsteenuste ameti (Otoritas Jasa Keuangan, OJK) järelevalve all olevate kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatakse, vaid hinnata tuleks ka kõnealuste nõuete tulemust. Komisjon peaks ka hindama kõnealuste nõuete piisavust liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade võimalike riskide maandamiseks, võttes arvesse selle finantsturu suurust, kus kesksed vastaspooled Indoneesias tegutsevad. Selleks et riski maandataks samas ulatuses, on vaja kehtestada rangemad riskimaandamismeetmed kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam. |
| --- | --- |

(3)

Selle hindamine, kas Indoneesia õigus- ja järelevalvekord on samaväärne liidu omaga, peaks seega põhinema mitte ainult selliste õiguslikult siduvate nõuete võrdleval analüüsil, mida Indoneesias tegutsevate ja Indoneesia finantsteenuste ameti (Otoritas Jasa Keuangan, OJK) järelevalve all olevate kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatakse, vaid hinnata tuleks ka kõnealuste nõuete tulemust. Komisjon peaks ka hindama kõnealuste nõuete piisavust liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade võimalike riskide maandamiseks, võttes arvesse selle finantsturu suurust, kus kesksed vastaspooled Indoneesias tegutsevad. Selleks et riski maandataks samas ulatuses, on vaja kehtestada rangemad riskimaandamismeetmed kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam.

| (4) | Käesolev otsus on seotud üksnes OJK järelevalve all olevate kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalvekorra samaväärsusega, mitte selliste kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalvekorraga, kes osutavad kliirimisteenuseid kaubaturul ning mida reguleerib ja mille üle teeb järelevalvet Indoneesia Vabariigi kaubandusministeeriumi (Kementerian Perdagangan Republik Indonesia) alluvuses kaubafutuuridega kauplemise regulatiivamet (Badan Pengawas Perdagangan Berjangka Komoditi, Bappebti), või selliseid keskseid vastaspooli, mida korraldab juhib Indoneesia pank ja mis on tema järelevalve all. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus on seotud üksnes OJK järelevalve all olevate kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalvekorra samaväärsusega, mitte selliste kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalvekorraga, kes osutavad kliirimisteenuseid kaubaturul ning mida reguleerib ja mille üle teeb järelevalvet Indoneesia Vabariigi kaubandusministeeriumi (Kementerian Perdagangan Republik Indonesia) alluvuses kaubafutuuridega kauplemise regulatiivamet (Badan Pengawas Perdagangan Berjangka Komoditi, Bappebti), või selliseid keskseid vastaspooli, mida korraldab juhib Indoneesia pank ja mis on tema järelevalve all.

| (5) | Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks pidada samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad olema täidetud nimetatud määruse artikli 25 lõike 6 punktides a, b ja c sätestatud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks pidada samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad olema täidetud nimetatud määruse artikli 25 lõike 6 punktides a, b ja c sätestatud kolm tingimust.

| (6) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti a kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma nimetatud määruse IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti a kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma nimetatud määruse IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (7) | Indoneesias tegevusloa saanud ja OJK järelevalve all olevaid keskseid vastaspooli käsitlevad õiguslikult siduvad nõuded on sätestatud Indoneesia Vabariigi kapitaliturge puudutavas 1995. aasta seaduses nr 8 (kapitalituruseadus) (Undang-Undang Republik Indonesia Nomor 8 Tahun 1995 tentang Pasar Modal), (2) kapitaliturgudel tegutsemise korraldust puudutavas OJK määruses nr 3/POJK.04/2021 (Peraturan OJK Nomor 3/POJK.04/2021 tentang Penyelenggaraan Kegiatan di Bidang Pasar Modal) (3) ja väärtpaberitehinguid puudutavas OJK määruses nr 22/POJK.04/2019 (Peraturan OJK Nomor 22/POJK.04/2019 tentang Transaksi Efek) (4) (edaspidi koos „esmased õigusnormid“). OJK määrusega nr 22/POJK.04/2019 rakendatakse rahvusvahelisi standardeid, mis on sätestatud 2012. aasta aprillis makse- ja arveldussüsteemide komitee ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni välja antud finantsturu infrastruktuuride põhimõtetes (5). |
| --- | --- |

(7)

Indoneesias tegevusloa saanud ja OJK järelevalve all olevaid keskseid vastaspooli käsitlevad õiguslikult siduvad nõuded on sätestatud Indoneesia Vabariigi kapitaliturge puudutavas 1995. aasta seaduses nr 8 (kapitalituruseadus) (Undang-Undang Republik Indonesia Nomor 8 Tahun 1995 tentang Pasar Modal), (2) kapitaliturgudel tegutsemise korraldust puudutavas OJK määruses nr 3/POJK.04/2021 (Peraturan OJK Nomor 3/POJK.04/2021 tentang Penyelenggaraan Kegiatan di Bidang Pasar Modal) (3) ja väärtpaberitehinguid puudutavas OJK määruses nr 22/POJK.04/2019 (Peraturan OJK Nomor 22/POJK.04/2019 tentang Transaksi Efek) (4) (edaspidi koos „esmased õigusnormid“). OJK määrusega nr 22/POJK.04/2019 rakendatakse rahvusvahelisi standardeid, mis on sätestatud 2012. aasta aprillis makse- ja arveldussüsteemide komitee ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni välja antud finantsturu infrastruktuuride põhimõtetes (5).

| (8) | Kesksetel vastaspooltel peab olema OJK tegevusluba. Kliirimisteenuste osutamiseks tegevusloa saamiseks peavad kesksed vastaspooled täitma esmastes õigusnormides sätestatud nõudeid. Neid nõudeid täiendavad kesksete vastaspoolte sise-eeskirjad ja protseduurid, millega tagatakse kõigi finantsturu infrastruktuuride põhimõtetes sätestatud asjaomaste standardite järgimine. |
| --- | --- |

(8)

Kesksetel vastaspooltel peab olema OJK tegevusluba. Kliirimisteenuste osutamiseks tegevusloa saamiseks peavad kesksed vastaspooled täitma esmastes õigusnormides sätestatud nõudeid. Neid nõudeid täiendavad kesksete vastaspoolte sise-eeskirjad ja protseduurid, millega tagatakse kõigi finantsturu infrastruktuuride põhimõtetes sätestatud asjaomaste standardite järgimine.

| (9) | Seega on Indoneesias tegevusloa saanud ja OJK järelevalve all olevate kesksete vastaspoolte õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Esimene tase koosneb esmastest õigusnormidest, milles on sätestatud põhikohustused, mida kesksed vastaspooled peavad Indoneesias kliirimisteenuste osutamiseks tegevusloa saamiseks järgima. Teine tase koosneb keskse vastaspoole sise-eeskirjadest ja protseduuridest, mille keskne vastaspool peab iseregulatsiooni organina võtma vastu määrustena. |
| --- | --- |

(9)

Seega on Indoneesias tegevusloa saanud ja OJK järelevalve all olevate kesksete vastaspoolte õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Esimene tase koosneb esmastest õigusnormidest, milles on sätestatud põhikohustused, mida kesksed vastaspooled peavad Indoneesias kliirimisteenuste osutamiseks tegevusloa saamiseks järgima. Teine tase koosneb keskse vastaspoole sise-eeskirjadest ja protseduuridest, mille keskne vastaspool peab iseregulatsiooni organina võtma vastu määrustena.

| (10) | Indoneesia finantsturg on liidu finantsturust oluliselt väiksem. Seega kujutab osalemine Indoneesias tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt väiksemat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. Esmased õigusnormid, mis kohaldatakse Indoneesias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes, ning kõnealuste vastaspoolte sise-eeskirjad ja protseduurid, millega rakendatakse finantsturu infrastruktuuride põhimõtteid, on küllaldased, et maandada liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks esineda võivat väiksemat riski, ning nendega saavutatavat riskimaandamise tulemust saab pidada samaväärseks määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga. |
| --- | --- |

(10)

Indoneesia finantsturg on liidu finantsturust oluliselt väiksem. Seega kujutab osalemine Indoneesias tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt väiksemat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. Esmased õigusnormid, mis kohaldatakse Indoneesias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes, ning kõnealuste vastaspoolte sise-eeskirjad ja protseduurid, millega rakendatakse finantsturu infrastruktuuride põhimõtteid, on küllaldased, et maandada liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks esineda võivat väiksemat riski, ning nendega saavutatavat riskimaandamise tulemust saab pidada samaväärseks määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga.

| (11) | Komisjon leiab, et Indoneesia õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et Indoneesias tegevusloa saanud ja OJK järelevalve all olevad kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon leiab, et Indoneesia õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et Indoneesias tegevusloa saanud ja OJK järelevalve all olevad kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (12) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punktis b on nõutud, et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagaks kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja riikliku sunni. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punktis b on nõutud, et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagaks kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja riikliku sunni.

| (13) | OJK kui kesksete vastaspoolte järelevalveasutus teeb kesksete vastaspoolte üle Indoneesias järelevalvet, tagamaks, et esmaseid õigusnorme ning kesksete vastaspoolte sise-eeskirju ja protseduure täidetaks pidevalt. OJK teeb korrapäraselt igapäevast järelevalvet kooskõlas finantsteenuste ametit puudutava Indoneesia Vabariigi 2011. aasta seadusega nr 21 (OJK seadus) (Undang-Undang Republik Indonesia Nomor 21 Tahun 2011 tentang Otoritas Jasa Keuangan), (6) et teha kindlaks, hinnata, prioriseerida ja maandada riske. OJK võib uurida võimalikke rikkumisjuhte, nagu on osutatud OJK seaduse XI peatükis. OJK-l on ulatuslikud volitused nõuete täitmise tagamiseks ning ta võib tegevusloa, samuti sise-eeskirjade ja protseduuride heakskiidu tühistada, kehtestada tingimusi ja nõudeid, anda juhiseid ja määrata kesksetele vastaspooltele karistusi. |
| --- | --- |

(13)

OJK kui kesksete vastaspoolte järelevalveasutus teeb kesksete vastaspoolte üle Indoneesias järelevalvet, tagamaks, et esmaseid õigusnorme ning kesksete vastaspoolte sise-eeskirju ja protseduure täidetaks pidevalt. OJK teeb korrapäraselt igapäevast järelevalvet kooskõlas finantsteenuste ametit puudutava Indoneesia Vabariigi 2011. aasta seadusega nr 21 (OJK seadus) (Undang-Undang Republik Indonesia Nomor 21 Tahun 2011 tentang Otoritas Jasa Keuangan), (6) et teha kindlaks, hinnata, prioriseerida ja maandada riske. OJK võib uurida võimalikke rikkumisjuhte, nagu on osutatud OJK seaduse XI peatükis. OJK-l on ulatuslikud volitused nõuete täitmise tagamiseks ning ta võib tegevusloa, samuti sise-eeskirjade ja protseduuride heakskiidu tühistada, kehtestada tingimusi ja nõudeid, anda juhiseid ja määrata kesksetele vastaspooltele karistusi.

| (14) | Komisjon järeldab, et Indoneesias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja riikliku sunni. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon järeldab, et Indoneesias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja riikliku sunni.

| (15) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti c kohaselt peab kolmanda riigi õigusraamistikus olema ette nähtud tõhus samaväärne süsteem kolmandate riikide õiguskorra kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte („kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti c kohaselt peab kolmanda riigi õigusraamistikus olema ette nähtud tõhus samaväärne süsteem kolmandate riikide õiguskorra kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte („kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks.

| (16) | Kolmandate riikide kesksed vastaspooled, kes soovivad osutada Indoneesias keskseid kliirimisteenuseid, peavad taotlema OJK-lt kapitalituruseaduse artikli 13 lõike 1 kohaselt keskse vastaspoole tegevusluba. Muud kui Indoneesia ja Indoneesia kesksed vastaspooled saavad seega osutada kliirimisteenuseid Indoneesia kapitaliturul mittediskrimineerivalt. Muud kui Indoneesia kesksed vastaspooled peavad vastama samadele nõuetele nagu Indoneesia kesksed vastaspooled, sealhulgas täitma finantsturu infrastruktuuride põhimõtteid. OJK ja muu kui Indoneesia keskse vastaspoole järelevalve eest vastutavate kolmandate riikide pädevate asutuste vahelise koostöökorra sõlmimine on ette nähtud OJK seaduse artiklites 47 ja 48. |
| --- | --- |

(16)

Kolmandate riikide kesksed vastaspooled, kes soovivad osutada Indoneesias keskseid kliirimisteenuseid, peavad taotlema OJK-lt kapitalituruseaduse artikli 13 lõike 1 kohaselt keskse vastaspoole tegevusluba. Muud kui Indoneesia ja Indoneesia kesksed vastaspooled saavad seega osutada kliirimisteenuseid Indoneesia kapitaliturul mittediskrimineerivalt. Muud kui Indoneesia kesksed vastaspooled peavad vastama samadele nõuetele nagu Indoneesia kesksed vastaspooled, sealhulgas täitma finantsturu infrastruktuuride põhimõtteid. OJK ja muu kui Indoneesia keskse vastaspoole järelevalve eest vastutavate kolmandate riikide pädevate asutuste vahelise koostöökorra sõlmimine on ette nähtud OJK seaduse artiklites 47 ja 48.

| (17) | Komisjon järeldab, et Indoneesia õigusraamistik tagab tõhusa samaväärse süsteemi kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon järeldab, et Indoneesia õigusraamistik tagab tõhusa samaväärse süsteemi kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks.

| (18) | Seepärast leiab komisjon, et OJK järelevalve all olevate kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav Indoneesia õigus- ja järelevalvekord vastab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimustele. Sellest tulenevalt tuleks kõnealust õigus- ja järelevalvekorda pidada samaväärseks nimetatud määruses sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(18)

Seepärast leiab komisjon, et OJK järelevalve all olevate kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav Indoneesia õigus- ja järelevalvekord vastab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimustele. Sellest tulenevalt tuleks kõnealust õigus- ja järelevalvekorda pidada samaväärseks nimetatud määruses sätestatud nõuetega.

| (19) | Käesolev otsus põhineb selle otsuse vastuvõtmise ajal OJK järelevalve all olevate kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel. Komisjon jälgib muu hulgas määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6b kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt saadud teabe alusel korrapäraselt Indoneesias kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(19)

Käesolev otsus põhineb selle otsuse vastuvõtmise ajal OJK järelevalve all olevate kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel. Komisjon jälgib muu hulgas määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6b kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt saadud teabe alusel korrapäraselt Indoneesias kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (20) | Korrapärasele või erikontrollile tuginedes võib komisjon igal ajal otsustada käesolevat otsust muuta või selle kehtetuks tunnistada, eelkõige juhul, kui muutunud olukord mõjutab käesoleva otsuse vastuvõtmise aluseks olnud tingimusi. |
| --- | --- |

(20)

Korrapärasele või erikontrollile tuginedes võib komisjon igal ajal otsustada käesolevat otsust muuta või selle kehtetuks tunnistada, eelkõige juhul, kui muutunud olukord mõjutab käesoleva otsuse vastuvõtmise aluseks olnud tingimusi.

| (21) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kohaldamisel käsitatakse järgmist Indoneesia õigus- ja järelevalvekorda, mida kohaldatakse selliste kesksete vastaspoolte suhtes, mis on Indoneesia finantsteenuste ameti (Otoritas Jasa Keuangan) järelevalve all, samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega:

| a) | kapitaliturge puudutav Indoneesia Vabariigi 1995. aasta seadus nr 8; |
| --- | --- |

a)

kapitaliturge puudutav Indoneesia Vabariigi 1995. aasta seadus nr 8;

| b) | finantsteenuste ametit puudutav Indoneesia Vabariigi 2011. aasta seadus nr 21; |
| --- | --- |

b)

finantsteenuste ametit puudutav Indoneesia Vabariigi 2011. aasta seadus nr 21;

| c) | väärtpaberitehinguid puudutav OJK määrus nr 22/POJK.04/2019; |
| --- | --- |

c)

väärtpaberitehinguid puudutav OJK määrus nr 22/POJK.04/2019;

| d) | kapitaliturgudel tegutsemise korraldust puudutav OJK määrus nr 3/POJK.04/2021. |
| --- | --- |

d)

kapitaliturgudel tegutsemise korraldust puudutav OJK määrus nr 3/POJK.04/2021.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. juuni 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Indoneesia Vabariigi 1995. aasta ametlik väljaanne nr 64, Indoneesia Vabariigi ametliku väljaande nr 3608 lisa.

2

(3)  Indoneesia Vabariigi 2021. aasta ametlik väljaanne nr 71, Indoneesia Vabariigi ametliku väljaande nr 6663 lisa.

3

(4)  Indoneesia Vabariigi 2019. aasta ametlik väljaanne nr 168, Indoneesia Vabariigi ametliku väljaande nr 6387 lisa.

4

(5)  Makse- ja arveldussüsteemide komitee, 16. aprilli 2012. aasta dokument nr 101.

5

(6)  Indoneesia Vabariigi 2011. aasta ametlik väljaanne nr 111, Indoneesia Vabariigi ametliku väljaande nr 5253 lisa.

6

---

| 9.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/57 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/57

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/900,

8. juuni 2022,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/2039 seoses Lõuna-Aafrika kesksete vastaspoolte õigusraamistiku arenguga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2015/2039, (2) mis võeti vastu 13. novembril 2015, otsustati, et määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaldamisel loetakse Lõuna-Aafrika õigus- ja järelevalvekorda, mis hõlmab finantsturgude seadust (2012. aasta seadus nr 19), ja mida kohaldatakse Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes, samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2015/2039, (2) mis võeti vastu 13. novembril 2015, otsustati, et määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaldamisel loetakse Lõuna-Aafrika õigus- ja järelevalvekorda, mis hõlmab finantsturgude seadust (2012. aasta seadus nr 19), ja mida kohaldatakse Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes, samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.

| (2) | Alates 13. novembrist 2015 on aga Lõuna-Aafrika kesksete vastaspoolte õigusraamistik muutunud, sest jõustunud on finantssektori eeskirjade seadus (2017. aasta seadus nr 9), (3) millega muudeti finantsturgude seadust, ja välja on kuulutatud 2018. aasta finantsturgude seaduse määrused (4). Seepärast on vaja hinnata kõnealuse muudetud Lõuna-Aafrika õigusraamistiku samaväärsust. |
| --- | --- |

(2)

Alates 13. novembrist 2015 on aga Lõuna-Aafrika kesksete vastaspoolte õigusraamistik muutunud, sest jõustunud on finantssektori eeskirjade seadus (2017. aasta seadus nr 9), (3) millega muudeti finantsturgude seadust, ja välja on kuulutatud 2018. aasta finantsturgude seaduse määrused (4). Seepärast on vaja hinnata kõnealuse muudetud Lõuna-Aafrika õigusraamistiku samaväärsust.

| (3) | Lõuna-Aafrika muudetud õigusraamistiku samaväärsuse hindamine ei peaks põhinema üksnes Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete võrdleval kokkuvõtval analüüsil, vaid ka nende nõuete mõju hindamisel. Hindamise käigus tuleks kontrollida kõnealuste nõuete piisavust liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade võimalike riskide maandamiseks, võttes arvesse nende finantsturgude suurust, kus Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kesksed vastaspooled tegutsevad. Suurematel finantsturgudel tegutsevatel kõrgema riskitasemega kesksetel vastaspooltel, peavad olema rangemad riskimaandamisnõuded kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel. |
| --- | --- |

(3)

Lõuna-Aafrika muudetud õigusraamistiku samaväärsuse hindamine ei peaks põhinema üksnes Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete võrdleval kokkuvõtval analüüsil, vaid ka nende nõuete mõju hindamisel. Hindamise käigus tuleks kontrollida kõnealuste nõuete piisavust liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade võimalike riskide maandamiseks, võttes arvesse nende finantsturgude suurust, kus Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kesksed vastaspooled tegutsevad. Suurematel finantsturgudel tegutsevatel kõrgema riskitasemega kesksetel vastaspooltel, peavad olema rangemad riskimaandamisnõuded kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel.

| (4) | Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks pidada samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad olema täidetud kõnealuse määruse artikli 25 lõike 6 punktides a, b ja c loetletud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks pidada samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad olema täidetud kõnealuse määruse artikli 25 lõike 6 punktides a, b ja c loetletud kolm tingimust.

| (5) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti a kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma kõnealuse määruse IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti a kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma kõnealuse määruse IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (6) | Rakendusotsuses (EL) 2015/2039 loeti Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded samaväärseks määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega. Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte muudetud õigusraamistikus säilitatakse selle hindamine, kas tegevusloa saanud kliiringukojad ja kesksed vastaspooled vastavad finantsturu infrastruktuuride põhimõtetele, mille avaldasid 2012. aasta aprillis makse- ja arveldussüsteemide komitee ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) (5). |
| --- | --- |

(6)

Rakendusotsuses (EL) 2015/2039 loeti Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded samaväärseks määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega. Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte muudetud õigusraamistikus säilitatakse selle hindamine, kas tegevusloa saanud kliiringukojad ja kesksed vastaspooled vastavad finantsturu infrastruktuuride põhimõtetele, mille avaldasid 2012. aasta aprillis makse- ja arveldussüsteemide komitee ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) (5).

| (7) | Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte ja kliiringukodade suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded koosnevad praegu finantsturgude seadusest, mida on muudetud finantssektori eeskirjade seadusega, ja 2018. aasta finantsturgude seaduse määrustest. Seda õigusraamistikku täiendavad finantsteenuste järelevalve asutuse (FSCA) välja antud käitumisstandardid. Muudetud finantsturgude seaduses ja 2018. aasta finantsturgude seaduse määrustes on sätestatud täiendavad kohustused ja nõuded, mida Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukojad ja kesksed vastaspooled peavad täitma. Lisaks võtavad usaldatavusnõuete täitmise järelevalve asutus (PA) ja finantsteenuste järelevalve asutus (FSCA) muudetud finantsturgude seaduse alusel üle teenuste registripidaja (Registrar of Services) ülesanded ja annavad ühiselt volitusi tegutseda Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud sõltumatu kliiringukojana või keskse vastaspoolena, tingimusel et taotleja täidab neid nõudeid ja aitab kaasa finantsturgude seaduses loetletud eesmärkide saavutamisele, sealhulgas süsteemsete riskide maandamisele. |
| --- | --- |

(7)

Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte ja kliiringukodade suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded koosnevad praegu finantsturgude seadusest, mida on muudetud finantssektori eeskirjade seadusega, ja 2018. aasta finantsturgude seaduse määrustest. Seda õigusraamistikku täiendavad finantsteenuste järelevalve asutuse (FSCA) välja antud käitumisstandardid. Muudetud finantsturgude seaduses ja 2018. aasta finantsturgude seaduse määrustes on sätestatud täiendavad kohustused ja nõuded, mida Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukojad ja kesksed vastaspooled peavad täitma. Lisaks võtavad usaldatavusnõuete täitmise järelevalve asutus (PA) ja finantsteenuste järelevalve asutus (FSCA) muudetud finantsturgude seaduse alusel üle teenuste registripidaja (Registrar of Services) ülesanded ja annavad ühiselt volitusi tegutseda Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud sõltumatu kliiringukojana või keskse vastaspoolena, tingimusel et taotleja täidab neid nõudeid ja aitab kaasa finantsturgude seaduses loetletud eesmärkide saavutamisele, sealhulgas süsteemsete riskide maandamisele.

| (8) | Lõuna-Aafrikas kliiritud tuletistehingute koguväärtus moodustab endiselt alla 1 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukodades ja kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt madalamat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. |
| --- | --- |

(8)

Lõuna-Aafrikas kliiritud tuletistehingute koguväärtus moodustab endiselt alla 1 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukodades ja kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt madalamat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes.

| (9) | Komisjon leiab, et Lõuna-Aafrika õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal PA ja FSCA ühiselt välja antud tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon leiab, et Lõuna-Aafrika õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal PA ja FSCA ühiselt välja antud tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (10) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punktis b on ka nõutud, et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagaks kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja riikliku sunni. Lõuna-Aafrika kesksete vastaspoolte ja kliiringukodade kohandatud õigusraamistikuga antakse usaldatavusnõuete täitmise järelevalve asutusele (PA) ja finantsteenuste järelevalve asutusele (FSCA) ulatuslikud volitused teha Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukodade ja kesksete vastaspoolte üle järelevalvet, neid jälgida ja uurida. PA ja FSCA hindavad igal aastal, kas tegevusloa saanud kliiringukojad ja kesksed vastaspooled järgivad finantsturgude seadust ning oma sise-eeskirju ja menetlusi. PA-l ja FSCA-l on õigus tegevusloa saanud sõltumatu kliiringukoja või keskse vastaspoole tegevusluba tühistada või peatada, kui nad ei täida finantsturgude seadust või 2018. aasta finantsturgude seaduse määrusi või teisestes õigusaktides, näiteks käitumisstandardites sätestatud nõudeid. PA-l ja FSCA-l on samuti õigus nõuda tegevusloa saanud kliiringukodadelt ja kesksetelt vastaspooltelt teavet või dokumente ning teha kohapealseid kontrolle. Järelevalveasutused viivad ellu ka kesksete vastaspoolte iga-aastast järelevalveprogrammi, mis hõlmab riskide läbivaatamist, analüüsi ja hindamist. PA jälgib ja hindab kesksete vastaspoolte kapitali adekvaatsust ja kapitalijuhtimise tavasid. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punktis b on ka nõutud, et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagaks kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja riikliku sunni. Lõuna-Aafrika kesksete vastaspoolte ja kliiringukodade kohandatud õigusraamistikuga antakse usaldatavusnõuete täitmise järelevalve asutusele (PA) ja finantsteenuste järelevalve asutusele (FSCA) ulatuslikud volitused teha Lõuna-Aafrikas tegevusloa saanud kliiringukodade ja kesksete vastaspoolte üle järelevalvet, neid jälgida ja uurida. PA ja FSCA hindavad igal aastal, kas tegevusloa saanud kliiringukojad ja kesksed vastaspooled järgivad finantsturgude seadust ning oma sise-eeskirju ja menetlusi. PA-l ja FSCA-l on õigus tegevusloa saanud sõltumatu kliiringukoja või keskse vastaspoole tegevusluba tühistada või peatada, kui nad ei täida finantsturgude seadust või 2018. aasta finantsturgude seaduse määrusi või teisestes õigusaktides, näiteks käitumisstandardites sätestatud nõudeid. PA-l ja FSCA-l on samuti õigus nõuda tegevusloa saanud kliiringukodadelt ja kesksetelt vastaspooltelt teavet või dokumente ning teha kohapealseid kontrolle. Järelevalveasutused viivad ellu ka kesksete vastaspoolte iga-aastast järelevalveprogrammi, mis hõlmab riskide läbivaatamist, analüüsi ja hindamist. PA jälgib ja hindab kesksete vastaspoolte kapitali adekvaatsust ja kapitalijuhtimise tavasid.

| (11) | Komisjon järeldab, et PA-lt ja FSCA-lt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja riikliku sunni. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon järeldab, et PA-lt ja FSCA-lt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja riikliku sunni.

| (12) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti c kohaselt peab kolmanda riigi õigusraamistikus olema ette nähtud tõhus samaväärne süsteem kolmandate riikide õiguskorra kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte („kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti c kohaselt peab kolmanda riigi õigusraamistikus olema ette nähtud tõhus samaväärne süsteem kolmandate riikide õiguskorra kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte („kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks.

| (13) | Muudetud finantsturgude seaduses on sätestatud välisriigi jurisdiktsioonide samaväärsuse tunnustamise tingimused. FSCA võib koos Lõuna-Aafrika reservpanga ja PA-ga otsustada, et konkreetse välisriigi õigusraamistik on samaväärne Lõuna-Aafrika finantssektori õigusraamistikuga. |
| --- | --- |

(13)

Muudetud finantsturgude seaduses on sätestatud välisriigi jurisdiktsioonide samaväärsuse tunnustamise tingimused. FSCA võib koos Lõuna-Aafrika reservpanga ja PA-ga otsustada, et konkreetse välisriigi õigusraamistik on samaväärne Lõuna-Aafrika finantssektori õigusraamistikuga.

| (14) | Komisjon järeldab, et Lõuna-Aafrika õigusraamistik tagab tõhusa samaväärse süsteemi kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon järeldab, et Lõuna-Aafrika õigusraamistik tagab tõhusa samaväärse süsteemi kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks.

| (15) | Seepärast leiab komisjon, et kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav Lõuna-Aafrika õigus- ja järelevalvekord vastab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimustele. Sellest tulenevalt tuleks kõnealust õigus- ja järelevalvekorda pidada samaväärseks kõnealuses määruses sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast leiab komisjon, et kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav Lõuna-Aafrika õigus- ja järelevalvekord vastab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimustele. Sellest tulenevalt tuleks kõnealust õigus- ja järelevalvekorda pidada samaväärseks kõnealuses määruses sätestatud nõuetega.

| (16) | Seega tuleks rakendusotsust (EL) 2015/2039 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(16)

Seega tuleks rakendusotsust (EL) 2015/2039 vastavalt muuta.

| (17) | Tagamaks, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve viib viivitamata ellu Lõuna-Aafrikas asutatud kesksete vastaspoolte taseme määramise ja tunnustamise, peaks käesolev otsus jõustuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(17)

Tagamaks, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve viib viivitamata ellu Lõuna-Aafrikas asutatud kesksete vastaspoolte taseme määramise ja tunnustamise, peaks käesolev otsus jõustuma võimalikult kiiresti.

| (18) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2015/2039 artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kohaldamisel loetakse Lõuna-Aafrika õigus- ja järelevalvekorda, mis koosneb 2012. aasta finantsturgude seadusest nr 19 ja finantsturgude seaduse määrustest, ning mida kohaldatakse seal tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes, samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. juuni 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 13. novembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/2039 keskseid vastaspooli käsitleva Lõuna-Aafrika õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega (ELT L 298, 14.11.2015, lk 29).

2

(3)  Lõuna-Aafrika Vabariik, 2017. aasta seadus nr 9: finantssektori reguleerimise seadus, 2017.

3

(4)  Lõuna-Aafrika riigikassa, NO.R. 98: finantsturgude seadus, 2012: määrused.

4

(5)  Committee on Payment and Settlement Systems/Technical Committee of the International Organization of Securities Commissions: Principles for financial market infrastructures (aprill 2012), CPMI Papers No. 101, Principles for Financial Market Infrastructures (bis.org).

5

---

| 9.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/60 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/60

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/901,

8. juuni 2022,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/2269 seoses rahvusvaheliste finantsteenuste keskuste asutuse järelevalve all olevate kesksete vastaspooltega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2016/2269 (2) on sätestatud, et India õigus- ja järelevalvekorda, mida kohaldatakse selliste kesksete vastaspoolte suhtes, kes on vastavalt India väärtpaberite ja börsi nõukogu (SEBI) ja India Reservpanga järelevalve all, tuleb käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2016/2269 (2) on sätestatud, et India õigus- ja järelevalvekorda, mida kohaldatakse selliste kesksete vastaspoolte suhtes, kes on vastavalt India väärtpaberite ja börsi nõukogu (SEBI) ja India Reservpanga järelevalve all, tuleb käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.

| (2) | 1. oktoobril 2020 võttis rahvusvaheliste finantsteenuste keskuste amet (IFSCA) SEBI-lt üle India rahvusvahelistes finantsteenuste keskustes asutatud kesksete vastaspoolte järelevalve. Lisaks lõpetati 16. aprillil 2021 osaliselt rakendusotsuse (EL) 2016/2269 artikli 1 lõikes 1 osutatud seaduse ja määruste kohaldamine rahvusvahelistes finantsteenuste keskustes (IFSC). Alates sellest kuupäevast on IFSCdes asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatud turutaristuasutuste eeskirju (2021. aasta eeskirjad), (3) mille IFSCA on välja andnud rahvusvaheliste finantsteenuste keskuste ameti seaduse (International Financial Services Centres Authority Act, 2019, Act 50, edaspidi „IFSCA seadus“) (4) alusel. 1956. aasta väärtpaberilepingute seadus (määrus) (1956. aasta seadus nr 42) (5) jäi siiski kohaldatavaks. |
| --- | --- |

(2)

1. oktoobril 2020 võttis rahvusvaheliste finantsteenuste keskuste amet (IFSCA) SEBI-lt üle India rahvusvahelistes finantsteenuste keskustes asutatud kesksete vastaspoolte järelevalve. Lisaks lõpetati 16. aprillil 2021 osaliselt rakendusotsuse (EL) 2016/2269 artikli 1 lõikes 1 osutatud seaduse ja määruste kohaldamine rahvusvahelistes finantsteenuste keskustes (IFSC). Alates sellest kuupäevast on IFSCdes asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatud turutaristuasutuste eeskirju (2021. aasta eeskirjad), (3) mille IFSCA on välja andnud rahvusvaheliste finantsteenuste keskuste ameti seaduse (International Financial Services Centres Authority Act, 2019, Act 50, edaspidi „IFSCA seadus“) (4) alusel. 1956. aasta väärtpaberilepingute seadus (määrus) (1956. aasta seadus nr 42) (5) jäi siiski kohaldatavaks.

| (3) | Hinnang selle kohta, kas IFSCdes asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav India õigus- ja järelevalvekord on samaväärne liidu omaga, ei peaks põhinema mitte ainult IFSCdes asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete võrdleval analüüsil, vaid ka nende nõuete mõju hindamisel. Hindamise käigus tuleks kontrollida kõnealuste nõuete piisavust liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade võimalike riskide maandamiseks, võttes arvesse nende finantsturgude suurust, kus IFSCdes asutatud kesksed vastaspooled tegutsevad. Selleks et tagada piisav riskimaandamine, peavad suurematel finantsturgudel tegutsevatel kõrgema riskitasemega kesksetel vastaspooltel olema rangemad riskimaandamisnõuded kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel madalama riskitasemega kesksetel vastaspooltel. |
| --- | --- |

(3)

Hinnang selle kohta, kas IFSCdes asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav India õigus- ja järelevalvekord on samaväärne liidu omaga, ei peaks põhinema mitte ainult IFSCdes asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete võrdleval analüüsil, vaid ka nende nõuete mõju hindamisel. Hindamise käigus tuleks kontrollida kõnealuste nõuete piisavust liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade võimalike riskide maandamiseks, võttes arvesse nende finantsturgude suurust, kus IFSCdes asutatud kesksed vastaspooled tegutsevad. Selleks et tagada piisav riskimaandamine, peavad suurematel finantsturgudel tegutsevatel kõrgema riskitasemega kesksetel vastaspooltel olema rangemad riskimaandamisnõuded kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel madalama riskitasemega kesksetel vastaspooltel.

| (4) | Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks pidada samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad olema täidetud kolm kõnealuse määruse artikli 25 lõike 6 punktides a, b ja c loetletud tingimust. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks pidada samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad olema täidetud kolm kõnealuse määruse artikli 25 lõike 6 punktides a, b ja c loetletud tingimust.

| (5) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti a kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma kõnealuse määruse IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti a kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma kõnealuse määruse IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (6) | IFSCdes tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded on sätestatud turutaristuasutuste eeskirjades. Nimetatud määrustega rakendatakse täielikult rahvusvahelisi standardeid, mis on sätestatud finantsturu infrastruktuuride põhimõtetes ning mille andsid 2012. aasta aprillis välja makse- ja arveldussüsteemide komitee ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (6). |
| --- | --- |

(6)

IFSCdes tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded on sätestatud turutaristuasutuste eeskirjades. Nimetatud määrustega rakendatakse täielikult rahvusvahelisi standardeid, mis on sätestatud finantsturu infrastruktuuride põhimõtetes ning mille andsid 2012. aasta aprillis välja makse- ja arveldussüsteemide komitee ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (6).

| (7) | IFSCdes asutatud kesksetele vastaspooltele peab tegutsemiseks loa andma IFSCA. Selleks et saada luba kliirimisteenuseid osutada, peavad kesksed vastaspooled järgima erinõudeid, mis on sätestatud turutaristuasutuste eeskirjades, ning olema kehtestanud põhimäärused ja eeskirjad, millega tagatakse kõigi finantsturu infrastruktuuride põhimõtetes sätestatud asjaomaste standardite järgimine. Eelkõige peavad kesksed vastaspooled täitma turutaristuasutuste eeskirjade artikli 8 lõigetes 1 ja 3 sätestatud tingimusi, mis peaksid võimaldama kõnealustel kesksetel vastaspooltel tegutseda turvaliselt ja tõhusalt ning juhtida usaldusväärselt oma äritegevuse ja tehingutega seotud riske. Nagu on sätestatud turutaristuasutuste eeskirjade eeskirjades 14–39, peavad kesksed vastaspooled täitma nõudeid, mis käsitlevad muu hulgas netoväärtust, osalust, haldust, juhtimist ja käitumist, riskijuhtimist, sealhulgas arvelduse tagatisfondi loomist, talitluspidevust, kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade juurdepääsu kesksele vastaspoolele ning arvestuse pidamist. Eelkõige kohustab turutaristuasutuste eeskirjade eeskirja 24 lõige 1 keskseid vastaspooli võtma vastu finantsturu infrastruktuuride põhimõtetes sätestatud juhtimispõhimõtted. Vastavuse tõendamiseks turutaristuasutuste eeskirjadega on turutaristuasutuste eeskirjades 6 ja 40 nõutud, et kesksed vastaspooled esitaksid oma sise-eeskirjad ja protseduurid enne rakendamist IFSCA-le. |
| --- | --- |

(7)

IFSCdes asutatud kesksetele vastaspooltele peab tegutsemiseks loa andma IFSCA. Selleks et saada luba kliirimisteenuseid osutada, peavad kesksed vastaspooled järgima erinõudeid, mis on sätestatud turutaristuasutuste eeskirjades, ning olema kehtestanud põhimäärused ja eeskirjad, millega tagatakse kõigi finantsturu infrastruktuuride põhimõtetes sätestatud asjaomaste standardite järgimine. Eelkõige peavad kesksed vastaspooled täitma turutaristuasutuste eeskirjade artikli 8 lõigetes 1 ja 3 sätestatud tingimusi, mis peaksid võimaldama kõnealustel kesksetel vastaspooltel tegutseda turvaliselt ja tõhusalt ning juhtida usaldusväärselt oma äritegevuse ja tehingutega seotud riske. Nagu on sätestatud turutaristuasutuste eeskirjade eeskirjades 14–39, peavad kesksed vastaspooled täitma nõudeid, mis käsitlevad muu hulgas netoväärtust, osalust, haldust, juhtimist ja käitumist, riskijuhtimist, sealhulgas arvelduse tagatisfondi loomist, talitluspidevust, kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade juurdepääsu kesksele vastaspoolele ning arvestuse pidamist. Eelkõige kohustab turutaristuasutuste eeskirjade eeskirja 24 lõige 1 keskseid vastaspooli võtma vastu finantsturu infrastruktuuride põhimõtetes sätestatud juhtimispõhimõtted. Vastavuse tõendamiseks turutaristuasutuste eeskirjadega on turutaristuasutuste eeskirjades 6 ja 40 nõutud, et kesksed vastaspooled esitaksid oma sise-eeskirjad ja protseduurid enne rakendamist IFSCA-le.

| (8) | IFSCde finantsturg on oluliselt väiksem kui turud, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Alates 2020. aastast on kauplemine ja arveldamine tuletisinstrumentidega olnud minimaalne. Seega kujutab osalemine IFSCdes asutatud kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt väiksemat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. IFSCA-lt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad turutaristuasutuste eeskirjad ning kõnealuste vastaspoolte põhimäärused ja eeskirjad, milles nõutakse finantsturgude infrastruktuuri põhimõtete järgimist, on küllaldased, et maandada liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks eksisteerida võivat väiksemat riski, ning nendega saavutatavat riskimaandamise tulemust saab seega pidada samaväärseks määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga. |
| --- | --- |

(8)

IFSCde finantsturg on oluliselt väiksem kui turud, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Alates 2020. aastast on kauplemine ja arveldamine tuletisinstrumentidega olnud minimaalne. Seega kujutab osalemine IFSCdes asutatud kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt väiksemat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. IFSCA-lt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad turutaristuasutuste eeskirjad ning kõnealuste vastaspoolte põhimäärused ja eeskirjad, milles nõutakse finantsturgude infrastruktuuri põhimõtete järgimist, on küllaldased, et maandada liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks eksisteerida võivat väiksemat riski, ning nendega saavutatavat riskimaandamise tulemust saab seega pidada samaväärseks määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga.

| (9) | Komisjon leiab, et India õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et IFSCA-lt tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon leiab, et India õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et IFSCA-lt tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (10) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punktis b on ka nõutud, et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagaks kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja riikliku sunni. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punktis b on ka nõutud, et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagaks kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja riikliku sunni.

| (11) | IFSCA tunnustab IFSCde keskseid vastaspooli ja jälgib neid, et tagada pidev vastavus turutaristuasutuste eeskirjadele ning kesksete vastaspoolte sise-eeskirjadele ja protseduuridele. IFSCA teeb igapäevast regulaarset järelevalvet vastavalt IFSCA seaduse paragrahvidele 12, 13 ja 28 ning turutaristuasutuste eeskirjade eeskirjadele 65–70. IFSCA-l on õigus nõuda teavet, teha kontrolle, anda välja juhiseid, juhendeid ja ringkirju ning määrata trahve ja karistusi. Turutaristuasutuste eeskirjade eeskirja 8 lõike 3 punkti k kohaselt on IFSCA-l ka õigus kehtestada täiendavaid tingimusi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks. IFSCA seaduse paragrahvi 12 kohaselt on IFSCA-l õigus määrata kesksetele vastaspooltele trahve ja karistusi. Turutaristuasutuste eeskirjade artikli 13 kohaselt on IFSCA-l õigus keskse vastaspoole tunnustus tagasi võtta. |
| --- | --- |

(11)

IFSCA tunnustab IFSCde keskseid vastaspooli ja jälgib neid, et tagada pidev vastavus turutaristuasutuste eeskirjadele ning kesksete vastaspoolte sise-eeskirjadele ja protseduuridele. IFSCA teeb igapäevast regulaarset järelevalvet vastavalt IFSCA seaduse paragrahvidele 12, 13 ja 28 ning turutaristuasutuste eeskirjade eeskirjadele 65–70. IFSCA-l on õigus nõuda teavet, teha kontrolle, anda välja juhiseid, juhendeid ja ringkirju ning määrata trahve ja karistusi. Turutaristuasutuste eeskirjade eeskirja 8 lõike 3 punkti k kohaselt on IFSCA-l ka õigus kehtestada täiendavaid tingimusi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks. IFSCA seaduse paragrahvi 12 kohaselt on IFSCA-l õigus määrata kesksetele vastaspooltele trahve ja karistusi. Turutaristuasutuste eeskirjade artikli 13 kohaselt on IFSCA-l õigus keskse vastaspoole tunnustus tagasi võtta.

| (12) | Komisjon järeldab, et IFSCA-lt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja riikliku sunni. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon järeldab, et IFSCA-lt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja riikliku sunni.

| (13) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti c kohaselt peab kolmanda riigi õigusraamistikus olema ette nähtud tõhus samaväärne süsteem kolmandate riikide õiguskorra kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte („kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti c kohaselt peab kolmanda riigi õigusraamistikus olema ette nähtud tõhus samaväärne süsteem kolmandate riikide õiguskorra kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte („kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks.

| (14) | IFSCde välised kesksed vastaspooled, kes soovivad finantsinstrumente rahvusvahelistes finantsteenuste keskustes kliirida, võivad taotleda IFSCA-lt tunnustamist. Tunnustamise kriteeriumid on sätestatud turutaristuasutuste eeskirjade eeskirja 8 lõigetes 1 ja 3. Turutaristuasutuste eeskirjade eeskiri 71 võimaldab IFSCA-l leevendada tunnustamisnõuet IFSCdes finantsteenuste arendamise ja reguleerimise huvides, võttes arvesse päritoluriigis nõutavat järelevalvestandardit. Sama säte võimaldab IFSCA-l tunnustada keskseid vastaspooli, kes ei ole asutatud IFSCdes. |
| --- | --- |

(14)

IFSCde välised kesksed vastaspooled, kes soovivad finantsinstrumente rahvusvahelistes finantsteenuste keskustes kliirida, võivad taotleda IFSCA-lt tunnustamist. Tunnustamise kriteeriumid on sätestatud turutaristuasutuste eeskirjade eeskirja 8 lõigetes 1 ja 3. Turutaristuasutuste eeskirjade eeskiri 71 võimaldab IFSCA-l leevendada tunnustamisnõuet IFSCdes finantsteenuste arendamise ja reguleerimise huvides, võttes arvesse päritoluriigis nõutavat järelevalvestandardit. Sama säte võimaldab IFSCA-l tunnustada keskseid vastaspooli, kes ei ole asutatud IFSCdes.

| (15) | Komisjon järeldab, et IFSCde õigusraamistik tagab tõhusa samaväärse süsteemi kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon järeldab, et IFSCde õigusraamistik tagab tõhusa samaväärse süsteemi kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks.

| (16) | Seepärast leiab komisjon, et kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav India õigus- ja järelevalvekord vastab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimustele. Sellest tulenevalt tuleks kõnealust õigus- ja järelevalvekorda pidada samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast leiab komisjon, et kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav India õigus- ja järelevalvekord vastab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimustele. Sellest tulenevalt tuleks kõnealust õigus- ja järelevalvekorda pidada samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.

| (17) | Käesolev otsus põhineb selle otsuse vastuvõtmise ajal IFSCdes kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel. Komisjon peaks koostöös Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega jätkuvalt korrapäraselt jälgima IFSCs kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist, sealhulgas seda, kas IFSCA kasutab turutaristuasutuste eeskirjade eeskirja 71 kohast õigust leevendada kõnealustes määrustes sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev otsus põhineb selle otsuse vastuvõtmise ajal IFSCdes kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel. Komisjon peaks koostöös Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega jätkuvalt korrapäraselt jälgima IFSCs kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist, sealhulgas seda, kas IFSCA kasutab turutaristuasutuste eeskirjade eeskirja 71 kohast õigust leevendada kõnealustes määrustes sätestatud nõudeid.

| (18) | IFSCdes tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda, sealhulgas turutaristuasutuste eeskirjades sätestatud nõuete võimalikku leevendamist IFSCA poolt, tuleks korrapäraselt kontrollida. Korrapärane kontroll ei tohiks piirata komisjoni õigust korraldada erikontrolle, kui asjaomaste muutuste tõttu on vaja, et komisjon hindaks uuesti käesoleva otsuse kohast samaväärsust. Korrapärasele või erikontrollile tuginedes võib komisjon igal ajal otsustada käesolevat otsust muuta või selle kehtetuks tunnistada, eelkõige juhul, kui muutunud olukord mõjutab käesoleva otsuse vastuvõtmise aluseks olnud tingimusi. |
| --- | --- |

(18)

IFSCdes tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda, sealhulgas turutaristuasutuste eeskirjades sätestatud nõuete võimalikku leevendamist IFSCA poolt, tuleks korrapäraselt kontrollida. Korrapärane kontroll ei tohiks piirata komisjoni õigust korraldada erikontrolle, kui asjaomaste muutuste tõttu on vaja, et komisjon hindaks uuesti käesoleva otsuse kohast samaväärsust. Korrapärasele või erikontrollile tuginedes võib komisjon igal ajal otsustada käesolevat otsust muuta või selle kehtetuks tunnistada, eelkõige juhul, kui muutunud olukord mõjutab käesoleva otsuse vastuvõtmise aluseks olnud tingimusi.

| (19) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2016/2269 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(19)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2016/2269 vastavalt muuta.

| (20) | Tagamaks, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve viib viivitamata ellu IFSCdes asutatud kesksete vastaspoolte taseme määramise ja tunnustamise, peaks käesolev otsus jõustuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(20)

Tagamaks, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve viib viivitamata ellu IFSCdes asutatud kesksete vastaspoolte taseme määramise ja tunnustamise, peaks käesolev otsus jõustuma võimalikult kiiresti.

| (21) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2016/2269 artiklile 1 lisatakse järgmine lõik:

„3.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kohaldamisel loetakse India õigus- ja järelevalvekord, mis koosneb 1956. aasta väärtpaberilepingute seadusest, 2019. aasta rahvusvaheliste finantsteenuste keskuste ameti seadusest ja 2021. aasta turutaristuasutuste eeskirjadest, ning mida kohaldatakse rahvusvahelistes finantsteenuste keskustes asutatud kesksete vastaspoolte suhtes, samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. juuni 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 15. detsembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/2269 keskseid vastaspooli käsitleva India õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 (ELT L 342, 16.12.2016, lk 38).

2

(3)  India ametlik väljaanne nr 179], 16.4.2021, lk 1, 2310 GI/2021.

3

(4)  India ametlik väljaanne nr 74], 20.12.2019, lk 1.

4

(5)  India ametlik väljaanne, erakorraline, 1957, II osa, 3. jagu, lk 549.

5

(6)  Committee on Payment and Settlement Systems/Technical Committee of the International Organization of Securities Commissions: Principles for financial market infrastructures (aprill 2012), CPMI Papers No. 101, Principles for Financial Market Infrastructures (bis.org).

6

---

| 9.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/64 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/64

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/902,

8. juuni 2022,

keskseid vastaspooli käsitleva Malaisia õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Kõnealuse määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlev otsus aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Kõnealuse määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlev otsus aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis.

| (2) | Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas asjaomase kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seeläbi liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. Seega tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas asjaomase kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seeläbi liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. Seega tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske.

| (3) | Selle hindamine, kas Malaisia õigus- ja järelevalvekord on samaväärne liidu omaga, ei peaks seega põhinema mitte ainult Malaisias kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete võrdleval analüüsil, vaid hinnata tuleks ka kõnealuste nõuete tulemust ning nende asjakohasust liidus asutatud kliirivatel liikmetel ja kauplemiskohtadel tekkida võivate riskide maandamiseks, võttes arvesse finantsturu suurust, kus kesksed vastaspooled Malaisias tegutsevad. Selleks et riski maandataks samas ulatuses, peavad riskimaandamisnõuded olema rangemad kesksete vastaspoolte puhul, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam. |
| --- | --- |

(3)

Selle hindamine, kas Malaisia õigus- ja järelevalvekord on samaväärne liidu omaga, ei peaks seega põhinema mitte ainult Malaisias kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete võrdleval analüüsil, vaid hinnata tuleks ka kõnealuste nõuete tulemust ning nende asjakohasust liidus asutatud kliirivatel liikmetel ja kauplemiskohtadel tekkida võivate riskide maandamiseks, võttes arvesse finantsturu suurust, kus kesksed vastaspooled Malaisias tegutsevad. Selleks et riski maandataks samas ulatuses, peavad riskimaandamisnõuded olema rangemad kesksete vastaspoolte puhul, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam.

| (4) | Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks pidada samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt kõnealuse määruse artikli 25 lõike 6 punktidele a, b ja c olema täidetud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks pidada samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt kõnealuse määruse artikli 25 lõike 6 punktidele a, b ja c olema täidetud kolm tingimust.

| (5) | Artikli 25 lõike 6 punkti a kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(5)

Artikli 25 lõike 6 punkti a kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (6) | Malaisias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kehtivad õiguslikult siduvad nõuded on sätestatud 2007. aasta kapitaliturgude ja teenuste seaduses (Capital Markets and Services Act 2007 (Act 671) – Akta Pasaran Modal dan Perkhidmatan 2007, edaspidi „CMSA“), (2) eelkõige selle paragrahvis 38, mida täiendavad Malaisia väärtpaberijärelevalve (Securities Commission Malaysia, edaspidi „SC“) avaldatud finantsturu infrastruktuuri suunised (3) (edaspidi „suunised“). CMSA ja suunistega rakendatakse täielikult rahvusvahelisi standardeid, mis on sätestatud finantsturu infrastruktuuride põhimõtetes ning mille andsid välja 2012. aasta aprillis makse- ja arveldussüsteemide komitee ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (4). |
| --- | --- |

(6)

Malaisias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kehtivad õiguslikult siduvad nõuded on sätestatud 2007. aasta kapitaliturgude ja teenuste seaduses (Capital Markets and Services Act 2007 (Act 671) – Akta Pasaran Modal dan Perkhidmatan 2007, edaspidi „CMSA“), (2) eelkõige selle paragrahvis 38, mida täiendavad Malaisia väärtpaberijärelevalve (Securities Commission Malaysia, edaspidi „SC“) avaldatud finantsturu infrastruktuuri suunised (3) (edaspidi „suunised“). CMSA ja suunistega rakendatakse täielikult rahvusvahelisi standardeid, mis on sätestatud finantsturu infrastruktuuride põhimõtetes ning mille andsid välja 2012. aasta aprillis makse- ja arveldussüsteemide komitee ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (4).

| (7) | Malaisias asutatud kesksetele vastaspooltele peab tegutsemiseks loa andma Malaisia väärtpaberijärelevalve. Selleks et saada luba kliirimisteenuseid osutada, peavad kesksed vastaspooled täitma erinõudeid, mis on sätestatud CMSAs ja mida on täpsustatud suunistes, ning olema kehtestanud sise-eeskirjad ja protseduurid, millega tagatakse kõigi finantsturu infrastruktuuride põhimõtetes sätestatud asjaomaste standardite järgimine. Eelkõige peavad kesksed vastaspooled tegutsema turvaliselt ja tõhusalt ning nad peavad oma tegevuse ja toimingutega seonduvaid riske hoolikalt juhtima. Vastavalt suuniste punktile 3.02, peavad kesksetel vastaspooltel olema ka piisavad finants-, inim-, riskijuhtimis-, infotehnoloogia-, süsteemi- ja taristuressursid, et täita oma ülesandeid keskse vastaspoolena. Vastavuse tõendamiseks CMSA ja suunistega on CMSA paragrahvi 38 lõikes 2 nõutud, et kesksed vastaspooled esitaksid enne rakendamist oma sise-eeskirjad ja protseduurid SC-le. |
| --- | --- |

(7)

Malaisias asutatud kesksetele vastaspooltele peab tegutsemiseks loa andma Malaisia väärtpaberijärelevalve. Selleks et saada luba kliirimisteenuseid osutada, peavad kesksed vastaspooled täitma erinõudeid, mis on sätestatud CMSAs ja mida on täpsustatud suunistes, ning olema kehtestanud sise-eeskirjad ja protseduurid, millega tagatakse kõigi finantsturu infrastruktuuride põhimõtetes sätestatud asjaomaste standardite järgimine. Eelkõige peavad kesksed vastaspooled tegutsema turvaliselt ja tõhusalt ning nad peavad oma tegevuse ja toimingutega seonduvaid riske hoolikalt juhtima. Vastavalt suuniste punktile 3.02, peavad kesksetel vastaspooltel olema ka piisavad finants-, inim-, riskijuhtimis-, infotehnoloogia-, süsteemi- ja taristuressursid, et täita oma ülesandeid keskse vastaspoolena. Vastavuse tõendamiseks CMSA ja suunistega on CMSA paragrahvi 38 lõikes 2 nõutud, et kesksed vastaspooled esitaksid enne rakendamist oma sise-eeskirjad ja protseduurid SC-le.

| (8) | Seega on Malaisias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Esimene tase koosneb CMSAst ja suunistest, milles on sätestatud aluspõhimõtted ja ranged standardid, mida kesksed vastaspooled peavad Malaisias kliirimisteenuste osutamiseks tegevusloa saamiseks järgima (edaspidi koos „esmased eeskirjad“). Teine tase koosneb keskse vastaspoole sise-eeskirjadest ja protseduuridest. |
| --- | --- |

(8)

Seega on Malaisias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Esimene tase koosneb CMSAst ja suunistest, milles on sätestatud aluspõhimõtted ja ranged standardid, mida kesksed vastaspooled peavad Malaisias kliirimisteenuste osutamiseks tegevusloa saamiseks järgima (edaspidi koos „esmased eeskirjad“). Teine tase koosneb keskse vastaspoole sise-eeskirjadest ja protseduuridest.

| (9) | Malaisia finantsturg on oluliselt väiksem kui turg, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Alates 2016. aastast on kauplemine ja arveldamine tuletisinstrumentidega olnud minimaalne. Seega kujutab osalemine Malaisia tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt väiksemat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. Kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad esmased normid ning kõnealuste vastaspoolte sise-eeskirjad ja protseduurid, millega rakendatakse finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid, on küllaldased, et maandada liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks eksisteerida võivat väiksemat riski, ning nendega saavutatavat riskimaandamise tulemust saab pidada samaväärseks määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga. |
| --- | --- |

(9)

Malaisia finantsturg on oluliselt väiksem kui turg, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Alates 2016. aastast on kauplemine ja arveldamine tuletisinstrumentidega olnud minimaalne. Seega kujutab osalemine Malaisia tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt väiksemat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. Kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad esmased normid ning kõnealuste vastaspoolte sise-eeskirjad ja protseduurid, millega rakendatakse finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid, on küllaldased, et maandada liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks eksisteerida võivat väiksemat riski, ning nendega saavutatavat riskimaandamise tulemust saab pidada samaväärseks määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga.

| (10) | Komisjon leiab, et Malaisia õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon leiab, et Malaisia õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (11) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti b kohaselt peab kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagama ka kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja täitmise tagamise meetmed. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti b kohaselt peab kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagama ka kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja täitmise tagamise meetmed.

| (12) | SC kui kesksete vastaspoolte järelevalveasutus teeb kesksete vastaspoolte üle Malaisias järelevalvet, et tagada pidev vastavus esmastele eeskirjadele ning kesksete vastaspoolte sise-eeskirjadele ja protseduuridele. SC teeb korrapäraselt igapäevast järelevalvet kooskõlas Malaisia väärtpaberijärelevalve seaduse (Securities Commission Malaysia Act 1993 (Act 498) (5) – Akta Suruhanjaya Sekuriti Malaysia 1993) paragrahvi 15 punktiga f, et teha kindlaks, hinnata, prioriseerida ja maandada riske. SC võib korraldada oletatavate rikkumiste puhul uurimisi ja kontrolle, saada oma käsutusse raamatupidamis- ja muid dokumente või nõuda üksikisikute osalemist intervjuudel vande all. SC-l on ulatuslikud volitused nõuete täitmise tagamiseks ning ta võib tegevusloa, samuti sise-eeskirjade ja protseduuride heakskiidu tühistada CMSA paragrahvi 39 kohaselt, esitada tingimusi, nõudeid või juhiseid CMSA paragrahvide 26, 354, 355 kohaselt ja määrata kesksetele vastaspooltele karistusi CMSA paragrahvi 354 kohaselt. |
| --- | --- |

(12)

SC kui kesksete vastaspoolte järelevalveasutus teeb kesksete vastaspoolte üle Malaisias järelevalvet, et tagada pidev vastavus esmastele eeskirjadele ning kesksete vastaspoolte sise-eeskirjadele ja protseduuridele. SC teeb korrapäraselt igapäevast järelevalvet kooskõlas Malaisia väärtpaberijärelevalve seaduse (Securities Commission Malaysia Act 1993 (Act 498) (5) – Akta Suruhanjaya Sekuriti Malaysia 1993) paragrahvi 15 punktiga f, et teha kindlaks, hinnata, prioriseerida ja maandada riske. SC võib korraldada oletatavate rikkumiste puhul uurimisi ja kontrolle, saada oma käsutusse raamatupidamis- ja muid dokumente või nõuda üksikisikute osalemist intervjuudel vande all. SC-l on ulatuslikud volitused nõuete täitmise tagamiseks ning ta võib tegevusloa, samuti sise-eeskirjade ja protseduuride heakskiidu tühistada CMSA paragrahvi 39 kohaselt, esitada tingimusi, nõudeid või juhiseid CMSA paragrahvide 26, 354, 355 kohaselt ja määrata kesksetele vastaspooltele karistusi CMSA paragrahvi 354 kohaselt.

| (13) | Komisjon järeldab, et Malaisias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon järeldab, et Malaisias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.

| (14) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti c kohaselt peab kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi. |
| --- | --- |

(14)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti c kohaselt peab kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi.

| (15) | Väljastpoolt Malaisiat pärit kesksed vastaspooled, kes soovivad kliirida tuletisinstrumente Malaisias, peavad taotlema SC heakskiitu. Suuniste punktis 3.03 on esitatud tunnustamise kriteeriumid ja menetlus. Õigus- ja järelevalvekord jurisdiktsioonis, kus keskne vastaspool on asutatud, peab olema võrreldav Malaisias tegevusloa saanud ja asutatud kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalvekorraga. Väljastpoolt Malaisiat pärit kesksed vastaspooled peavad alati tegelikkuses täitma oma päritoluriigi jurisdiktsiooni eeskirju, sealhulgas finantsturu infrastruktuuride põhimõtteid. Enne kolmanda riigi kesksete vastaspoolte taotluse heakskiitmist peavad SC ja kolmanda riigi pädevad asutused, kes vastutavad väljastpoolt Malaisiat pärit keskse vastaspoole järelevalve eest, lisaks sellele sõlmima koostöölepingu ning keskse vastaspoole jurisdiktsioonis peab kehtima õiguslik raamistik, mis võimaldab tunnustada väljastpoolt Malaisiat pärit keskseid vastaspooli. |
| --- | --- |

(15)

Väljastpoolt Malaisiat pärit kesksed vastaspooled, kes soovivad kliirida tuletisinstrumente Malaisias, peavad taotlema SC heakskiitu. Suuniste punktis 3.03 on esitatud tunnustamise kriteeriumid ja menetlus. Õigus- ja järelevalvekord jurisdiktsioonis, kus keskne vastaspool on asutatud, peab olema võrreldav Malaisias tegevusloa saanud ja asutatud kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalvekorraga. Väljastpoolt Malaisiat pärit kesksed vastaspooled peavad alati tegelikkuses täitma oma päritoluriigi jurisdiktsiooni eeskirju, sealhulgas finantsturu infrastruktuuride põhimõtteid. Enne kolmanda riigi kesksete vastaspoolte taotluse heakskiitmist peavad SC ja kolmanda riigi pädevad asutused, kes vastutavad väljastpoolt Malaisiat pärit keskse vastaspoole järelevalve eest, lisaks sellele sõlmima koostöölepingu ning keskse vastaspoole jurisdiktsioonis peab kehtima õiguslik raamistik, mis võimaldab tunnustada väljastpoolt Malaisiat pärit keskseid vastaspooli.

| (16) | Komisjon järeldab, et Malaisia õigus- ja järelevalvekorda tuleks käsitada tõhusa samaväärse süsteemina kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon järeldab, et Malaisia õigus- ja järelevalvekorda tuleks käsitada tõhusa samaväärse süsteemina kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks.

| (17) | Seega võib määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimused lugeda kesksete vastaspoolte suhtes kehtiva Malaisia õigus- ja järelevalvekorra puhul täidetuks ning kõnealust õigus- ja järelevalvekorda võib käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(17)

Seega võib määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimused lugeda kesksete vastaspoolte suhtes kehtiva Malaisia õigus- ja järelevalvekorra puhul täidetuks ning kõnealust õigus- ja järelevalvekorda võib käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.

| (18) | Käesolev otsus põhineb käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal Malaisias kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel. Komisjon peaks koostöös ESMAga Malaisias jätkuvalt korrapäraselt jälgima kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning seda, et käesoleva otsuse tegemise aluseks olevad tingimused oleksid täidetud. |
| --- | --- |

(18)

Käesolev otsus põhineb käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal Malaisias kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel. Komisjon peaks koostöös ESMAga Malaisias jätkuvalt korrapäraselt jälgima kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning seda, et käesoleva otsuse tegemise aluseks olevad tingimused oleksid täidetud.

| (19) | Malaisias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tuleks korrapäraselt läbi vaadata. Korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni õigust korraldada spetsiaalseid hindamisi, kui asjaomaste muutuste tõttu on vaja, et komisjon hindaks uuesti käesoleva otsuse kohast samaväärsust. Korrapärasele või erikontrollile tuginedes võib komisjon igal ajal otsustada käesolevat otsust muuta või selle kehtetuks tunnistada, eelkõige juhul, kui muutunud olukord mõjutab käesoleva otsuse vastuvõtmise aluseks olnud tingimusi. |
| --- | --- |

(19)

Malaisias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tuleks korrapäraselt läbi vaadata. Korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni õigust korraldada spetsiaalseid hindamisi, kui asjaomaste muutuste tõttu on vaja, et komisjon hindaks uuesti käesoleva otsuse kohast samaväärsust. Korrapärasele või erikontrollile tuginedes võib komisjon igal ajal otsustada käesolevat otsust muuta või selle kehtetuks tunnistada, eelkõige juhul, kui muutunud olukord mõjutab käesoleva otsuse vastuvõtmise aluseks olnud tingimusi.

| (20) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaldamisel käsitatakse Malaisia kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalvekorda, mis on sätestatud Malaisia 1993. aasta väärtpaberijärelevalve seaduses („Securities Commission Malaysia Act 1993“) ning 2007. aasta kapitaliturgude ja teenuste seaduses („Capital Markets and Services Act 2007“), mida on täiendatud Malaisia väärtpaberijärelevalve finantsturu infrastruktuuri suunistega („Securities Commission Malaysia’s Guidelines on Financial Market Infrastructures“), samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. juuni 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Securities Commission Malaysia: Capital Markets and Services Act 2007 [A1499/2015 & P.U.(A) 289/2021], c.i.f. 1. juuli 2021.

2

(3)  Securities Commission Malaysia: Guidelines on Financial Market Infrastructures SC-GL/1-2017 (R1-2019).

3

(4)  Committee on Payment and Settlement Systems/Technical Committee of the International Organization of Securities Commissions: Principles for financial market infrastructures (aprill 2012), CPMI Papers No. 101, Principles for Financial Market Infrastructures (bis.org).

4

(5)  Securities Commission Malaysia: Securities Commission Malaysia Act 1993 [- P.U.(B) 547/2017], c.i.f. 24. november 2017.

5

---

| 9.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/68 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/68

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/903,

8. juuni 2022,

keskseid vastaspooli käsitleva Tšiili õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed määruses (EL) nr 648/2012 sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Kõnealuse määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlevad otsused aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed määruses (EL) nr 648/2012 sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Kõnealuse määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlevad otsused aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis.

| (2) | Et kolmanda riigi õiguskorda saaks kesksete vastaspooltega seoses käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate regulatiivsete eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas asjaomase kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et selles kolmandas riigis asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seeläbi liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. Seega tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske. |
| --- | --- |

(2)

Et kolmanda riigi õiguskorda saaks kesksete vastaspooltega seoses käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate regulatiivsete eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas asjaomase kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et selles kolmandas riigis asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seeläbi liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. Seega tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske.

| (3) | Selle hindamine, kas Tšiili õigus- ja järelevalvekord on samaväärne liidu omaga, peaks seega põhinema mitte ainult selliste õiguslikult siduvate nõuete võrdleval analüüsil, mida Tšiilis tegutsevate kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatakse, vaid hinnata tuleks ka kõnealuste nõuete tulemust. Komisjon peaks ka hindama kõnealuste nõuete piisavust liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade võimalike riskide maandamiseks, võttes arvesse selle finantsturu suurust, kus Tšiilis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled tegutsevad. Suurematel finantsturgudel tegutsevatel kõrgema riskitasemega kesksetel vastaspooltel peavad olema rangemad riskimaandamisnõuded kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel madalama riskitasemega kesksetel vastaspooltel. |
| --- | --- |

(3)

Selle hindamine, kas Tšiili õigus- ja järelevalvekord on samaväärne liidu omaga, peaks seega põhinema mitte ainult selliste õiguslikult siduvate nõuete võrdleval analüüsil, mida Tšiilis tegutsevate kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatakse, vaid hinnata tuleks ka kõnealuste nõuete tulemust. Komisjon peaks ka hindama kõnealuste nõuete piisavust liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade võimalike riskide maandamiseks, võttes arvesse selle finantsturu suurust, kus Tšiilis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled tegutsevad. Suurematel finantsturgudel tegutsevatel kõrgema riskitasemega kesksetel vastaspooltel peavad olema rangemad riskimaandamisnõuded kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel madalama riskitasemega kesksetel vastaspooltel.

| (4) | Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks pidada samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad olema täidetud kõnealuse määruse artikli 25 lõike 6 punktides a, b ja c sätestatud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks pidada samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad olema täidetud kõnealuse määruse artikli 25 lõike 6 punktides a, b ja c sätestatud kolm tingimust.

| (5) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti a kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma kõnealuse määruse IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti a kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma kõnealuse määruse IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (6) | Tšiilis tegevusloa saanud keskseid vastaspooli käsitlevad õiguslikult siduvad nõuded on sätestatud 2009. aasta seaduses nr 20.345, (2) millega reguleeritakse finantsinstrumentide kliirimist ja arveldamist („esmased õigusnormid“), üldnormides (Normas de Caracter General) ning finantsturukomisjoni (Comisiόn para el Mercado Financiero, CMF) välja antud ringkirjades („teisesed õigusnormid“). Nendes õigusnormides on sätestatud standardid ja nõuded, mida Tšiilis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled peavad pidevalt täitma. |
| --- | --- |

(6)

Tšiilis tegevusloa saanud keskseid vastaspooli käsitlevad õiguslikult siduvad nõuded on sätestatud 2009. aasta seaduses nr 20.345, (2) millega reguleeritakse finantsinstrumentide kliirimist ja arveldamist („esmased õigusnormid“), üldnormides (Normas de Caracter General) ning finantsturukomisjoni (Comisiόn para el Mercado Financiero, CMF) välja antud ringkirjades („teisesed õigusnormid“). Nendes õigusnormides on sätestatud standardid ja nõuded, mida Tšiilis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled peavad pidevalt täitma.

| (7) | Esmastes õigusnormides on muu hulgas sätestatud normid, mis käsitlevad juhtimiskorda, olulise osalusega aktsionäre ja liikmeid, tagatisfonde ja arveldamist, ning määratud kindlaks teemad, mida kesksete vastaspoolte tegevuseeskirjades tuleb kindlasti käsitleda. Lisaks peavad tegevusloa saanud kesksed vastaspooled 2018. aasta ringkirja nr 2237 kohaselt kohaldama ja rakendama asjakohaseid kliiringu- ja arveldussüsteeme käsitlevaid rahvusvahelisi standardeid, eelkõige makse- ja arveldussüsteemide komitee ning Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni välja antud finantsturu infrastruktuuride põhimõtteid (3). |
| --- | --- |

(7)

Esmastes õigusnormides on muu hulgas sätestatud normid, mis käsitlevad juhtimiskorda, olulise osalusega aktsionäre ja liikmeid, tagatisfonde ja arveldamist, ning määratud kindlaks teemad, mida kesksete vastaspoolte tegevuseeskirjades tuleb kindlasti käsitleda. Lisaks peavad tegevusloa saanud kesksed vastaspooled 2018. aasta ringkirja nr 2237 kohaselt kohaldama ja rakendama asjakohaseid kliiringu- ja arveldussüsteeme käsitlevaid rahvusvahelisi standardeid, eelkõige makse- ja arveldussüsteemide komitee ning Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni välja antud finantsturu infrastruktuuride põhimõtteid (3).

| (8) | Tegevusloa saamiseks peab keskne vastaspool esitama CMF-ile ja Tšiili keskpangale oma tegevuseeskirjad ning uuringu iga süsteemi piisavuse kohta, mida ta haldab. Keskse vastaspoole tegevuseeskirjades tuleb üksikasjalikult ette näha, kuidas ta täidab esmastes õigusnormides ja finantsturu infrastruktuuride põhimõtetes kehtestatud rangeid standardeid ja nõudeid. Tegevuseeskirjad peavad sisaldama sätteid osalemisnõuete, sidesüsteemide, kliiritavate finantsinstrumentide liigi, riskijuhtimisprotseduuride, õigeaegse arveldamise protseduuride, osalejate antavate tagatiste, osalejate kohustuste rikkumise korral võetavate meetmete, auditi korralduse ja toimimise, distsiplinaar- ja riskikomiteede ning tegevuse järjepidevuse kohta. Kui CMF ja Tšiili keskpank on tegevuseeskirjad heaks kiitnud, kontrollib CMF keskse vastaspoole suutlikkust tegevust alustada, võttes arvesse vahendeid, kutsealaseid ja tehnoloogilisi ressursse, protseduure ja kontrolle. Kui keskne vastaspool on saanud tegevusloa, muutuvad tema tegevuseeskirjad tema jaoks õiguslikult siduvaks. Igasuguse tegevuseeskirjades tehtava muudatuse peab heaks kiitma CMF ja Tšiili keskpank. |
| --- | --- |

(8)

Tegevusloa saamiseks peab keskne vastaspool esitama CMF-ile ja Tšiili keskpangale oma tegevuseeskirjad ning uuringu iga süsteemi piisavuse kohta, mida ta haldab. Keskse vastaspoole tegevuseeskirjades tuleb üksikasjalikult ette näha, kuidas ta täidab esmastes õigusnormides ja finantsturu infrastruktuuride põhimõtetes kehtestatud rangeid standardeid ja nõudeid. Tegevuseeskirjad peavad sisaldama sätteid osalemisnõuete, sidesüsteemide, kliiritavate finantsinstrumentide liigi, riskijuhtimisprotseduuride, õigeaegse arveldamise protseduuride, osalejate antavate tagatiste, osalejate kohustuste rikkumise korral võetavate meetmete, auditi korralduse ja toimimise, distsiplinaar- ja riskikomiteede ning tegevuse järjepidevuse kohta. Kui CMF ja Tšiili keskpank on tegevuseeskirjad heaks kiitnud, kontrollib CMF keskse vastaspoole suutlikkust tegevust alustada, võttes arvesse vahendeid, kutsealaseid ja tehnoloogilisi ressursse, protseduure ja kontrolle. Kui keskne vastaspool on saanud tegevusloa, muutuvad tema tegevuseeskirjad tema jaoks õiguslikult siduvaks. Igasuguse tegevuseeskirjades tehtava muudatuse peab heaks kiitma CMF ja Tšiili keskpank.

| (9) | Seega on Tšiilis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Esimene tase koosneb 2009. aasta seadusest nr 20.345 ning CMF-i välja antud üldnormidest ja ringkirjadest, milles on sätestatud ranged standardid ja nõuded, sealhulgas finantsturu infrastruktuuride põhimõtted, mida tegevusloa saanud kesksed vastaspooled peavad järgima, ja üksikasjad selle kohta, kuidas keskne vastaspool hakkab neid rangeid standardeid ja nõudeid täitma. Teine tase koosneb kesksete vastaspoolte sise-eeskirjadest ja protseduuridest. |
| --- | --- |

(9)

Seega on Tšiilis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Esimene tase koosneb 2009. aasta seadusest nr 20.345 ning CMF-i välja antud üldnormidest ja ringkirjadest, milles on sätestatud ranged standardid ja nõuded, sealhulgas finantsturu infrastruktuuride põhimõtted, mida tegevusloa saanud kesksed vastaspooled peavad järgima, ja üksikasjad selle kohta, kuidas keskne vastaspool hakkab neid rangeid standardeid ja nõudeid täitma. Teine tase koosneb kesksete vastaspoolte sise-eeskirjadest ja protseduuridest.

| (10) | Tšiili finantsturg on oluliselt väiksem turust, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Tšiilis kliiritud börsiväliste tuletisinstrumentide koguväärtus liidus kliiritud börsiväliste tuletisinstrumentide koguväärtusest alla 1 %. Seega kujutab osalemine Tšiilis tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt väiksemat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. Esmased ja teisesed õigusnormid, mida kohaldatakse Tšiilis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes, ning siduvad tegevuseeskirjad, mis kõik koos rakendavad finantsturu infrastruktuuride põhimõtteid, on küllaldased, et maandada liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks esineda võivat väiksemat riski, ning nendega saavutatavat riskimaandamise tulemust saab pidada samaväärseks määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga. |
| --- | --- |

(10)

Tšiili finantsturg on oluliselt väiksem turust, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Tšiilis kliiritud börsiväliste tuletisinstrumentide koguväärtus liidus kliiritud börsiväliste tuletisinstrumentide koguväärtusest alla 1 %. Seega kujutab osalemine Tšiilis tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt väiksemat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. Esmased ja teisesed õigusnormid, mida kohaldatakse Tšiilis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes, ning siduvad tegevuseeskirjad, mis kõik koos rakendavad finantsturu infrastruktuuride põhimõtteid, on küllaldased, et maandada liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks esineda võivat väiksemat riski, ning nendega saavutatavat riskimaandamise tulemust saab pidada samaväärseks määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga.

| (11) | Komisjon leiab, et Tšiili õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon leiab, et Tšiili õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (12) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punktis b on nõutud, et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagaks kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja riikliku sunni. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punktis b on nõutud, et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagaks kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja riikliku sunni.

| (13) | 2017. aasta seadusega nr 21.000 (4) luuakse CMF ning sätestatakse selle ülesanded ja volitused. CMF teeb kesksete vastaspoolte järelevalveasutusena kesksete vastaspoolte üle järelevalvet Tšiilis, tagamaks, et esmaseid õigusnorme ning kesksete vastaspoolte sise-eeskirju ja protseduure järgitaks pidevalt. CMF-il on ulatuslikud volitused tegevusloa saanud keskse vastaspoole kontrollimiseks ja karistamiseks, sealhulgas õigus nõuda teavet ja andmeid, teha kohapealseid ja kaugkontrolle ning nõuda tegevusloa saanud keskselt vastaspoolelt paranduste tegemist, anda korraldusi ja juhiseid, pöörduda prokuröri poole, kui CMF saab teada ükskõik millisest asjaolust, mis võib olla seotud kuriteoga, määrata kesksele vastaspoolele karistusi, määrata kesksele vastaspoolele ja selle juhtidele trahve, peatada keskse vastaspoole tegevusluba või see tühistada. Lisaks peavad kesksed vastaspooled ise hindama, kas nad täidavad finantsturu infrastruktuuride põhimõtteid, ja esitama CMF-ile selle kohta aruande, mis avaldatakse. Üldiselt on CMF-il seaduse nr 21.000 artikli 5 kohaselt õigus võtta seadusega ette nähtud ennetus- ja parandusmeetmeid, mida peetakse selles seatud eesmärkide saavutamiseks vajalikuks. |
| --- | --- |

(13)

2017. aasta seadusega nr 21.000 (4) luuakse CMF ning sätestatakse selle ülesanded ja volitused. CMF teeb kesksete vastaspoolte järelevalveasutusena kesksete vastaspoolte üle järelevalvet Tšiilis, tagamaks, et esmaseid õigusnorme ning kesksete vastaspoolte sise-eeskirju ja protseduure järgitaks pidevalt. CMF-il on ulatuslikud volitused tegevusloa saanud keskse vastaspoole kontrollimiseks ja karistamiseks, sealhulgas õigus nõuda teavet ja andmeid, teha kohapealseid ja kaugkontrolle ning nõuda tegevusloa saanud keskselt vastaspoolelt paranduste tegemist, anda korraldusi ja juhiseid, pöörduda prokuröri poole, kui CMF saab teada ükskõik millisest asjaolust, mis võib olla seotud kuriteoga, määrata kesksele vastaspoolele karistusi, määrata kesksele vastaspoolele ja selle juhtidele trahve, peatada keskse vastaspoole tegevusluba või see tühistada. Lisaks peavad kesksed vastaspooled ise hindama, kas nad täidavad finantsturu infrastruktuuride põhimõtteid, ja esitama CMF-ile selle kohta aruande, mis avaldatakse. Üldiselt on CMF-il seaduse nr 21.000 artikli 5 kohaselt õigus võtta seadusega ette nähtud ennetus- ja parandusmeetmeid, mida peetakse selles seatud eesmärkide saavutamiseks vajalikuks.

| (14) | Komisjon järeldab, et Tšiilis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja riikliku sunni. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon järeldab, et Tšiilis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja riikliku sunni.

| (15) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti c kohaselt peab kolmanda riigi õigusraamistikus olema ette nähtud tõhus samaväärne süsteem kolmandate riikide õiguskorra kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte („kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 punkti c kohaselt peab kolmanda riigi õigusraamistikus olema ette nähtud tõhus samaväärne süsteem kolmandate riikide õiguskorra kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte („kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks.

| (16) | 2022. aasta ringkirja nr 2.311 kohaselt on Tšiilis „samaväärne kolmanda riigi keskne vastaspool“ selline keskne vastaspool, kes tegutseb jurisdiktsioonis, kus CMF jälgib finantsturu infrastruktuuride põhimõtete sisulist järgimist, kelle üle tehakse tõhusat järelevalvet ning kelle puhul on olemas kolmanda riigi järelevalveasutuse ja CMF-i vaheline koostöökord. CMF-i poolt samaväärsena tunnustatud kolmandate riikide kesksed vastaspooled on avalikus registris, mida hinnatakse vähemalt kord aastas, et kontrollida vastavust finantsturu infrastruktuuride põhimõtetele. Ka sellised kolmandate riikide kesksed vastaspooled, mida CMF ei ole tunnustanud samaväärsete kolmandate riikide kesksete vastaspooltena, võivad osutada Tšiili pankadele kliirimisteenuseid. Kui Tšiili pankade riskipositsioonide suhtes samaväärsete kolmandate riikide kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatakse ringkirja nr 2.311 kohaselt kapitali sooduskohtlemist, siis selliste kolmandate riikide kesksete vastaspoolte riskipositsioonide suhtes, mida ei peeta samaväärseks, kohaldatakse penaliseerivat riskikaalu, mis on 1 250 %. Praktikas on mittesamaväärsete kolmandate riikide kesksete vastaspoolte nii suur riskikaal tõkestava iseloomuga ja väga vähestelt Tšiili pankadelt (kui üldse) võib eeldada, et nad kliirivad mittesamaväärsete kolmanda riigi kesksete vastaspoolte kaudu. Pealegi kui Tšiili pangad otsustavad kliirida mittesamaväärse kolmanda riigi keskse vastaspoole kaudu, maandaks kõrge riskikaal kõiki tema riskipositsioonidega seotud riske. Pidades silmas kapitalikäsitlust, mida mittesamaväärsete kesksete vastaspoolte riskipositsioonide suhtes ringkirja nr 2.311 alusel kohaldatakse, võib Tšiili korda pidada tõhusaks samaväärseks kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise süsteemiks. |
| --- | --- |

(16)

2022. aasta ringkirja nr 2.311 kohaselt on Tšiilis „samaväärne kolmanda riigi keskne vastaspool“ selline keskne vastaspool, kes tegutseb jurisdiktsioonis, kus CMF jälgib finantsturu infrastruktuuride põhimõtete sisulist järgimist, kelle üle tehakse tõhusat järelevalvet ning kelle puhul on olemas kolmanda riigi järelevalveasutuse ja CMF-i vaheline koostöökord. CMF-i poolt samaväärsena tunnustatud kolmandate riikide kesksed vastaspooled on avalikus registris, mida hinnatakse vähemalt kord aastas, et kontrollida vastavust finantsturu infrastruktuuride põhimõtetele. Ka sellised kolmandate riikide kesksed vastaspooled, mida CMF ei ole tunnustanud samaväärsete kolmandate riikide kesksete vastaspooltena, võivad osutada Tšiili pankadele kliirimisteenuseid. Kui Tšiili pankade riskipositsioonide suhtes samaväärsete kolmandate riikide kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatakse ringkirja nr 2.311 kohaselt kapitali sooduskohtlemist, siis selliste kolmandate riikide kesksete vastaspoolte riskipositsioonide suhtes, mida ei peeta samaväärseks, kohaldatakse penaliseerivat riskikaalu, mis on 1 250 %. Praktikas on mittesamaväärsete kolmandate riikide kesksete vastaspoolte nii suur riskikaal tõkestava iseloomuga ja väga vähestelt Tšiili pankadelt (kui üldse) võib eeldada, et nad kliirivad mittesamaväärsete kolmanda riigi kesksete vastaspoolte kaudu. Pealegi kui Tšiili pangad otsustavad kliirida mittesamaväärse kolmanda riigi keskse vastaspoole kaudu, maandaks kõrge riskikaal kõiki tema riskipositsioonidega seotud riske. Pidades silmas kapitalikäsitlust, mida mittesamaväärsete kesksete vastaspoolte riskipositsioonide suhtes ringkirja nr 2.311 alusel kohaldatakse, võib Tšiili korda pidada tõhusaks samaväärseks kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise süsteemiks.

| (17) | Komisjon järeldab, et Tšiili õigusraamistik tagab tõhusa samaväärse süsteemi kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon järeldab, et Tšiili õigusraamistik tagab tõhusa samaväärse süsteemi kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks.

| (18) | Seepärast leiab komisjon, et kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav Tšiili õigus- ja järelevalvekord vastab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimustele. Sellest tulenevalt tuleks kõnealust õigus- ja järelevalvekorda pidada samaväärseks nimetatud määruses sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(18)

Seepärast leiab komisjon, et kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav Tšiili õigus- ja järelevalvekord vastab määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimustele. Sellest tulenevalt tuleks kõnealust õigus- ja järelevalvekorda pidada samaväärseks nimetatud määruses sätestatud nõuetega.

| (19) | Käesolev otsus põhineb selle otsuse vastuvõtmise ajal Tšiilis kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel. Komisjon jälgib muu hulgas määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6b kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt saadud teabe alusel korrapäraselt Tšiilis kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(19)

Käesolev otsus põhineb selle otsuse vastuvõtmise ajal Tšiilis kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel. Komisjon jälgib muu hulgas määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6b kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt saadud teabe alusel korrapäraselt Tšiilis kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (20) | Korrapärasele või erikontrollile tuginedes võib komisjon igal ajal otsustada käesolevat otsust muuta või selle kehtetuks tunnistada, eelkõige juhul, kui muutunud olukord mõjutab käesoleva otsuse vastuvõtmise aluseks olnud tingimusi. |
| --- | --- |

(20)

Korrapärasele või erikontrollile tuginedes võib komisjon igal ajal otsustada käesolevat otsust muuta või selle kehtetuks tunnistada, eelkõige juhul, kui muutunud olukord mõjutab käesoleva otsuse vastuvõtmise aluseks olnud tingimusi.

| (21) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kohaldamisel käsitatakse Tšiili õigus- ja järelevalvekorda, mis koosneb 2009. aasta seadusest nr 20.345, mida täiendavad üldnormid (Normas de Caracter General) ja finantsturukomisjoni (Comisiόn para el Mercado Financiero) välja antud ringkirjad ning mida kohaldatakse kesksete vastaspoolte suhtes, samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. juuni 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  
  Diario Oficial de la República de Chile, Núm. 39.380, 6. juuni 2009.

2

Diario Oficial de la República de Chile

(3)  Makse- ja arveldussüsteemide komitee, 16. aprilli 2012. aasta dokument nr 101.

3

(4)  
  Diario Oficial de la República de Chile, I Sección, Núm. 41.692, 23. veebruar 2017.

4

Diario Oficial de la República de Chile

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 9.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/72 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/72

---

ELI-MONTENEGRO STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISNÕUKOGU OTSUS nr 1/2022,

9. veebruar 2022,

millega muudetakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut seoses selle protokolli nr 3 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise) asendamisega[2022/904]

ELi-MONTENEGRO STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISNÕUKOGU,

võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahel, (1) eriti selle protokolli nr 3 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise) artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) artiklis 44 on osutatud nimetatud lepingu protokollile nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3“), milles on kehtestatud päritolureeglid. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) artiklis 44 on osutatud nimetatud lepingu protokollile nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3“), milles on kehtestatud päritolureeglid.

| (2) | Protokolli nr 3 artiklis 3 on sätestatud, et lepingu artikli 119 alusel loodud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib otsustada muuta protokolli nr 3 sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Protokolli nr 3 artiklis 3 on sätestatud, et lepingu artikli 119 alusel loodud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib otsustada muuta protokolli nr 3 sätteid.

| (3) | Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (2) (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on asendada mitmepoolse raamistikuga praegused päritolureeglite kahepoolsed süsteemid, mis on kehtestatud konventsiooniosaliste vahel sõlmitud kahepoolsete vabakaubanduslepingutega, ilma et see piiraks nendes kahepoolsetes lepingutes sätestatud põhimõtete kohaldamist. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (2) (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on asendada mitmepoolse raamistikuga praegused päritolureeglite kahepoolsed süsteemid, mis on kehtestatud konventsiooniosaliste vahel sõlmitud kahepoolsete vabakaubanduslepingutega, ilma et see piiraks nendes kahepoolsetes lepingutes sätestatud põhimõtete kohaldamist.

| (4) | Liit ja Montenegro Vabariik kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011. |
| --- | --- |

(4)

Liit ja Montenegro Vabariik kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011.

| (5) | Liit andis konventsiooni heakskiitmiskirja konventsiooni hoiulevõtjale üle 26. märtsil 2012 ja Montenegro Vabariik 2. juulil 2012. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu suhtes 1. mail 2012 ja Montenegro Vabariigi suhtes 1. septembril 2012. |
| --- | --- |

(5)

Liit andis konventsiooni heakskiitmiskirja konventsiooni hoiulevõtjale üle 26. märtsil 2012 ja Montenegro Vabariik 2. juulil 2012. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu suhtes 1. mail 2012 ja Montenegro Vabariigi suhtes 1. septembril 2012.

| (6) | ELi-Montenegro stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsusega nr 1/2014 (3) asendati protokoll nr 3 uue protokolliga, milles viidatakse konventsioonile. |
| --- | --- |

(6)

ELi-Montenegro stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsusega nr 1/2014 (3) asendati protokoll nr 3 uue protokolliga, milles viidatakse konventsioonile.

| (7) | Liit ja Montenegro Vabariik leppisid kokku kohaldada kuni konventsiooni muudatuse sõlmimise ja jõustumiseni muudetud konventsiooni sätetel põhinevaid alternatiivseid päritolureegleid, mida võib kahepoolselt kasutada alternatiivina konventsioonis ette nähtud päritolureeglitele. |
| --- | --- |

(7)

Liit ja Montenegro Vabariik leppisid kokku kohaldada kuni konventsiooni muudatuse sõlmimise ja jõustumiseni muudetud konventsiooni sätetel põhinevaid alternatiivseid päritolureegleid, mida võib kahepoolselt kasutada alternatiivina konventsioonis ette nähtud päritolureeglitele.

| (8) | Protokoll nr 3 tuleks seetõttu asendada uue protokolliga, millega nähakse ette alternatiivsed päritolureeglid. Lisaks peaks uus protokoll sisaldama dünaamilist viidet konventsioonile, nii et viidataks alati konventsiooni viimasele kehtivale versioonile, |
| --- | --- |

(8)

Protokoll nr 3 tuleks seetõttu asendada uue protokolliga, millega nähakse ette alternatiivsed päritolureeglid. Lisaks peaks uus protokoll sisaldama dünaamilist viidet konventsioonile, nii et viidataks alati konventsiooni viimasele kehtivale versioonile,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokoll nr 3 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise) asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval ja seda kohaldatakse alates samast päevast.

Brüssel, 9. veebruar 2022

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 108, 29.4.2010, lk 3.

1

(2)  
  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

2

(3)  ELi ja Montenegro stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu 12. detsembri 2014. aasta otsus nr 1/2014, millega asendatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokoll nr 3, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise (ELT L 28, 4.2.2015, lk 45).

3

---

LISA

Protokoll nr 3

milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid

Artikkel 1

Kohaldatavad päritolureeglid

1.   Lepingu rakendamisel kohaldatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (1) (edaspidi „konventsioon“), nagu seda on viimati muudetud ja mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, I liidet ja II liite asjakohaseid sätteid.

2.   Konventsiooni I liites ja II liite asjakohastes sätetes sisalduvaid viiteid asjaomasele lepingule käsitatakse viidetena lepingule.

3.   Olenemata konventsiooni I liite artikli 16 lõikest 5 ja artikli 21 lõikest 3 võib juhul, kui kumulatsioon hõlmab üksnes EFTA riike, Fääri saari, Euroopa Liitu, Türgi Vabariiki, stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejaid, Moldova Vabariiki, Gruusiat ja Ukrainat, olla päritolutõendiks kas liikumissertifikaat EUR.1 või päritoludeklaratsioon.

Artikkel 2

Alternatiivsed kohaldatavad päritolureeglid

1.   Olenemata käesoleva protokolli artiklist 1 käsitatakse lepingu rakendamisel tooteid, mis on sooduskohtlemist võimaldava päritoluga vastavalt käesoleva protokolli A liites sätestatudalternatiivselt kohaldatavatele päritolureeglitele („üleminekusätted“), samuti Euroopa Liidust või Montenegro Vabariigist pärinevate toodetena.

2.   Üleminekueeskirju kohaldatakse kuni jõustub konventsiooni muudatus, millel üleminekueeskirjad põhinevad.

Artikkel 3

Vaidluste lahendamine

1.   Kui seoses konventsiooni I liite artiklis 32 või käesoleva protokolli A liite artiklis 34 sätestatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule.

2.   Importija ja importiva riigi tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva riigi õigusnormide kohaselt.

Artikkel 4

Protokolli muutmine

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib otsustada käesoleva protokolli sätteid muuta.

Artikkel 5

Konventsioonist väljaastumine

1.   Kui Euroopa Liit või Montenegro Vabariik teatab konventsiooni hoiulevõtjale kirjalikult oma soovist konventsioonist selle artikli 9 kohaselt välja astuda, alustavad Euroopa Liit ja Montenegro Vabariik kohe läbirääkimisi lepingu rakendamisel kohaldatavate päritolureeglite üle.

2.   Kuni jõustuvad päritolureeglid, milles lepitakse kokku pärast uusi läbirääkimisi, kohaldatakse lepingu suhtes konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja asjakohasel juhul konventsiooni II liite asjakohaseid sätteid, mis kehtisid konventsioonist väljaastumise hetkel. Väljaastumise hetkest alates käsitatakse konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja asjakohasel juhul konventsiooni II liite asjakohaseid sätteid selliselt, et saaks arvesse võtta üksnes Euroopa Liidu ja Montenegro Vabariigi vahelist kahepoolset kumulatsiooni.

A liide

ALTERNATIIVSED KOHALDATAVAD PÄRITOLUREEGLID

Reeglid, mida Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni osalised kohaldavad vabatahtlikult kuni konventsiooni muudatuse sõlmimise ja jõustumiseni

(„reeglid“ või „üleminekueeskirjad“)

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS JA HALDUSKOOSTÖÖ MEETODID

SISUKORD

EESMÄRGID

| I JAOTIS | ÜLDSÄTTED |
| --- | --- |

I JAOTIS

| Artikkel 1 | Mõisted |
| --- | --- |

Artikkel 1

| II JAOTIS | MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS |
| --- | --- |

II JAOTIS

| Artikkel 2 | Üldised nõuded |
| --- | --- |

Artikkel 2

| Artikkel 3 | Täielikult saadud tooted |
| --- | --- |

Artikkel 3

| Artikkel 4 | Piisav töö või töötlus |
| --- | --- |

Artikkel 4

| Artikkel 5 | Piirmäära reegel |
| --- | --- |

Artikkel 5

| Artikkel 6 | Ebapiisav töö või töötlus |
| --- | --- |

Artikkel 6

| Artikkel 7 | Päritolu kumulatsioon |
| --- | --- |

Artikkel 7

| Artikkel 8 | Päritolu kumulatsiooni kohaldamise tingimused |
| --- | --- |

Artikkel 8

| Artikkel 9 | Kvalifikatsiooniühik |
| --- | --- |

Artikkel 9

| Artikkel 10 | Komplektid |
| --- | --- |

Artikkel 10

| Artikkel 11 | Kõrvalised tegurid |
| --- | --- |

Artikkel 11

| Artikkel 12 | Arvestuslik eraldamine |
| --- | --- |

Artikkel 12

| III JAOTIS | TERRITORIAALSED NÕUDED |
| --- | --- |

III JAOTIS

| Artikkel 13 | Territoriaalsuspõhimõte |
| --- | --- |

Artikkel 13

| Artikkel 14 | Mittemuutmise reegel |
| --- | --- |

Artikkel 14

| Artikkel 15 | Näitused |
| --- | --- |

Artikkel 15

| IV JAOTIS | TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE või TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE |
| --- | --- |

IV JAOTIS

| Artikkel 16 | Tollimaksude tagastamine või tollimaksudest vabastamine |
| --- | --- |

Artikkel 16

| V JAOTIS | PÄRITOLUTÕEND |
| --- | --- |

V JAOTIS

| Artikkel 17 | Üldised nõuded |
| --- | --- |

Artikkel 17

| Artikkel 18 | Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused |
| --- | --- |

Artikkel 18

| Artikkel 19 | Heakskiidetud eksportija |
| --- | --- |

Artikkel 19

| Artikkel 20 | Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord |
| --- | --- |

Artikkel 20

| Artikkel 21 | Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadid EUR.1 |
| --- | --- |

Artikkel 21

| Artikkel 22 | Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine |
| --- | --- |

Artikkel 22

| Artikkel 23 | Päritolutõendi kehtivus |
| --- | --- |

Artikkel 23

| Artikkel 24 | Vabatsoonid |
| --- | --- |

Artikkel 24

| Artikkel 25 | Impordinõuded |
| --- | --- |

Artikkel 25

| Artikkel 26 | Importimine osasaadetistena |
| --- | --- |

Artikkel 26

| Artikkel 27 | Päritolutõendi esitamisest vabastamine |
| --- | --- |

Artikkel 27

| Artikkel 28 | Lahknevused ja vormistusvead |
| --- | --- |

Artikkel 28

| Artikkel 29 | Tarnija deklaratsioonid |
| --- | --- |

Artikkel 29

| Artikkel 30 | Eurodes väljendatud summad |
| --- | --- |

Artikkel 30

| VI JAOTIS | KOOSTÖÖPÕHIMÕTTED JA DOKUMENTAALSED TÕENDID |
| --- | --- |

VI JAOTIS

| Artikkel 31 | Dokumentaalsed tõendid, päritolutõendite ja täiendavate dokumentide säilitamine |
| --- | --- |

Artikkel 31

| Artikkel 32 | Vaidluste lahendamine |
| --- | --- |

Artikkel 32

| VII JAOTIS | HALDUSKOOSTÖÖ |
| --- | --- |

VII JAOTIS

| Artikkel 33 | Teavitamine ja koostöö |
| --- | --- |

Artikkel 33

| Artikkel 34 | Päritolutõendite kontrollimine |
| --- | --- |

Artikkel 34

| Artikkel 35 | Tarnija deklaratsioonide kontrollimine |
| --- | --- |

Artikkel 35

| Artikkel 36 | Karistused |
| --- | --- |

Artikkel 36

| VIII JAOTIS | A LIITE KOHALDAMINE |
| --- | --- |

VIII JAOTIS

| Artikkel 37 | Euroopa Majanduspiirkond |
| --- | --- |

Artikkel 37

| Artikkel 38 | Liechtenstein |
| --- | --- |

Artikkel 38

| Artikkel 39 | San Marino Vabariik |
| --- | --- |

Artikkel 39

| Artikkel 40 | Andorra Vürstiriik |
| --- | --- |

Artikkel 40

| Artikkel 41 | Ceuta ja Melilla |
| --- | --- |

Artikkel 41

Lisade loetelu

| I LISA | Sissejuhatavad märkused II lisa loendi kohta |
| --- | --- |

I LISA

| II LISA | Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest ja töötlusest, mis annavad tootele päritolustaatuse |
| --- | --- |

II LISA

| III LISA | Päritoludeklaratsiooni tekst |
| --- | --- |

III LISA

| IV LISA | Liikumissertifikaadi EUR.1 ja liikumissertifikaadi EUR.1 taotluse näidised |
| --- | --- |

IV LISA

| V LISA | Ceutast ja Melillast pärit toodete suhtes kohaldatavad eritingimused |
| --- | --- |

V LISA

| VI LISA | Tarnija deklaratsioon |
| --- | --- |

VI LISA

| VII LISA | Pikaajaline tarnija deklaratsioon |
| --- | --- |

VII LISA

EESMÄRGID

Käesolevad reeglid on vabatahtlikud. Need on mõeldud ajutiseks kohaldamiseks Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) osaliste poolt kuni konventsiooni muudatuse sõlmimise ja jõustumiseni. Käesolevaid reegleid kohaldatakse kahepoolselt nende konventsiooniosaliste vahelise kaubanduse suhtes, kes selles kokku lepivad ja kes viitavad neile reeglitele oma kahepoolsetes sooduskaubanduslepingutes või lisavad need reeglid kõnealustesse lepingutesse. Käesolevad reeglid on mõeldud kohaldamiseks alternatiivina konventsiooni reeglitele, mis kooskõlas konventsiooniga ei piira konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomastes lepingutes ja muudes seotud kahepoolsetes lepingutes kokkulepitud põhimõtete rakendamist. Seega ei ole käesolevad reeglid kohustuslikud, vaid vabatahtlikud. Ettevõtjad võivad neid kohaldada, kui soovivad konventsiooni reeglite asemel käesolevatest reeglitest tulenevast sooduskohtlemisest kasu saada.

Käesolevate reeglitega ei muudeta konventsiooni. Konventsioon jääb konventsiooniosaliste vahel täielikult kohaldatavaks. Käesolevad reeglid ei muuda konventsiooniosalistele konventsiooniga ettenähtud õigusi ja kohustusi.

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevates reeglites kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „reegleid kohaldav konventsiooniosaline“ – konventsiooniosaline, kes lisab käesolevad reeglid mõne teise konventsiooniosalisega sõlmitud kahepoolsesse sooduskaubanduslepingusse ning see hõlmab ka lepinguosalisi; |
| --- | --- |

a)

„reegleid kohaldav konventsiooniosaline“ – konventsiooniosaline, kes lisab käesolevad reeglid mõne teise konventsiooniosalisega sõlmitud kahepoolsesse sooduskaubanduslepingusse ning see hõlmab ka lepinguosalisi;

| b) | „grupid“, „rubriigid“ ja „alamrubriigid“ – grupid, rubriigid ja alamrubriigid (nelja- või kuuekohalised koodid), mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „harmoneeritud süsteem“) koos muudatustega vastavalt Tollikoostöö Nõukogu 26. juuni 2004. aasta soovitusele; |
| --- | --- |

b)

„grupid“, „rubriigid“ ja „alamrubriigid“ – grupid, rubriigid ja alamrubriigid (nelja- või kuuekohalised koodid), mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „harmoneeritud süsteem“) koos muudatustega vastavalt Tollikoostöö Nõukogu 26. juuni 2004. aasta soovitusele;

| c) | „klassifitseeritud“ – kauba klassifitseerimine harmoneeritud süsteemi teatavasse rubriiki või alamrubriiki; |
| --- | --- |

c)

„klassifitseeritud“ – kauba klassifitseerimine harmoneeritud süsteemi teatavasse rubriiki või alamrubriiki;

| d) | „kaubasaadetis“ – tooted, mis






  i) | saadetakse samal ajal ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või |
| --- | --- | --- |

d)

„kaubasaadetis“ – tooted, mis

i)

saadetakse samal ajal ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või

| ii) | saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa arve alusel; |
| --- | --- |

ii)

saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa arve alusel;

| e) | „lepinguosalise või reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutus“ – tähendab Euroopa Liidu puhul mis tahes liikmesriigi tolliasutust; |
| --- | --- |

e)

„lepinguosalise või reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutus“ – tähendab Euroopa Liidu puhul mis tahes liikmesriigi tolliasutust;

| f) | „tolliväärtus“ – 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) kohaselt määratud tolliväärtus; |
| --- | --- |

f)

„tolliväärtus“ – 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) kohaselt määratud tolliväärtus;

| g) | „tehasehind“ – hind, mida makstakse tehases toote eest lepinguosalise territooriumil asuvale tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja kõiki muid selle tootmisega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel. Kui viimane töö või töötlus on tellitud tootjalt allhanke korras, osutab mõiste „tootja“ alltöövõtja palganud ettevõtjale.
  Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki lepinguosalise territooriumil toote tootmisega kaasnenud kulusid, tähendab tehasehind kõikide kõnealuste kulude summat, millest on maha arvatud riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või võidakse tagasi maksta saadud toote eksportimisel; |
| --- | --- |

g)

„tehasehind“ – hind, mida makstakse tehases toote eest lepinguosalise territooriumil asuvale tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja kõiki muid selle tootmisega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel. Kui viimane töö või töötlus on tellitud tootjalt allhanke korras, osutab mõiste „tootja“ alltöövõtja palganud ettevõtjale.

Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki lepinguosalise territooriumil toote tootmisega kaasnenud kulusid, tähendab tehasehind kõikide kõnealuste kulude summat, millest on maha arvatud riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või võidakse tagasi maksta saadud toote eksportimisel;

| h) | „asendatav materjal“ või „asendatav toode“ – samalaadne ja samasuguse kaubandusliku kvaliteediga materjal või toode, millel on ühesugused tehnilised ja füüsilised omadused ning mida ei saa üksteisest eristada; |
| --- | --- |

h)

„asendatav materjal“ või „asendatav toode“ – samalaadne ja samasuguse kaubandusliku kvaliteediga materjal või toode, millel on ühesugused tehnilised ja füüsilised omadused ning mida ei saa üksteisest eristada;

| i) | „kaup“ – nii materjalid kui ka tooted; |
| --- | --- |

i)

„kaup“ – nii materjalid kui ka tooted;

| j) | „tootmine“ – igat liiki töö või töötlus, kaasa arvatud komplekteerimine; |
| --- | --- |

j)

„tootmine“ – igat liiki töö või töötlus, kaasa arvatud komplekteerimine;

| k) | „materjal“ – koostisosa, toormaterjal, komponent, osa vms, mida on toote tootmisel kasutatud; |
| --- | --- |

k)

„materjal“ – koostisosa, toormaterjal, komponent, osa vms, mida on toote tootmisel kasutatud;

| l) | „päritolustaatuseta materjalide suurim lubatud sisaldus“ – päritolustaatuseta materjalide suurim sisaldus tootes, mis võimaldab tootmist käsitada piisava töö või töötlusena, mis annab tootele päritolustaatuse. Seda võib väljendada protsendina toote tehasehinnast või protsendina konkreetsetesse gruppidesse, gruppi, rubriiki või alamrubriiki kuuluvate kasutatud materjalide netomassist; |
| --- | --- |

l)

„päritolustaatuseta materjalide suurim lubatud sisaldus“ – päritolustaatuseta materjalide suurim sisaldus tootes, mis võimaldab tootmist käsitada piisava töö või töötlusena, mis annab tootele päritolustaatuse. Seda võib väljendada protsendina toote tehasehinnast või protsendina konkreetsetesse gruppidesse, gruppi, rubriiki või alamrubriiki kuuluvate kasutatud materjalide netomassist;

| m) | „toode“ – valmistatav toode, isegi kui see on mõeldud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks; |
| --- | --- |

m)

„toode“ – valmistatav toode, isegi kui see on mõeldud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;

| n) | „territoorium“ – lepinguosalise maismaaosa, siseveed ja territoriaalveed; |
| --- | --- |

n)

„territoorium“ – lepinguosalise maismaaosa, siseveed ja territoriaalveed;

| o) | „lisandväärtus“ – toote tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste asjaomases tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis pärinevad mõne muu sellise reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt, kelle puhul kohaldatakse kumulatsiooni, või kui tolliväärtus ei ole teada või seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse eksportiva lepinguosalise territooriumil; |
| --- | --- |

o)

„lisandväärtus“ – toote tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste asjaomases tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis pärinevad mõne muu sellise reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt, kelle puhul kohaldatakse kumulatsiooni, või kui tolliväärtus ei ole teada või seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse eksportiva lepinguosalise territooriumil;

| p) | „materjalide väärtus“ – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal, või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse eksportiva lepinguosalise territooriumil. Kui on vaja kindlaks teha tootmiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus, kohaldatakse käesolevat punkti mutatis mutandis. |
| --- | --- |

p)

„materjalide väärtus“ – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal, või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse eksportiva lepinguosalise territooriumil. Kui on vaja kindlaks teha tootmiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus, kohaldatakse käesolevat punkti mutatis mutandis.

II JAOTIS

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS

Artikkel 2

Üldised nõuded

Lepingu rakendamisel käsitatakse teise lepinguosalise territooriumile eksportimisel lepinguosalise territooriumilt pärinevate toodetena järgmisi tooteid:

| a) | lepinguosalise territooriumil täielikult saadud tooted artikli 3 tähenduses; |
| --- | --- |

a)

lepinguosalise territooriumil täielikult saadud tooted artikli 3 tähenduses;

| b) | lepinguosalise territooriumil saadud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole seal täielikult saadud, tingimusel et need on kõnealuse lepinguosalise territooriumil läbinud piisava töö või töötluse artikli 4 tähenduses. |
| --- | --- |

b)

lepinguosalise territooriumil saadud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole seal täielikult saadud, tingimusel et need on kõnealuse lepinguosalise territooriumil läbinud piisava töö või töötluse artikli 4 tähenduses.

Artikkel 3

Täielikult saadud tooted

1.   Järgmisi tooteid käsitatakse täielikult lepinguosalise territooriumil saadud toodetena teise lepinguosalise territooriumile eksportimisel:

| a) | sealsest pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad ja ammutatud looduslik vesi; |
| --- | --- |

a)

sealsest pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad ja ammutatud looduslik vesi;

| b) | seal kasvatatud või koristatud taimed, kaasa arvatud veetaimed, ja köögiviljasaadused; |
| --- | --- |

b)

seal kasvatatud või koristatud taimed, kaasa arvatud veetaimed, ja köögiviljasaadused;

| c) | seal sündinud ja kasvatatud elusloomad; |
| --- | --- |

c)

seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

| d) | seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted; |
| --- | --- |

d)

seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted;

| e) | seal sündinud ja kasvatatud, tapetud loomadest saadud tooted; |
| --- | --- |

e)

seal sündinud ja kasvatatud, tapetud loomadest saadud tooted;

| f) | seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused; |
| --- | --- |

f)

seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused;

| g) | akvakultuuritooted, kui kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud on seal munadest sündinud või maimudest, kalavastsetest ja -maimudest kasvatatud; |
| --- | --- |

g)

akvakultuuritooted, kui kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud on seal munadest sündinud või maimudest, kalavastsetest ja -maimudest kasvatatud;

| h) | tema laevadega väljaspool mis tahes territoriaalvett püütud merekalapüügi- ja muud saadused; |
| --- | --- |

h)

tema laevadega väljaspool mis tahes territoriaalvett püütud merekalapüügi- ja muud saadused;

| i) | tema kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis h osutatud saadustest valmistatud tooted; |
| --- | --- |

i)

tema kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis h osutatud saadustest valmistatud tooted;

| j) | seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret; |
| --- | --- |

j)

seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret;

| k) | sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid; |
| --- | --- |

k)

sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;

| l) | väljaspool tema territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, tingimusel et tal on selle merepõhja või aluspinnase kasutamise ainuõigus; |
| --- | --- |

l)

väljaspool tema territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, tingimusel et tal on selle merepõhja või aluspinnase kasutamise ainuõigus;

| m) | kaubad, mis on seal toodetud üksnes punktides a–l nimetatud saadustest või toodetest. |
| --- | --- |

m)

kaubad, mis on seal toodetud üksnes punktides a–l nimetatud saadustest või toodetest.

2.   Lõike 1 punktides h ja i nimetatud termineid „tema laevad“ ja „tema kalatöötlemislaevad“ kohaldatakse üksnes laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes, mis

| a) | on registreeritud eksportiva või importiva lepinguosalise territooriumil; |
| --- | --- |

a)

on registreeritud eksportiva või importiva lepinguosalise territooriumil;

| b) | sõidavad eksportiva või importiva lepinguosalise lipu all; |
| --- | --- |

b)

sõidavad eksportiva või importiva lepinguosalise lipu all;

| c) | vastavad ühele järgmistest tingimustest:






  i) | neist vähemalt 50 % kuulub eksportiva või importiva lepinguosalise kodanikele või |
| --- | --- | --- |

c)

vastavad ühele järgmistest tingimustest:

i)

neist vähemalt 50 % kuulub eksportiva või importiva lepinguosalise kodanikele või

| ii) | nad kuuluvad äriühingule,






  — | mille peakontor ja peamine tegevuskoht on eksportiva või importiva lepinguosalise territooriumil ning |
| --- | --- | --- |

ii)

nad kuuluvad äriühingule,

—

mille peakontor ja peamine tegevuskoht on eksportiva või importiva lepinguosalise territooriumil ning

| — | millest vähemalt 50 % kuulub eksportivale või importivale lepinguosalisele või nende lepinguosaliste avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele. |
| --- | --- |

—

millest vähemalt 50 % kuulub eksportivale või importivale lepinguosalisele või nende lepinguosaliste avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele.

3.   Kui lõike 2 rakendamisel on eksportivaks või importivaks lepinguosaliseks Euroopa Liit, tähendab see mõnda Euroopa Liidu liikmesriiki.

4.   Lõike 2 rakendamisel käsitatakse EFTA riike ühe reegleid kohaldava konventsiooniosalisena.

Artikkel 4

Piisav töö või töötlus

1.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 ja artikli 6 kohaldamist, käsitatakse tooteid, mis ei ole lepinguosalise territooriumil täielikult saadud, piisava töö või töötluse läbinuna, kui II lisa loendis esitatud tingimused on asjaomaste kaupade puhul täidetud.

2.   Kui kooskõlas lõikega 1 lepinguosalise territooriumil päritolustaatuse saanud toodet kasutatakse materjalina muu toote tootmiseks, ei võeta arvesse päritolustaatuseta materjale, mida võidi selle tootmiseks kasutada.

3.   Lõikes 1 osutatud nõuete täitmist kontrollitakse iga toote puhul.

Kui asjakohane reegel põhineb päritolustaatuseta materjalide suurima lubatud sisalduse nõude järgimisel, võivad lepinguosaliste tolliasutused lubada siiski eksportijatel arvutada toote tehasehind ja päritolustaatuseta materjalide väärtus keskmise väärtusena vastavalt lõikele 4, et võtta arvesse kulude ja valuutakursside kõikumisi.

4.   Lõike 3 teises lõigus osutatud juhul arvutatakse toote keskmine tehasehind ja kasutatud päritolustaatuseta materjalide keskmine väärtus vastavalt eelmisel majandusaastal kõigi samade müüdud toodete eest küsitud tehasehinna ja eelmisel majandusaastal samade toodete tootmiseks kasutatud kõigi päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse põhjal, kusjuures majandusaasta on eksportiva lepinguosalise majandusaasta ning kui terve majandusaasta kohta ei ole andmed saadaval, siis võetakse aluseks lühem periood, mis ei ole lühem kui kolm kuud.

5.   Eksportijad, kes otsustavad teha arvutuse keskmise näitaja alusel, kasutavad seda meetodit järjepidevalt võrdlusmajandusaastale järgneva aasta jooksul või vajaduse korral lühemale võrdlusperioodile järgneva aasta jooksul. Nad võivad lõpetada selle meetodi kasutamise, kui konkreetse majandusaasta või lühema võrdlusperioodi (mis ei ole lühem kui kolm kuud) jooksul ilmneb, et sellise meetodi kasutamist õigustanud kulude või valuutakursi kõikumine on lakanud.

6.   Lõikes 4 osutatud keskmisi näitajaid kasutatakse vastavalt tehasehinnana ja päritolustaatuseta materjalide väärtusena, et teha kindlaks, kas päritolustaatuseta materjalide suurima lubatud sisalduse nõuet on järgitud.

Artikkel 5

Piirmäära reegel

1.   Erandina artiklist 4 ning vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3 võib päritolustaatuseta materjale, mida II lisas esitatud loendis nimetatud tingimuste kohaselt toote tootmiseks kasutada ei tohi, siiski kasutada, kui toote kohta hinnatud kogunetomass või koguväärtus ei ületa:

| a) | 15 % toote netomassist toodete puhul, mis kuuluvad gruppidesse 2 ja 4–24, v.a gruppi 16 kuuluvad töödeldud kalandustooted; |
| --- | --- |

a)

15 % toote netomassist toodete puhul, mis kuuluvad gruppidesse 2 ja 4–24, v.a gruppi 16 kuuluvad töödeldud kalandustooted;

| b) | 15 % toote tehasehinnast muude kui punktiga a hõlmatud toodete puhul. |
| --- | --- |

b)

15 % toote tehasehinnast muude kui punktiga a hõlmatud toodete puhul.

Käesolevat lõiget ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes, mille puhul kehtivad I lisa märkustes 6 ja 7 mainitud piirmäärad.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaselt ei ole lubatud ületada päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud protsentuaalset sisaldust, nagu on ette nähtud II lisa loendis esitatud reeglitega.

3.   Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata artikli 3 tähenduses täielikult lepinguosalise territooriumil saadud toodete suhtes. Ilma et see piiraks artikli 6 ja artikli 9 lõike 1 kohaldamist, kohaldatakse kõnealustes sätetes osutatud piirmäärasid siiski toote suhtes, mille puhul II lisa loendis esitatud reegli kohaselt on nõutav, et toote tootmiseks kasutatud materjalid peavad olema täielikult saadud.

Artikkel 6

Ebapiisav töö või töötlus

1.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 4 nõuded on täidetud või mitte:

| a) | toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel; |
| --- | --- |

a)

toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel;

| b) | pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine; |
| --- | --- |

b)

pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine;

| c) | pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi või muu katte eemaldamine; |
| --- | --- |

c)

pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi või muu katte eemaldamine;

| d) | tekstiili triikimine või pressimine; |
| --- | --- |

d)

tekstiili triikimine või pressimine;

| e) | lihtsad värvimis- ja poleerimistööd; |
| --- | --- |

e)

lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;

| f) | riisi koorimine ja osaline või täielik kroovimine; teravilja ja riisi poleerimine ja glaseerimine; |
| --- | --- |

f)

riisi koorimine ja osaline või täielik kroovimine; teravilja ja riisi poleerimine ja glaseerimine;

| g) | suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine; |
| --- | --- |

g)

suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine;

| h) | puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine; |
| --- | --- |

h)

puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;

| i) | teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine; |
| --- | --- |

i)

teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine;

| j) | tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine; (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine); |
| --- | --- |

j)

tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine; (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine);

| k) | tavaline klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele kinnitamine ja igasugune muu lihtne pakendamine; |
| --- | --- |

k)

tavaline klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele kinnitamine ja igasugune muu lihtne pakendamine;

| l) | märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine toodetele või nende pakenditele; |
| --- | --- |

l)

märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine toodetele või nende pakenditele;

| m) | üht või mitut sorti toodete lihtne segamine; |
| --- | --- |

m)

üht või mitut sorti toodete lihtne segamine;

| n) | suhkru segamine mis tahes muu ainega; |
| --- | --- |

n)

suhkru segamine mis tahes muu ainega;

| o) | lihtne toodetele vee lisamine või toodete lahjendamine või dehüdreerimine või denatureerimine; |
| --- | --- |

o)

lihtne toodetele vee lisamine või toodete lahjendamine või dehüdreerimine või denatureerimine;

| p) | toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toote osadeks lammutamine; |
| --- | --- |

p)

toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toote osadeks lammutamine;

| q) | loomade tapmine; |
| --- | --- |

q)

loomade tapmine;

| r) | kahe või enama punktides a–q loetletud toimingu kombinatsioon. |
| --- | --- |

r)

kahe või enama punktides a–q loetletud toimingu kombinatsioon.

2.   Kõiki konkreetse tootega eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtud toiminguid tuleb arvesse võtta juhul, kui tehakse kindlaks, kas selle tootega tehtud töö või töötlus on lõike 1 tähenduses ebapiisav.

Artikkel 7

Päritolu kumulatsioon

1.   Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, loetakse tooted pärinevaks eksportiva lepinguosalise territooriumilt teise lepinguosalise territooriumile eksportimisel, kui need on seal saadud, kasutades materjale, mis pärinevad mõne reegleid kohaldava konventsiooniosalise, v.a eksportiva lepinguosalise territooriumilt, tingimusel et eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtud töö või töötlus on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

2.   Kui eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtud töö või töötlus ei ole artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum, loetakse toode, mis on saadud, kasutades mõne muu reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevaid materjale, eksportiva lepinguosalise territooriumilt pärinevaks ainult juhul, kui seal lisandunud väärtus on suurem kui mis tahes muu reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud toode pärinevaks selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt, kust pärinevate, eksportiva lepinguosalise territooriumil toote tootmiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim.

3.   Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist ning jättes välja gruppidesse 50–63 kuuluvad tooted, loetakse reegleid kohaldava konventsiooniosalise, mis ei ole eksportiv lepinguosaline, territooriumil tehtud töö või töötlus eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtud tööks või töötluseks, kui saadud tooted läbivad hiljem kõnealuse eksportiva lepinguosalise territooriumil töö või töötluse.

4.   Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, loetakse gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete puhul ja üksnes lepinguosaliste vahelises kahepoolses kaubanduses importiva lepinguosalise territooriumil tehtud töö või töötlus eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtud tööks või töötluseks, kui tooted läbivad hiljem kõnealuse eksportiva lepinguosalise territooriumil töö või töötluse.

Käesoleva lõike kohaldamisel käsitatakse Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevaid riike ja Moldova Vabariiki ühe reegleid kohaldava konventsiooniosalisena.

5.   Lepinguosalised võivad ühepoolselt laiendada käesoleva artikli lõike 3 kohaldamist gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete importimise suhtes. Lepinguosaline, kes valib sellise laiendamise, teatab sellest teisele lepinguosalisele ning teavitab Euroopa Komisjoni vastavalt artikli 8 lõikele 2.

6.   Käesoleva artikli lõigetes 3–5 sätestatud kumulatsiooni kohaldamisel loetakse päritolustaatusega tooted pärinevaks eksportiva lepinguosalise territooriumilt üksnes siis, kui seal tehtud töö või töötlus on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum.

7.   Tooted, mis pärinevad reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste territooriumilt, nagu on osutatud lõikes 1, ja mis ei läbi eksportiva lepinguosalise territooriumil tööd või töötlust, säilitavad mõne muu reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumile eksportimisel oma päritolustaatuse.

Artikkel 8

Päritolu kumulatsiooni kohaldamise tingimused

1.   Artiklis 7 sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes juhul, kui

| a) | reegleid kohaldavate, päritolustaatuse saamisega seotud konventsiooniosaliste ja reegleid kohaldava, sihtkohaks oleva konventsiooniosalise vahel kohaldatakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklile sooduskaubanduslepingut ning |
| --- | --- |

a)

reegleid kohaldavate, päritolustaatuse saamisega seotud konventsiooniosaliste ja reegleid kohaldava, sihtkohaks oleva konventsiooniosalise vahel kohaldatakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklile sooduskaubanduslepingut ning

| b) | kaubad on saanud päritolustaatuse käesolevate reeglitega identsete päritolureeglite alusel. |
| --- | --- |

b)

kaubad on saanud päritolustaatuse käesolevate reeglitega identsete päritolureeglite alusel.

2.   Teatised kumulatsiooni kohaldamiseks vajalike nõuete täitmise kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (C-seeria) ning Montenegro ametlikus väljaandes vastavalt tema enda menetlustele.

Artiklis 7 sätestatud kumulatsiooni kohaldatakse nendes teatistes osutatud kuupäevast alates.

Lepinguosalised esitavad Euroopa Komisjonile andmed teiste reegleid kohaldavate konventsiooniosalistega sõlmitud asjaomaste lepingute kohta, sealhulgas käesolevate reeglite jõustumise kuupäevad.

3.   Päritolutõendile tuleks teha ingliskeelne märge „CUMULATION APPLIED WITH [asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed) inglise keeles]“, kui tooted said päritolustaatuse, kohaldades päritolu kumulatsiooni vastavalt artiklile 7.

Kui päritolutõendina kasutatakse liikumissertifikaati EUR.1, tehakse see märge liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 7.

4.   Kui lepinguosalisele eksporditakse tooteid, mis on saanud päritolustaatuse eksportiva lepinguosalise territooriumil, kohaldades päritolu kumulatsiooni vastavalt artiklile 7, võib ta loobuda päritolutõendile käesoleva artikli lõikes 3 osutatud märke kandmise nõudmisest (2).

Lepinguosalised teatavad Euroopa Komisjonile loobumisest vastavalt artikli 8 lõikele 2.

Artikkel 9

Kvalifikatsiooniühik

1.   Käesolevate reeglite kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri järgi klassifitseerimisel põhiüksuseks. Sellest tulenevalt:

| a) | kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku; |
| --- | --- |

a)

kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku;

| b) | kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, võetakse käesolevate reeglite kohaldamisel iga toodet arvesse. |
| --- | --- |

b)

kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, võetakse käesolevate reeglite kohaldamisel iga toodet arvesse.

2.   Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.

3.   Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis on tavavarustuse osaks ja kuuluvad tehasehinna sisse, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.

Artikkel 10

Komplektid

Komplektid harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegli tähenduses on päritolustaatusega, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega.

Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 11

Kõrvalised tegurid

Selleks et teha kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja arvesse võtta toote tootmisel kasutatavate järgmiste toodete päritolu:

| a) | energia ja kütus, |
| --- | --- |

a)

energia ja kütus,

| b) | sisseseade ja varustus, |
| --- | --- |

b)

sisseseade ja varustus,

| c) | masinad ja tööriistad; |
| --- | --- |

c)

masinad ja tööriistad;

| d) | muud kaubad, mis ei kuulu ega ole ette nähtud kuuluma toote lõppkoosseisu. |
| --- | --- |

d)

muud kaubad, mis ei kuulu ega ole ette nähtud kuuluma toote lõppkoosseisu.

Artikkel 12

Arvestuslik eraldamine

1.   Kui tootega tehtava töö või töötluse käigus kasutatakse omavahel asendatavaid päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjale, võivad ettevõtjad neid materjale hallata arvestusliku eraldamise meetodit kasutades, ilma materjalide varusid eraldi hoidmata.

2.   Ettevõtjad võivad hallata rubriiki 1701 kuuluvaid omavahel asendatavaid päritolustaatusega ja päritolustaatuseta tooteid arvestusliku eraldamise meetodit kasutades, ilma toodete varusid eraldi hoidmata.

3.   Lepinguosalised võivad nõuda, et arvestusliku eraldamise meetodi kasutamiseks peab tolliasutus andma eelnevalt loa. Tolliasutus võib loa andmiseks esitada mis tahes tingimusi, mida ta peab vajalikuks, ning ta kontrollib loa kasutamist. Tolliasutus võib loa ära võtta, kui meetodi kasutaja kasutab luba vääriti või ei täida mõnda muud käesolevates reeglites sätestatud tingimust.

Arvestusliku eraldamise meetodi kasutamisel tuleb tagada, et selliste toodete hulk, mida võib pidada eksportiva lepinguosalise territooriumilt pärinevateks, on alati sama, nagu see oleks varude füüsilise eraldamise korral.

Meetodit rakendatakse ja selle rakendamine registreeritakse eksportiva lepinguosalise territooriumil kohaldatavate üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel.

4.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud meetodit kasutav isik koostab päritolutõendi või taotleb päritolutõendit nende toodete kogusele, mida võib pidada eksportiva lepinguosalise territooriumilt pärinevateks toodeteks. Tolliasutuse nõudmisel deklareerib kõnealune isik, kuidas neid koguseid on hallatud.

III JAOTIS

TERRITORIAALSED NÕUDED

TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 13

Territoriaalsuspõhimõte

1.   II jaotises esitatud tingimused peavad asjaomase lepinguosalise territooriumil olema täidetud katkematult.

2.   Kui lepinguosalise territooriumilt mõnda teise riiki eksporditud päritolustaatusega tooted saadetakse tagasi, käsitatakse neid päritolustaatuseta toodetena, välja arvatud juhul, kui tolliasutusele suudetakse tõendada, et:

| a) | tagasisaadetud tooted on samad tooted, mis eksporditi, ning |
| --- | --- |

a)

tagasisaadetud tooted on samad tooted, mis eksporditi, ning

| b) | need ei ole kõnealuses riigis oleku või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud toodete seisundi säilitamiseks. |
| --- | --- |

b)

need ei ole kõnealuses riigis oleku või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud toodete seisundi säilitamiseks.

3.   Lepinguosalise territooriumilt eksporditud ja hiljem sinna reimporditud materjalidega väljaspool selle eksportiva lepinguosalise territooriumi tehtud töö või töötlus ei mõjuta päritolustaatuse saamist vastavalt II jaotise tingimustele, kui:

| a) | kõnealused materjalid on täielikult saadud eksportiva lepinguosalise territooriumil või nendega enne eksportimist tehtud töö või töötlus on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum ning |
| --- | --- |

a)

kõnealused materjalid on täielikult saadud eksportiva lepinguosalise territooriumil või nendega enne eksportimist tehtud töö või töötlus on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum ning

| b) | tolliasutusele suudetakse tõendada, et:






  i) | reimporditud tooted on saadud eksporditud materjalidega tehtud töö või töötluse teel ning |
| --- | --- | --- |

b)

tolliasutusele suudetakse tõendada, et:

i)

reimporditud tooted on saadud eksporditud materjalidega tehtud töö või töötluse teel ning

| ii) | käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool eksportiva lepinguosalise territooriumi tekkinud kogulisandväärtus ei ole suurem kui 10 % selle lõpptoote tehasehinnast, millele päritolustaatust taotletakse. |
| --- | --- |

ii)

käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool eksportiva lepinguosalise territooriumi tekkinud kogulisandväärtus ei ole suurem kui 10 % selle lõpptoote tehasehinnast, millele päritolustaatust taotletakse.

4.   Käesoleva artikli lõike 3 kohaldamisel ei rakendata II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi väljaspool eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtud töö või töötluse suhtes. Kui lõpptoote päritolustaatuse kindlaksmääramiseks kasutatakse II lisa loendis sätestatud reeglit, mis näeb ette kõigi kasutatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalse väärtuse, ei või eksportiva lepinguosalise territooriumil kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtus koos käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool kõnealuse lepinguosalise territooriumi tekkinud kogulisandväärtusega olla suurem sätestatud protsendimäärast.

5.   Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel tähendab „kogulisandväärtus“ kõiki väljaspool eksportiva lepinguosalise territooriumi tekkivaid kulusid, sealhulgas seal kasutatud materjalide väärtust.

6.   Käesoleva artikli lõikeid 3 ja 4 ei kohaldata toodete suhtes, mis ei vasta II lisa loendis sätestatud tingimustele või mida saab pidada piisava töö või töötluse läbinuks ainult siis, kui kohaldatakse artiklis 5 kindlaksmääratud üldisi piirmäärasid.

7.   Käesoleva artikliga hõlmatud töö või töötlus väljaspool eksportiva lepinguosalise territooriumi peab toimuma välistöötlemise korra või muu samalaadse korra kohaselt.

Artikkel 14

Mittemuutmise reegel

1.   Lepinguga ettenähtud sooduskohtlemist rakendatakse üksnes nende toodete suhtes, mis vastavad käesolevate reeglite nõuetele ja mis on lepinguosalise territooriumil deklareeritud impordina, tingimusel et need on samad tooted, mis eksporditi eksportiva lepinguosalise territooriumilt. Tooteid ei tohi enne lepinguosalise territooriumil vabasse ringlusse lubamist muuta ega muundada ning nad ei tohi olla läbinud muid toiminguid peale nende, mis on vajalikud nende seisundi säilitamiseks, välja arvatud märkide, etikettide, pitserite ja muude dokumentide lisamine, mille eesmärk on tagada importiva lepinguosalise siseriiklike nõuete täitmine ja mis toimub transiidi- või osadeks jagamise kolmanda riigi või kolmandate riikide tollijärelevalve all.

2.   Toodete ja kaubasaadetiste ladustamine on lubatud, kui need jäävad transiidiriigis/transiidiriikides tollijärelevalve alla.

3.   Ilma et see piiraks käesoleva liite V jaotise kohaldamist, on kaubasaadetiste osadeks jagamine lubatud, kui need jäävad osadeks jagamise riigis või riikides tollijärelevalve alla.

4.   Kahtluse korral võib importiv lepinguosaline igal ajal paluda importijal või tema esindajal esitada kõik vajalikud dokumendid, millega tõendatakse käesoleva artikli nõuete täitmist, milleks võib esitada mis tahes dokumentaalsed tõendid ning eelkõige:

| a) | lepingulised veodokumendid, nagu veokiri; |
| --- | --- |

a)

lepingulised veodokumendid, nagu veokiri;

| b) | faktilised või konkreetsed tõendid, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel; |
| --- | --- |

b)

faktilised või konkreetsed tõendid, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel;

| c) | transiidi- või osadeks jagamise riigi või riikide tolliasutuse väljastatud mittemuutmise tõend või mõni muu dokument, millega tõendatakse, et kaubad jäid transiidi- või osadeks jagamise riigi või riikide tollijärelevalve alla, või |
| --- | --- |

c)

transiidi- või osadeks jagamise riigi või riikide tolliasutuse väljastatud mittemuutmise tõend või mõni muu dokument, millega tõendatakse, et kaubad jäid transiidi- või osadeks jagamise riigi või riikide tollijärelevalve alla, või

| d) | igasugused kaupadega seotud tõendid. |
| --- | --- |

d)

igasugused kaupadega seotud tõendid.

Artikkel 15

Näitused

1.   Päritolustaatusega toodete suhtes, mis on saadetud näitusele mõnda muusse riiki peale nende, millega kooskõlas artiklitega 7 ja 8 kohaldatakse kumulatsiooni, ja mis pärast näitust müüakse mõne lepinguosalise territooriumile importimiseks, kohaldatakse importimisel asjaomase lepingu sätteid, kui tolliasutusele tõendatakse, et:

| a) | eksportija on saatnud tooted lepinguosalise territooriumilt näitust korraldavasse riiki ja need seal näitusel välja pannud; |
| --- | --- |

a)

eksportija on saatnud tooted lepinguosalise territooriumilt näitust korraldavasse riiki ja need seal näitusel välja pannud;

| b) | kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud teise lepinguosalise territooriumil asuvale isikule; |
| --- | --- |

b)

kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud teise lepinguosalise territooriumil asuvale isikule;

| c) | tooted on saadetud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti, ning |
| --- | --- |

c)

tooted on saadetud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti, ning

| d) | pärast näitusele saatmist ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks. |
| --- | --- |

d)

pärast näitusele saatmist ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks.

2.   Päritolutõend tuleb välja anda või koostada kooskõlas käesoleva liite V jaotisega ja esitada importiva lepinguosalise tolliasutusele tavapärasel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda dokumentaalseid lisatõendeid näitusele väljapaneku tingimuste kohta.

3.   Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- või käsitöönäituste, -messide või muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.

IV JAOTIS

TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

Artikkel 16

Tollimaksude tagastamine või tollimaksudest vabastamine

1.   Päritolustaatuseta materjalide suhtes, mida on kasutatud lepinguosalise territooriumilt pärinevate ja harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete tootmiseks, mille kohta on välja antud või koostatud päritolutõend vastavalt käesoleva liite V jaotisele, ei kohaldata eksportiva lepinguosalise territooriumil tollimaksude tagastamist ega tollimaksudest vabastamist mitte mingil viisil.

2.   Lõikes 1 nimetatud keeldu kohaldatakse tollimaksude või samaväärse toimega maksude osalise või täieliku tagastamise, vähendamise või nendest vabastamise korra suhtes, mida eksportiv lepinguosaline kohaldab tootmisel kasutatavate materjalide suhtes, kui kohaldatakse otsest või tegelikku tagasimaksmist, vähendamist või maksudest vabastamist juhul, kui nendest materjalidest toodetud tooted eksporditakse, kuid mitte juhul, kui need on mõeldud selle lepinguosalise territooriumil kasutamiseks.

3.   Päritolutõendis märgitud toodete eksportija peab olema valmis igal ajal tolliasutuse nõudmisel esitama kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad, et asjaomaste toodete tootmisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide eest ei ole tollimaksu tagasi makstud ning et kõik nende materjalide suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud on tegelikult makstud.

4.   Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud keeld ei puuduta lepinguosaliste vahel vahetatavaid tooteid, mis on saanud päritolustaatuse, kohaldades päritolu kumulatsiooni vastavalt artikli 7 lõikele 4 või 5.

V JAOTIS

PÄRITOLUTÕEND

PÄRITOLUTÕEND

Artikkel 17

Üldised nõuded

1.   Ühe lepinguosalise territooriumilt pärinevate toodete importimisel teise lepinguosalise territooriumile kohaldatakse lepingust tulenevaid soodustusi, kui esitatakse üks järgmistest päritolutõenditest:

| a) | liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud käesoleva liite IV lisas; |
| --- | --- |

a)

liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud käesoleva liite IV lisas;

| b) | artikli 18 lõikes 1 ettenähtud juhtudel deklaratsioon (edaspidi „päritoludeklaratsioon“), mille eksportija esitab arvel, saatelehel või muus äridokumendis, kus asjaomaseid tooteid piisavalt täpselt kirjeldatakse, et neid oleks võimalik identifitseerida. Päritoludeklaratsiooni tekst on esitatud käesoleva liite III lisas. |
| --- | --- |

b)

artikli 18 lõikes 1 ettenähtud juhtudel deklaratsioon (edaspidi „päritoludeklaratsioon“), mille eksportija esitab arvel, saatelehel või muus äridokumendis, kus asjaomaseid tooteid piisavalt täpselt kirjeldatakse, et neid oleks võimalik identifitseerida. Päritoludeklaratsiooni tekst on esitatud käesoleva liite III lisas.

2.   Käesoleva artikli lõikest 1 olenemata kohaldatakse käesolevate reeglite tähenduses päritolustaatusega toodete suhtes artiklis 27 nimetatud juhtudel lepingust tulenevaid soodustusi, ilma et oleks vaja esitada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud päritolutõendeid.

3.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võivad lepinguosalised kokku leppida, et nendevahelises sooduskaubanduses asendatakse lõike 1 punktides a ja b nimetatud päritolutõendid päritolukinnitustega, mille koostavad lepinguosaliste õigusaktide kohaselt elektroonilises andmebaasis registreeritud eksportijad.

Kahe või enama reegleid kohaldava konventsiooniosalise vahel kokku lepitud elektroonilises andmebaasis registreeritud eksportijate koostatud päritolukinnituse kasutamine ei takista diagonaalse kumulatsiooni kasutamist teiste reegleid kohaldavate konventsiooniosalistega.

4.   Lõike 1 kohaldamisel võivad lepinguosalised kokku leppida süsteemi loomises, mis võimaldab lõike 1 punktides a ja b nimetatud päritolutõendeid välja anda ja/või esitada elektrooniliselt.

5.   Artikli 7 kohaldamisel, kui kohaldub artikli 8 lõige 4, võtab reegleid kohaldavas konventsiooniosalises asutatud eksportija, kes annab välja päritolutõendi või taotleb päritolutõendit muu päritolutõendi alusel, mille puhul on loobutud kohustusest lisada muul juhul artikli 8 lõikega 3 nõutav märge, kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kumulatsiooni kohaldamise tingimused on täidetud, ning on valmis esitama tollile kõik asjakohased dokumendid.

Artikkel 18

Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused

1.   Artikli 17 lõike 1 punktis b osutatud päritoludeklaratsiooni võib koostada:

| a) | heakskiidetud eksportija artikli 19 tähenduses või |
| --- | --- |

a)

heakskiidetud eksportija artikli 19 tähenduses või

| b) | iga eksportija iga kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot. |
| --- | --- |

b)

iga eksportija iga kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot.

2.   Päritoludeklaratsiooni võib koostada, kui tooteid võib käsitada reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevatena ja kui need vastavad muudele käesolevate reeglite nõuetele.

3.   Eksportija, kes koostab päritoludeklaratsiooni, peab olema valmis igal ajal esitama eksportiva lepinguosalise tolliasutuse taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja muude käesolevate reeglite nõuete täitmist.

4.   Eksportija koostab päritoludeklaratsiooni, trükkides kirjutusmasinal, tembeldades või printides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud käesoleva liite III lisas, kasutades üht nimetatud lisas esitatud keelelist versiooni kooskõlas eksportiva riigi õigusega. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb kirjutada tindiga ja trükitähtedes.

5.   Päritoludeklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaalallkirja käsitsi. Heakskiidetud eksportijalt artikli 19 tähenduses ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, kui ta kinnitab eksportiva lepinguosalise tolliasutusele kirjalikult, et võtab endale täieliku vastutuse iga päritoludeklaratsiooni eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu ta oleks sellele käsitsi alla kirjutanud.

6.   Eksportija võib koostada päritoludeklaratsiooni sellega hõlmatud toodete eksportimisel või pärast eksportimist (edaspidi „tagantjärele välja antud päritoludeklaratsioon“), tingimusel et see esitatakse importivas riigis hiljemalt kahe aasta jooksul pärast sellega hõlmatud toodete importimist.

Kui kaubasaadetis jagatakse osadeks kooskõlas artikli 14 lõikega 3 ja tingimusel, et peetakse kinni samast kaheaastasest tähtajast, koostab tagantjärele välja antava päritoludeklaratsiooni tooteid eksportiva lepinguosalise heakskiidetud eksportija.

Artikkel 19

Heakskiidetud eksportija

1.   Eksportiva lepinguosalise tolliasutus võib kooskõlas siseriiklike nõuetega anda igale kõnealuse lepinguosalise territooriumil asutatud eksportijale (edaspidi „heakskiidetud eksportija“) loa koostada ise päritoludeklaratsioone, olenemata asjaomaste toodete väärtusest.

2.   Eksportija, kes taotleb sellist luba, peab tolliasutusele esitama kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesolevate reeglite nõuete täitmise kontrollimiseks.

3.   Tolliasutus annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse päritoludeklaratsioonile.

4.   Tolliasutus kontrollib, kas luba kasutatakse õigesti. Tolliasutus võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada, kui heakskiidetud eksportija ei kasuta seda õigesti, ja ta tunnistab loa kehtetuks siis, kui heakskiidetud eksportija ei paku enam lõikes 2 osutatud tagatisi.

Artikkel 20

Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord

1.   Eksportiva lepinguosalise tolliasutus annab liikumissertifikaadi EUR.1 välja eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel.

2.   Selleks täidab eksportija või tema volitatud esindaja nii liikumissertifikaadi EUR.1 kui ka taotluse vormi, mille näidised on esitatud käesoleva liite IV lisas. Need vormid täidetakse ühes keeltest, milles on koostatud leping, ning kooskõlas eksportiva riigi õigusega. Kui vormid täidetakse käsitsi, tuleb kirjutada tindiga ja trükitähtedes. Tooteid tuleb kirjeldada selleks ettenähtud lahtris, jätmata tühje ridu. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase rea alla tõmmata rõhtjoon ja tühi ruum läbi kriipsutada.

3.   Liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 7 tuleb teha ingliskeelne märge „TRANSITIONAL RULES“.

4.   Eksportija, kes taotleb liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist, peab olema valmis igal ajal esitama liikumissertifikaadi EUR.1 välja andnud eksportiva lepinguosalise tolliasutuse taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja muude käesolevate reeglite nõuete täitmist.

5.   Eksportiva lepinguosalise tolliasutus annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, kui asjaomaseid tooteid võib käsitada päritolustaatusega toodetena ja kui need vastavad muudele käesolevate reeglite nõuetele.

6.   Liikumissertifikaati EUR.1 välja andev tolliasutus võtab vajalikud meetmed, et kontrollida toodete päritolustaatust ja muude käesolevate reeglite nõuete täitmist. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrolle, mida ta peab asjakohaseks. Ta teeb ka kindlaks, et käesoleva artikli lõikes 2 osutatud vormid on nõuetekohaselt täidetud. Eelkõige kontrollib ta, kas toodete kirjeldamiseks mõeldud lahter on täidetud nii, et sinna ei ole võimalik pettuse eesmärgil midagi lisada.

7.   Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kuupäev märgitakse liikumissertifikaadi lahtrisse 11.

8.   Tolliasutus annab liikumissertifikaadi EUR.1 eksportijale välja niipea, kui tegelik eksport on toimunud või tagatud.

Artikkel 21

Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadid EUR.1

1.   Olenemata artikli 20 lõikest 8 võib liikumissertifikaadi EUR.1 välja anda pärast asjakohaste toodete eksportimist, kui:

| a) | seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu; |
| --- | --- |

a)

seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu;

| b) | tolliasutusele on tõendatud, et liikumissertifikaat EUR.1 anti välja, kuid importimisel ei aktsepteeritud seda tehnilistel põhjustel; |
| --- | --- |

b)

tolliasutusele on tõendatud, et liikumissertifikaat EUR.1 anti välja, kuid importimisel ei aktsepteeritud seda tehnilistel põhjustel;

| c) | asjaomaste toodete lõplik sihtkoht ei olnud ekspordi ajal teada ning see määrati kindlaks veo või ladustamise ajal ja pärast kaubasaadetise võimalikku osadeks jagamist vastavalt artikli 14 lõikele 3; |
| --- | --- |

c)

asjaomaste toodete lõplik sihtkoht ei olnud ekspordi ajal teada ning see määrati kindlaks veo või ladustamise ajal ja pärast kaubasaadetise võimalikku osadeks jagamist vastavalt artikli 14 lõikele 3;

| d) | liikumissertifikaat EUR.1 või EUR.MED anti välja kooskõlas konventsiooni reeglitega toodete jaoks, mis on päritolustaatusega ka käesolevate reeglite kohaselt; eksportija võtab kõik vajalikud meetmed eesmärgiga tagada, et kumulatsiooni kohaldamise tingimused on täidetud ja olla valmis esitama tollile kõik asjakohased dokumendid, mis tõendavad, et toode on päritolustaatusega vastavalt käesolevatele reeglitele, või |
| --- | --- |

d)

liikumissertifikaat EUR.1 või EUR.MED anti välja kooskõlas konventsiooni reeglitega toodete jaoks, mis on päritolustaatusega ka käesolevate reeglite kohaselt; eksportija võtab kõik vajalikud meetmed eesmärgiga tagada, et kumulatsiooni kohaldamise tingimused on täidetud ja olla valmis esitama tollile kõik asjakohased dokumendid, mis tõendavad, et toode on päritolustaatusega vastavalt käesolevatele reeglitele, või

| e) | liikumissertifikaat EUR.1 anti välja artikli 8 lõike 4 alusel ja artikli 8 lõike 3 kohaldamine on nõutav importimisel teise reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumile. |
| --- | --- |

e)

liikumissertifikaat EUR.1 anti välja artikli 8 lõike 4 alusel ja artikli 8 lõike 3 kohaldamine on nõutav importimisel teise reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumile.

2.   Lõike 1 rakendamisel märgib eksportija oma taotluses liikumissertifikaadiga EUR.1 hõlmatud toodete ekspordikoha ja -kuupäeva ning taotluse põhjused.

3.   Tolliasutus võib liikumissertifikaadi EUR.1 tagantjärele välja anda kahe aasta jooksul alates ekspordikuupäevast ning alles siis, kui on veendunud, et eksportija taotluses esitatud teave on kooskõlas vastavate dokumentide andmetega.

4.   Lisaks artikli 20 lõikes 3 esitatud nõudele tuleb tagantjärele välja antud liikumissertifikaadile EUR.1 teha järgmine ingliskeelne märge: „ISSUED RETROSPECTIVELY“.

5.   Lõikes 4 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 7.

Artikkel 22

Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine

1.   Liikumissertifikaadi EUR.1 varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda sertifikaadi väljaandnud tolliasutuselt duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.

2.   Lisaks artikli 20 lõikes 3 esitatud nõudele tuleb käesoleva artikli lõike 1 kohaselt väljaantud duplikaadile teha järgmine ingliskeelne märge: „DUPLICATE“.

3.   Lõikes 2 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi lahtrisse 7.

4.   Duplikaat, millele peab olema märgitud liikumissertifikaadi EUR.1 originaali väljaandmise kuupäev, kehtib sellest kuupäevast.

Artikkel 23

Päritolutõendi kehtivus

1.   Päritolutõend kehtib kümme kuud alates eksportiva lepinguosalise territooriumil väljaandmise või koostamise kuupäevast ning see tuleb nimetatud aja jooksul esitada importiva lepinguosalise tolliasutusele.

2.   Päritolutõendeid, mis esitatakse importiva lepinguosalise tolliasutusele pärast lõikes 1 osutatud kehtivusaja möödumist, võib tariifsete soodustuste kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu.

3.   Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võib importiva lepinguosalise tolliasutus päritolutõendeid aktsepteerida juhul, kui tooted on tollile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist.

Artikkel 24

Vabatsoonid

1.   Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tooteid, millega kaubeldakse päritolutõendi alusel ja mida vedamise ajal hoitakse nende territooriumil asuvas vabatsoonis, ei asendata muude kaupadega ega tehta nendega muid toiminguid peale nende, mis on mõeldud toodete riknemise vältimiseks.

2.   Kui reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevaid tooteid imporditakse vabatsooni päritolutõendi alusel ja need läbivad seal töö või töötluse, võib erandina lõikest 1 välja anda või koostada uue päritolutõendi, kui tehtud töö või töötlus on kooskõlas käesolevate reeglitega.

Artikkel 25

Impordinõuded

Päritolutõendid esitatakse importiva lepinguosalise tolliasutusele selle lepinguosalise territooriumil kohaldatava korra kohaselt.

Artikkel 26

Importimine osasaadetistena

Kui importija taotlusel ja importiva lepinguosalise tolliasutuse poolt ettenähtud tingimustel imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI ja XVII jaotise või rubriikide 7308 ja 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi 2. tõlgendamisreegli punkti a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid osasaadetistena, esitatakse tolliasutusele selliste toodete kohta üksainus päritolutõend esimese osasaadetise importimisel.

Artikkel 27

Päritolutõendi esitamisest vabastamine

1.   Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud tooted ei ole imporditud kaubanduslikul eesmärgil, kui on deklareeritud, et need vastavad käesolevate reeglite nõuetele, ja kui ei teki kahtlust sellise deklaratsiooni õigsuses.

2.   Importi ei käsitata kaubanduslikul eesmärgil toimuva impordina, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | import on juhutine; |
| --- | --- |

a)

import on juhutine;

| b) | import hõlmab eranditult tooteid, mis on mõeldud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks; |
| --- | --- |

b)

import hõlmab eranditult tooteid, mis on mõeldud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks;

| c) | toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikul eesmärgil. |
| --- | --- |

c)

toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikul eesmärgil.

3.   Väikepakendite puhul ei tohi selliste toodete koguväärtus ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1 200 eurot.

Artikkel 28

Lahknevused ja vormistusvead

1.   Kui päritolutõendil ja tolliasutusele toodete impordiga seotud vorminõuete täitmiseks esitatud dokumentides olevate andmete vahel avastatakse väikseid erinevusi, ei muuda see päritolutõendit iseenesest tühiseks, kui nõuetekohaselt tõendatakse, et see dokument vastab esitatud toodetele.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud dokumente ei tohiks tagasi lükata päritolutõendi ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui need vead ei sea kahtluse alla selles dokumendis esitatud andmete õigsust.

Artikkel 29

Tarnija deklaratsioonid

1.   Kui lepinguosalise territooriumil antakse välja liikumissertifikaat EUR.1 või koostatakse päritoludeklaratsioon päritolustaatusega toodete kohta, mille tootmisel on kasutatud mõne muu reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevaid kaupu, mis on läbinud seal töö või töötluse, kuid ei ole saanud sooduspäritolustaatust kooskõlas artikli 7 lõikega 3 või 4, võetakse arvesse käesoleva artikli kohaselt nende kaupade kohta tehtud tarnija deklaratsioone.

2.   Lõikes 1 osutatud tarnija deklaratsiooni käsitatakse tõendina selle kohta, et asjaomased kaubad on läbinud reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil töö või töötluse, selleks et kindlaks teha, kas tooteid, mille tootmisel nimetatud kaupu kasutati, võib lugeda eksportiva lepinguosalise territooriumilt pärinevateks ja muudele käesolevate reeglite nõuetele vastavateks toodeteks.

3.   Kui välja arvata lõikes 4 osutatud juhud, esitab tarnija iga kaubasaadetise kohta eraldi tarnija deklaratsiooni VI lisas sätestatud vormis paberilehel, mis on lisatud arvele, saatelehele või muule äridokumendile, milles kõnealuseid kaupu on kirjeldatud piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida.

4.   Kui tarnija tarnib konkreetsele kliendile regulaarselt kaupu, mille puhul reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil läbitud töö või töötlus jääb eeldatavalt teatavaks ajavahemikuks muutumatuks, võib ta mitme kaubasaadetise kohta esitada üheainsa tarnija deklaratsiooni (edaspidi „pikaajaline tarnija deklaratsioon“). Pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtivusaeg on tavaliselt kuni kaks aastat alates deklaratsiooni koostamise kuupäevast. Selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutus, kus deklaratsioon on koostatud, kehtestab tingimused, mille alusel võib rakendada pikemaid ajavahemikke. Tarnija koostab pikaajalise tarnija deklaratsiooni VII lisas sätestatud vormis ja kirjeldab selles asjaomaseid kaupu piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida. Deklaratsioon esitatakse asjaomasele kliendile enne talle esimese kõnealuse deklaratsiooniga hõlmatud kaubasaadetise lähetamist või koos esimese saadetisega. Tarnija teatab kliendile viivitamata, kui tarnija pikaajaline deklaratsioon tarnitavate kaupade suhtes enam ei kehti.

5.   Lõigetes 3 ja 4 osutatud tarnija deklaratsioonid trükitakse või prinditakse ühes keeltest, milles leping on koostatud, vastavalt selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise riigisisesele õigusele, kus deklaratsioon koostatakse, ning see peab kandma tarnija omakäelist originaalallkirja. Deklaratsioon võib olla ka käsitsi kirjutatud; sel juhul tuleb kirjutada tindiga ja trükitähtedes.

6.   Deklaratsiooni koostav tarnija on valmis igal ajal esitama selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutusele, kus deklaratsioon koostatakse, kõik asjakohased dokumendid, mis tõendavad deklaratsioonil esitatud andmete õigsust.

Artikkel 30

Eurodes väljendatud summad

1.   Juhuks kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus kui euro, määravad lepinguosalised artikli 18 lõike 1 punkti b ja artikli 27 lõike 3 kohaldamiseks igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad asjaomaste riikide omavääringus.

2.   Kaubasaadetise suhtes kohaldatakse artikli 18 lõike 1 punkti b või artikli 27 lõiget 3 selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, vastavalt asjaomase riigi poolt kindlaks määratud summale.

3.   Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Komisjon teatab vastavad summad kõikidele asjaomastele riikidele.

4.   Lepinguosaline võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 %. Lepinguosaline võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 % suurem. Omavääringus väljendatud samaväärse summa võib jätta muutmata, kui see summa konverteerimise tulemusena väheneks.

5.   Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu vaatab lepinguosalise taotluse korral eurodes väljendatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu asjaomaste piiride mõju tegeliku väärtuse säilitamise kasulikkust. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid.

VI JAOTIS

KOOSTÖÖPÕHIMÕTTED JA DOKUMENTAALSED TÕENDID

KOOSTÖÖPÕHIMÕTTED JA DOKUMENTAALSED TÕENDID

Artikkel 31

Dokumentaalsed tõendid, päritolutõendite ja täiendavate dokumentide säilitamine

1.   Päritoludeklaratsiooni koostanud või liikumissertifikaati EUR.1 taotlenud eksportija säilitab kõnealuseid päritolutõendeid ja kõiki toote päritolustaatust tõendavaid täiendavaid dokumente paberkandjal või elektroonilisel kujul vähemalt kolm aastat alates päritoludeklaratsiooni väljaandmise või koostamise kuupäevast.

2.   Tarnija deklaratsiooni koostanud tarnija säilitab deklaratsiooni koopiat ja kõikide arvete, saatelehtede või muude äridokumentide koopiaid, millele deklaratsioon on lisatud, ning artikli 29 lõikes 6 osutatud dokumente vähemalt kolm aastat.

Pikaajalise tarnija deklaratsiooni koostanud tarnija säilitab deklaratsiooni, kõikide arvete, saatelehtede või muude kõnealuse deklaratsiooniga hõlmatud kaupu käsitlevate ja kliendile saadetud äridokumentide koopiaid ning artikli 29 lõikes 6 osutatud dokumente vähemalt kolm aastat. See periood algab päeval, mil lõpeb pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtivusaeg.

3.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel loetakse päritolustaatust tõendavateks dokumentideks muu hulgas järgmised:

| a) | otsesed tõendid toimingute kohta, mida eksportija või tarnija on teinud toote saamiseks ja mis sisalduvad näiteks tema raamatupidamisaruannetes või asutusesiseses raamatupidamises; |
| --- | --- |

a)

otsesed tõendid toimingute kohta, mida eksportija või tarnija on teinud toote saamiseks ja mis sisalduvad näiteks tema raamatupidamisaruannetes või asutusesiseses raamatupidamises;

| b) | dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud asjaomase reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil kooskõlas selle siseriiklike õigusaktidega; |
| --- | --- |

b)

dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud asjaomase reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil kooskõlas selle siseriiklike õigusaktidega;

| c) | dokumendid, mis tõendavad materjalidega töö või töötluse tegemist asjaomase lepinguosalise territooriumil ja mis on seal välja antud või koostatud kooskõlas selle siseriiklike õigusaktidega; |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis tõendavad materjalidega töö või töötluse tegemist asjaomase lepinguosalise territooriumil ja mis on seal välja antud või koostatud kooskõlas selle siseriiklike õigusaktidega;

| d) | päritoludeklaratsioonid või liikumissertifikaadid EUR.1, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud lepinguosaliste territooriumil kooskõlas käesolevate reeglitega; |
| --- | --- |

d)

päritoludeklaratsioonid või liikumissertifikaadid EUR.1, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud lepinguosaliste territooriumil kooskõlas käesolevate reeglitega;

| e) | asjakohased tõendid artiklite 13 ja 14 kohaselt väljaspool lepinguosaliste territooriumi tehtud töö või töötluse kohta, mis tõendavad kõnealustes artiklites sätestatud nõuete täitmist. |
| --- | --- |

e)

asjakohased tõendid artiklite 13 ja 14 kohaselt väljaspool lepinguosaliste territooriumi tehtud töö või töötluse kohta, mis tõendavad kõnealustes artiklites sätestatud nõuete täitmist.

4.   Eksportiva lepinguosalise tolliasutus, kes annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, säilitab artikli 20 lõikes 2 osutatud taotlusvormi vähemalt kolm aastat.

5.   Importiva lepinguosalise tolliasutus säilitab talle esitatud päritoludeklaratsioone ja liikumissertifikaate EUR.1 vähemalt kolm aastat.

6.   Tarnija deklaratsiooni, millega tõendatakse kasutatud materjalidega töö või töötluse tegemist reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil ja mis on seal koostatud, käsitatakse artikli 18 lõikes 3, artikli 20 lõikes 4 ja artikli 29 lõikes 6 osutatud dokumendina, mida kasutatakse selle tõendamiseks, et liikumissertifikaadiga EUR.1 või päritoludeklaratsiooniga hõlmatud tooteid võib pidada kõnealuse reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevateks ja muudele käesolevate reeglite nõuetele vastavateks toodeteks.

Artikkel 32

Vaidluste lahendamine

Kui seoses artiklites 34 ja 35 osutatud kontrollimenetlusega või käesoleva liite tõlgendamisega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule.

Importija ja importiva lepinguosalise tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva lepinguosalise õigusnormide kohaselt.

VII JAOTIS

HALDUSKOOSTÖÖ

HALDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 33

Teavitamine ja koostöö

1.   Lepinguosaliste tolliasutused esitavad üksteisele nende tolliasutustes liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmiseks kasutatavad templijäljendid, heakskiidetud eksportijatele antavate lubade numbrite näidised ning nimetatud sertifikaatide ja päritoludeklaratsioonide kontrollimise eest vastutavate tolliasutuste aadressid.

2.   Et tagada käesolevate reeglite nõuetekohane kohaldamine, abistavad lepinguosalised üksteist oma pädevate tolliasutuste kaudu, kontrollides liikumissertifikaatide EUR.1, päritoludeklaratsioonide või tarnija deklaratsioonide ehtsust ning nendes dokumentides esitatud teabe õigsust.

Artikkel 34

Päritolutõendite kontrollimine

1.   Järelkontrolli päritolutõendite üle tehakse pisteliselt või siis, kui importiva lepinguosalise tolliasutusel tekib põhjendatud kahtlus nende dokumentide ehtsuses, asjaomaste toodete päritolustaatuses või muude käesolevate reeglite nõuete täitmises.

2.   Importiva lepinguosalise tolliasutus tagastab järelkontrollitaotluse tegemisel eksportiva lepinguosalise tolliasutusele liikumissertifikaadi EUR.1, arve, kui see on esitatud, ja päritoludeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad ning esitab vajaduse korral kontrollitaotluse põhjused. Järelkontrollitaotluse põhjendamiseks edastatakse kõik dokumendid ja kogu teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed on valed.

3.   Kontrolli teostab eksportiva lepinguosalise tolliasutus. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrolle, mida ta peab asjakohaseks.

4.   Kui importiva lepinguosalise tolliasutus otsustab kontrollitulemuste saamiseni asjaomaste toodete sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusabinõud.

5.   Kontrolli tulemused teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele niipea kui võimalik. Tulemustest peab selgesti ilmnema, kas dokumendid on ehtsad, kas asjaomaseid tooteid võib käsitada mõne lepinguosalise territooriumilt pärinevate toodetena ja kas need vastavad muudele käesolevate reeglite nõuetele.

6.   Kui põhjendatud kahtlusega olukordades ei saada vastust kümne kuu jooksul pärast kontrollitaotluse kuupäeva või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et otsustada asjaomase dokumendi ehtsuse üle või teha kindlaks toodete tegelik päritolu, keeldub kontrolli taotlenud tolliasutus soodustuste andmisest, välja arvatud erandlikel asjaoludel.

Artikkel 35

Tarnija deklaratsioonide kontrollimine

1.   Järelkontrolli tarnija deklaratsioonide või pikaajaliste tarnija deklaratsioonide üle võidakse teha pisteliselt või siis, kui selle lepinguosalise tolliasutusel, kus asjaomaste deklaratsioonide põhjal on välja antud liikumissertifikaat EUR.1 või koostatud päritoludeklaratsioon, on tekkinud põhjendatud kahtlus dokumendi ehtsuses või selles esitatud andmete õigsuses.

2.   Lõike 1 rakendamisel tagastab lõikes 1 osutatud lepinguosalise tolliasutus tarnija deklaratsiooni või pikaajalise tarnija deklaratsiooni ja arved, saatelehed või muud äridokumendid, mis käsitlevad asjaomase deklaratsiooniga hõlmatud kaupu, selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutusele, kus deklaratsioon koostati, põhjendades vajaduse korral kontrollitaotluse sisu ja vormi.

Järelkontrollitaotluse põhjendamiseks edastatakse kõik saadud dokumendid ja kogu teave, mille põhjal võib oletada, et tarnija deklaratsioonis või pikaajalises tarnija deklaratsioonis esitatud andmed on valed.

3.   Kontrolli teostab selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutus, kus tarnija deklaratsioon või pikaajaline tarnija deklaratsioon koostati. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida tarnija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks.

4.   Kontrolli tulemused teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele niipea kui võimalik. Tulemustest peab selgesti ilmnema, kas tarnija deklaratsioonis või pikaajalises tarnija deklaratsioonis esitatud teave on õige, ja need peavad võimaldama otsustada, kas ja millisel määral saab seda deklaratsiooni arvestada liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmisel või päritoludeklaratsiooni koostamisel.

Artikkel 36

Karistused

Lepinguosalised näevad ette käesolevate reeglitega seotud siseriiklike õigusnormide rikkumise eest kriminaal-, tsiviil- või halduskaristused.

VIII JAOTIS

A LIITE KOHALDAMINE

A LIITE KOHALDAMINE

Artikkel 37

Euroopa Majanduspiirkond

Euroopa Majanduspiirkonnast (EMP) pärinevaid tooteid käsitatakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli nr 4 tähenduses Euroopa Liidust, Islandilt, Liechtensteinist või Norrast („EMP lepingu osalised“) pärinevate toodetena, kui need on eksporditud vastavalt kas Euroopa Liidust, Islandilt, Liechtensteinist või Norrast Montenegrosse, tingimusel et Montenegro ning EMP lepingu osaliste vahel kohaldatakse käesolevatele reeglitele tuginevaid vabakaubanduslepinguid.

Artikkel 38

Liechtenstein

Liechtensteinist pärinevat toodet käsitatakse Šveitsi ja Liechtensteini tolliliidu tõttu Šveitsist pärineva tootena, piiramata seejuures artikli 2 kohaldamist.

Artikkel 39

San Marino Vabariik

San Marino Vabariigist pärinevat toodet käsitatakse Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi tolliliidu tõttu Euroopa Liidust pärineva tootena, piiramata seejuures artikli 2 kohaldamist.

Artikkel 40

Andorra Vürstiriik

Andorra Vürstiriigist pärinevat ja harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25–97 klassifitseeritud toodet käsitatakse Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi tolliliidu tõttu Euroopa Liidust pärineva tootena, piiramata seejuures artikli 2 kohaldamist.

Artikkel 41

Ceuta ja Melilla

1.   Käesolevates reeglites kasutatud mõiste „Euroopa Liit“ ei hõlma Ceutat ja Melillat.

2.   Montenegrost pärinevate toodete Ceutasse ja Melillasse importimisel kohaldatakse sama tollirežiimi, mida kohaldatakse Euroopa Liidu tolliterritooriumilt pärinevate toodete suhtes Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemistingimuste ja aluslepingutesse tehtavate muudatuste akti (3) protokolli nr 2 alusel. Montenegro kohaldab Ceutast ja Melillast pärinevate ning asjaomase lepinguga hõlmatud toodete importimisel sama tollirežiimi, mida kohaldatakse Euroopa Liidust imporditavate ja sealt pärinevate toodete suhtes.

3.   Käesoleva artikli lõike 2 kohaldamisel Ceutast ja Melillast pärinevate toodete suhtes kohaldatakse käesolevaid reegleid mutatis mutandis vastavalt V lisas sätestatud eritingimustele.

I LISA

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED II LISA LOENDI KOHTA

Märkus 1 – üldine sissejuhatus

Loendiga kehtestatakse kõikidele toodetele tingimused, millele need peavad vastama, et neid saaks käsitada piisava töö või töötluse läbinuna käesoleva liite II jaotise artikli 4 tähenduses. Reegleid on nelja tüüpi ja need varieeruvad vastavalt tootele:

| a) | töö või töötlusega ei ületata päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud sisaldust; |
| --- | --- |

a)

töö või töötlusega ei ületata päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud sisaldust;

| b) | töö või töötluse tulemusel ei kuulu valmistatud toode või kasutatud materjalid enam harmoneeritud süsteemi samasse neljakohalisse rubriiki või samasse kuuekohalisse alamrubriiki; |
| --- | --- |

b)

töö või töötluse tulemusel ei kuulu valmistatud toode või kasutatud materjalid enam harmoneeritud süsteemi samasse neljakohalisse rubriiki või samasse kuuekohalisse alamrubriiki;

| c) | teostatakse konkreetne töö- või töötlemistoiming; |
| --- | --- |

c)

teostatakse konkreetne töö- või töötlemistoiming;

| d) | töö või töötlus teostatakse teatavate täielikult saadud materjalidega. |
| --- | --- |

d)

töö või töötlus teostatakse teatavate täielikult saadud materjalidega.

Märkus 2 – loendi struktuur

| 2.1. | Loendi esimeses kahes veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on esitatud harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või grupinumber ja teises veerus selle süsteemi vastava rubriigi või grupi kaubakirjeldus. Esimese kahe veeru iga kande jaoks on kolmandas veerus nähtud ette reegel. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees „ex“, tähendab see, et kolmanda veeru reegel kehtib ainult teises veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kui esimesse veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud grupinumber ja seetõttu on teises veerus toodete üldkirjeldus, kohaldatakse kolmanda veeru asjakohast reeglit kõikide toodete suhtes, mis on harmoneeritud süsteemis klassifitseeritud kõnealuse grupi rubriikidesse või ükskõik millisesse esimesse veergu koondatud rubriiki. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kui loend sisaldab erinevaid reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane asjaomase rubriigi selle osa kirjeldust, mis on hõlmatud kolmanda veeru vastavate reeglitega. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kui kolmandas veerus on esitatud kaks alternatiivset reeglit, mis on eraldatud sidesõnaga „või“, võib eksportija valida, millist reeglit kasutada. |
| --- | --- |

2.4.

Märkus 3 – näited reeglite kohaldamise kohta

| 3.1. | Käesoleva liite II jaotise artiklit 4, milles käsitletakse tooteid, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete tootmiseks, kohaldatakse olenemata sellest, kas päritolustaatus on saadud neid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus lepinguosalise tehases. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Käesoleva liite II jaotise artikli 6 kohaselt peab tehtud töö või töötlus olema kõnealuses artiklis osutatud toimingutest ulatuslikum. Vastasel juhul ei saa kaubad kasu tariifsest sooduskohtlemisest isegi siis, kui allpool esitatud loendi tingimused on täidetud.
  Käesoleva liite II jaotise artikli 6 kohaldamisel nähakse loendi reeglitega ette päritolustaatuse saamiseks vajalik minimaalne töö või töötlus ning sellest ulatuslikum töö või töötlus annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlus päritolustaatust ei anna.
  Kui reegliga nähakse ette, et teatavas tootmisetapis võib päritolustaatuseta materjali kasutada, on sellise materjali kasutamine varasemas tootmisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis mitte.
  Kui reegliga nähakse ette, et teatavas tootmisetapis päritolustaatuseta materjali ei või kasutada, on sellise materjali kasutamine varasemas tootmisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis enam mitte.
  Näide: kui grupi 19 reegliga nähakse ette, et rubriikidesse 1101–1108 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide mass ei tohi ületada 20 % massist, ei ole gruppi 10 kuuluvate teraviljade kasutamine (st importimine) (materjalid varasemas tootmisetapis) piiratud. |
| --- | --- |

3.2.

Käesoleva liite II jaotise artikli 6 kohaldamisel nähakse loendi reeglitega ette päritolustaatuse saamiseks vajalik minimaalne töö või töötlus ning sellest ulatuslikum töö või töötlus annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlus päritolustaatust ei anna.

Kui reegliga nähakse ette, et teatavas tootmisetapis võib päritolustaatuseta materjali kasutada, on sellise materjali kasutamine varasemas tootmisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis mitte.

Kui reegliga nähakse ette, et teatavas tootmisetapis päritolustaatuseta materjali ei või kasutada, on sellise materjali kasutamine varasemas tootmisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis enam mitte.

Näide: kui grupi 19 reegliga nähakse ette, et rubriikidesse 1101–1108 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide mass ei tohi ületada 20 % massist, ei ole gruppi 10 kuuluvate teraviljade kasutamine (st importimine) (materjalid varasemas tootmisetapis) piiratud.

| 3.3. | Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, kui reeglis kasutatakse väljendit „tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest“, tähendab see, et kasutada võib kõikidesse rubriikidesse kuuluvaid materjale (ka tootega sama rubriigi ja kirjelduse alla kuuluvaid materjale), kui nimetatud reeglis mainitud eripiirangutest ei tulene teisiti.
  Väljend „tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sealhulgas muudest rubriiki ... kuuluvatest materjalidest“ või „tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sealhulgas tootega samasse rubriiki kuuluvatest muudest materjalidest“ tähendab aga, et kasutada võib kõikidesse rubriikidesse kuuluvaid materjale, välja arvatud neid, mille kirjeldus kuulub loendi teises veerus esitatud toote kirjelduse alla. |
| --- | --- |

3.3.

Väljend „tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sealhulgas muudest rubriiki ... kuuluvatest materjalidest“ või „tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sealhulgas tootega samasse rubriiki kuuluvatest muudest materjalidest“ tähendab aga, et kasutada võib kõikidesse rubriikidesse kuuluvaid materjale, välja arvatud neid, mille kirjeldus kuulub loendi teises veerus esitatud toote kirjelduse alla.

| 3.4. | Kui loendi reegliga nähakse ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kui loendi reegliga nähakse ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kui loendi reegliga nähakse ette kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtuseks kaks protsendimäära, ei tohi neid protsendimäärasid liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurim väärtus ületada kõrgeimat esitatud protsendimäära. Peale selle ei tohi ületada ka iga materjali suhtes kehtivat protsendimäära. |
| --- | --- |

3.6.

Märkus 4 – teatavaid põllumajandustooteid käsitlevad üldised sätted

| 4.1. | Gruppidesse 6, 7, 8, 9, 10 ja 12 ning rubriiki 2401 kuuluvaid põllumajandustooteid, mis on kasvatatud või koristatud lepinguosalise territooriumil, käsitatakse kõnealuse lepinguosalise territooriumilt pärinevate toodetena isegi siis, kui need on kasvatatud imporditud seemnetest, taimesibulatest, pookealustest, pistikutest, pookeokstest, võsudest, pungadest või muudest elusate taimede osadest. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kui päritolustaatuseta suhkru sisaldus teatavas tootes on piiratud, võetakse selliste piirmäärade arvutamisel arvesse rubriikidesse 1701 (sahharoos) ja 1702 (nt fruktoos, glükoos, laktoos, maltoos, isoglükoos või invertsuhkur) kuuluvate suhkrute massi, mida on kasutatud lõpptoote tootmisel ja lõpptootes sisalduvate päritolustaatuseta toodete tootmisel. |
| --- | --- |

4.2.

Märkus 5 – teatavate tekstiiltoodete puhul kasutatav terminoloogia

| 5.1. | Loendis kasutatud mõiste „looduslikud kiud“ osutab muudele kiududele kui tehis- või sünteeskiud. Mõiste piirdub ketruseelsetes järkudes olevate kiududega, hõlmates jäätmeid ja, kui teisiti ei ole sätestatud, ka kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiude. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Termin „looduslikud kiud“ hõlmab rubriiki 0511 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi ning rubriikidesse 5101–5105 kuuluvaid villakiudusid ja loomavilla ja -karva, rubriikidesse 5201–5203 kuuluvaid puuvillakiudusid ning rubriikidesse 5301–5305 kuuluvaid muid taimseid kiudusid. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Loendis kasutatud terminitega „tekstiilimass“, „keemilised materjalid“ ja „paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid“ kirjeldatakse materjale, mis ei ole klassifitseeritud gruppidesse 50–63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ja -lõngade tootmiseks. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Loendis kasutatud termin „keemilised staapelkiud“ tähendab rubriikidesse 5501–5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või kiujäätmeid. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Trükkimine (koos kudumise, silmuskudumise, heegeldamise, taftingtöötluse või flokeerimisega) on tehnika, millega tekstiili alusmaterjalile antakse püsiva loomuga objektiivselt hinnatav funktsioon, nagu värv, kujundus või tehniline omadus, kasutades siidi-, rull-, digitaal- või ülekandetrüki tehnikaid. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Trükkimine (eraldiseisva toiminguna) on tehnika, millega tekstiili alusmaterjalile antakse püsiva loomuga objektiivselt hinnatav funktsioon, nagu värv, kujundus või tehniline omadus, kasutades siidi-, rull-, digitaal- või ülekandetrüki tehnikaid, kombineeritult vähemalt kahe ettevalmistus- või viimistlustoiminguga (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), tingimusel et kõigi kasutatud materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast. |
| --- | --- |

5.6.

Märkus 6 – tekstiilmaterjalide segust tehtud toodete suhtes kohaldatavad piirmäärad

| 6.1. | Kui loendis sisalduva toote puhul on viidatud käesolevale märkusele, ei kohaldata kolmandas veerus olevaid tingimusi ühegi selle toote tootmiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui nende mass kokku on kuni 15 % kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist (vt ka märkused 6.3 ja 6.4). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Märkuses 6.1 nimetatud piirmäära võib kohaldada siiski üksnes segatoodete suhtes, mis on valmistatud kahest või enamast põhitekstiilmaterjalist.
  Põhitekstiilmaterjalid on järgmised:






  — | siid; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Põhitekstiilmaterjalid on järgmised:

—

siid;

| — | vill; |
| --- | --- |

—

vill;

| — | loomakarv; |
| --- | --- |

—

loomakarv;

| — | loomavill; |
| --- | --- |

—

loomavill;

| — | hobusejõhv; |
| --- | --- |

—

hobusejõhv;

| — | puuvill; |
| --- | --- |

—

puuvill;

| — | paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber; |
| --- | --- |

—

paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber;

| — | lina; |
| --- | --- |

—

lina;

| — | kanep; |
| --- | --- |

—

kanep;

| — | džuut ja muud niinekiud; |
| --- | --- |

—

džuut ja muud niinekiud;

| — | sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud; |
| --- | --- |

—

sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud;

| — | kookoskiud, manillakanep, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud; |
| --- | --- |

—

kookoskiud, manillakanep, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud;

| — | polüpropüleenist sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

polüpropüleenist sünteesfilamentkiud;

| — | polüestrist sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

polüestrist sünteesfilamentkiud;

| — | polüamiidist sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

polüamiidist sünteesfilamentkiud;

| — | polüakrüülnitriilist sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

polüakrüülnitriilist sünteesfilamentkiud;

| — | polüimiidist sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

polüimiidist sünteesfilamentkiud;

| — | polütetrafluoroetüleenist sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

polütetrafluoroetüleenist sünteesfilamentkiud;

| — | polü(fenüleensulfiidist) sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

polü(fenüleensulfiidist) sünteesfilamentkiud;

| — | polü(vinüülkloriidist) sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

polü(vinüülkloriidist) sünteesfilamentkiud;

| — | muud sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

muud sünteesfilamentkiud;

| — | viskoosist tehisfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

viskoosist tehisfilamentkiud;

| — | muud tehisfilamentkiud, |
| --- | --- |

—

muud tehisfilamentkiud,

| — | elektrit juhtivad filamendid; |
| --- | --- |

—

elektrit juhtivad filamendid;

| — | polüpropüleenist sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polüpropüleenist sünteesstaapelkiud;

| — | polüestrist sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polüestrist sünteesstaapelkiud;

| — | polüamiidist sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polüamiidist sünteesstaapelkiud;

| — | polüakrüülnitriilist sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polüakrüülnitriilist sünteesstaapelkiud;

| — | polüimiidist sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polüimiidist sünteesstaapelkiud;

| — | polütetrafluoroetüleenist sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polütetrafluoroetüleenist sünteesstaapelkiud;

| — | polü(fenüleensulfiidist) sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polü(fenüleensulfiidist) sünteesstaapelkiud;

| — | polü(vinüülkloriidist) sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polü(vinüülkloriidist) sünteesstaapelkiud;

| — | muud sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

muud sünteesstaapelkiud;

| — | viskoosist tehisstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

viskoosist tehisstaapelkiud;

| — | muud tehisstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

muud tehisstaapelkiud;

| — | mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist; |
| --- | --- |

—

mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist;

| — | rubriiki 5605 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe plastkile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiust riba, mis koosneb alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või plastkilesüdamikust; |
| --- | --- |

—

rubriiki 5605 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe plastkile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiust riba, mis koosneb alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või plastkilesüdamikust;

| — | muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted; |
| --- | --- |

—

muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted;

| — | klaaskiud; |
| --- | --- |

—

klaaskiud;

| — | metallkiud; |
| --- | --- |

—

metallkiud;

| — | mineraalkiud. |
| --- | --- |

—

mineraalkiud.

| 6.3. | Toodete puhul, mis sisaldavad „mähitud või mähkimata lõnga, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist“, on piirmäär sellise lõnga puhul 20 %. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Toodete puhul, mis sisaldavad „kahe plastkile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiust riba, mis koosneb alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või plastkilesüdamikust“, on piirmäär sellise riba kohta 30 %. |
| --- | --- |

6.4.

Märkus 7 – teatavate tekstiiltoodete suhtes kohaldatavad muud piirmäärad

| 7.1. | Kui loendis on viide käesolevale märkusele, võib kasutada tekstiilmaterjale (välja arvatud vooder ja vaheriie), mis ei vasta asjaomase valmistoote kohta loendi kolmandas veerus ettenähtud reeglile, tingimusel et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui toode ning nende väärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Ilma et see piiraks märkuse 7.3 kohaldamist, võib tekstiiltoodete tootmiseks vabalt kasutada materjale, mis ei ole klassifitseeritud gruppidesse 50–63, olenemata sellest, kas need sisaldavad tekstiili või mitte. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Kui kohaldatakse protsendireeglit, tuleb gruppidesse 50–63 klassifitseerimata päritolustaatuseta materjalide väärtust võtta arvesse tootes sisalduvate päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel. |
| --- | --- |

7.3.

Märkus 8 – teatavate gruppi 27 kuuluvate toodetega tehtavate eritöötlustoimingute ja lihttoimingute määratlus

| 8.1. | Rubriikides ex 2707 ja 2713 tähendab „eritöötlustoiming“ järgmisi toiminguid:






  a) | vaakumdestilleerimine; |
| --- | --- | --- |

8.1.

a)

vaakumdestilleerimine;

| b) | põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; |
| --- | --- |

b)

põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine;

| c) | krakkimine; |
| --- | --- |

c)

krakkimine;

| d) | reformimine; |
| --- | --- |

d)

reformimine;

| e) | ekstraheerimine selektiivlahustite abil; |
| --- | --- |

e)

ekstraheerimine selektiivlahustite abil;

| f) | töötlus, mis sisaldab kõiki järgmisi toiminguid: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; |
| --- | --- |

f)

töötlus, mis sisaldab kõiki järgmisi toiminguid: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;

| g) | polümeerimine; |
| --- | --- |

g)

polümeerimine;

| h) | alküülimine; |
| --- | --- |

h)

alküülimine;

| i) | isomeerimine. |
| --- | --- |

i)

isomeerimine.

| 8.2. | Rubriikides 2710, 2711 ja 2712 tähendab „eritöötlustoiming“ järgmisi toiminguid:






  a) | vaakumdestilleerimine; |
| --- | --- | --- |

8.2.

a)

vaakumdestilleerimine;

| b) | põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; |
| --- | --- |

b)

põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine;

| c) | krakkimine; |
| --- | --- |

c)

krakkimine;

| d) | reformimine; |
| --- | --- |

d)

reformimine;

| e) | ekstraheerimine selektiivlahustite abil; |
| --- | --- |

e)

ekstraheerimine selektiivlahustite abil;

| f) | töötlus, mis sisaldab kõiki järgmisi toiminguid: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; |
| --- | --- |

f)

töötlus, mis sisaldab kõiki järgmisi toiminguid: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;

| g) | polümeerimine; |
| --- | --- |

g)

polümeerimine;

| h) | alküülimine; |
| --- | --- |

h)

alküülimine;

| i) | isomeerimine; |
| --- | --- |

i)

isomeerimine;

| j) | üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod); |
| --- | --- |

j)

üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod);

| k) | üksnes rubriiki 2710 kuuluvate toodete puhul parafiinitustamine ükskõik millise protsessi abil, v.a filtreerimine; |
| --- | --- |

k)

üksnes rubriiki 2710 kuuluvate toodete puhul parafiinitustamine ükskõik millise protsessi abil, v.a filtreerimine;

| l) | üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on vähemalt 250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriiki ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus, värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu siiski eritöötlustoimingute hulka; |
| --- | --- |

l)

üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on vähemalt 250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriiki ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus, värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu siiski eritöötlustoimingute hulka;

| m) | üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi; |
| --- | --- |

m)

üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi;

| n) | üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsagedusliku elektrilise harilahendusega; |
| --- | --- |

n)

üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsagedusliku elektrilise harilahendusega;

| o) | üksnes rubriiki ex 2712 kuuluvate toorsaaduste puhul (v.a vaseliin, mäevaha, ligniitvaha, turbavaha ja parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist) õlitustamine fraktsioneeriva kristallisatsiooni abil. |
| --- | --- |

o)

üksnes rubriiki ex 2712 kuuluvate toorsaaduste puhul (v.a vaseliin, mäevaha, ligniitvaha, turbavaha ja parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist) õlitustamine fraktsioneeriva kristallisatsiooni abil.

| 8.3. | Rubriikides ex 2707 ja 2713 märgitud lihttoimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eemaldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega kaupade segamise teel, või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolustaatust. |
| --- | --- |

8.3.

Märkus 9 – teatavate toodetega tehtavate eritöötlustoimingute ja toimingute määratlus

| 9.1. | Gruppi 30 kuuluvaid tooteid, mis on saadud lepinguosalise territooriumil rakukultuure kasutades, käsitatakse selle lepinguosalise territooriumilt pärinevatena. Mõiste „rakukultuur“ tähendab inim-, looma- ja taimerakkude kasvatamist kontrollitud tingimustes (nt kindlaksmääratud temperatuur, kasvukeskkond, gaasisegu, pH) väljaspool elusorganismi. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Tooteid, mis kuuluvad gruppidesse 29 (välja arvatud: 2905,43–2905,44), 30, 32, 33 (välja arvatud: 3302,10, 3301), 34, 35 (välja arvatud: 35.01, 3502,11–3502,19, 3502,20, 35.05), 36, 37, 38 (välja arvatud: 3809,10, 38.23, 3824,60, 38.26) ja 39 (välja arvatud: 39.16–39.26) ning mis on saadud lepinguosalise territooriumil fermenteerimise teel, käsitatakse selle lepinguosalise territooriumilt pärinevatena. „Fermenteerimine“ on biotehnoloogiline protsess, milles inim-, looma- ja taimerakke, baktereid, pärmseeni, seeni või ensüüme kasutatakse selleks, et toota gruppidesse 29–39 kuuluvaid tooteid. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Järgmisi töötlemistoiminguid peetakse artikli 4 lõike 1 kohaselt piisavaks toodete puhul, mis kuuluvad gruppidesse 28, 29 (välja arvatud: 2905,43–2905,44), 30, 32, 33 (välja arvatud: 3302,10, 3301), 34, 35 (välja arvatud: 35.01, 3502,11–3502,19, 3502,20, 35.05), 36, 37, 38 (välja arvatud: 3809,10, 38.23, 3824,60, 38.26) ja 39 (välja arvatud: 39.16–39.26).






  — | Keemiline reaktsioon: „keemiline reaktsioon“ on protsess, sealhulgas biokeemiline protsess, mille tulemusel tekib molekulisiseste sidemete katkemise ja uute molekulisiseste sidemete moodustumise või molekulis sisalduvate aatomite paigutuse muutumise teel uue struktuuriga molekul. Keemilist reaktsiooni võib väljendada CASi numbri muutusega.
  Päritolu määramisel ei tohiks arvesse võtta järgmisi protsesse: a) lahustamine vees või muudes lahustites; b) lahustite, sealhulgas vee eemaldamine või c) kristallisatsioonivee lisamine või eemaldamine. Keemilist reaktsiooni, nagu see on määratletud eespool, käsitatakse päritolustaatust andvana. |
| --- | --- | --- |

9.3.

—

Keemiline reaktsioon: „keemiline reaktsioon“ on protsess, sealhulgas biokeemiline protsess, mille tulemusel tekib molekulisiseste sidemete katkemise ja uute molekulisiseste sidemete moodustumise või molekulis sisalduvate aatomite paigutuse muutumise teel uue struktuuriga molekul. Keemilist reaktsiooni võib väljendada CASi numbri muutusega.

Päritolu määramisel ei tohiks arvesse võtta järgmisi protsesse: a) lahustamine vees või muudes lahustites; b) lahustite, sealhulgas vee eemaldamine või c) kristallisatsioonivee lisamine või eemaldamine. Keemilist reaktsiooni, nagu see on määratletud eespool, käsitatakse päritolustaatust andvana.

| — | Segamine: päritolustaatust andvana käsitatakse sellist üksnes eelnevalt kindlaksmääratud tingimustele vastavat materjalide sihilikku ja proportsionaalselt kontrollitud segamist või tihendamist, k.a pihustamine (v.a lahjendite lisamine), mille tulemusel saadakse kaup, mille füüsikalised ja keemilised omadused vastavad selle kauba otstarbele ja kasutusvaldkondadele ning erinevad sisendmaterjalide omadustest. |
| --- | --- |

—

Segamine: päritolustaatust andvana käsitatakse sellist üksnes eelnevalt kindlaksmääratud tingimustele vastavat materjalide sihilikku ja proportsionaalselt kontrollitud segamist või tihendamist, k.a pihustamine (v.a lahjendite lisamine), mille tulemusel saadakse kaup, mille füüsikalised ja keemilised omadused vastavad selle kauba otstarbele ja kasutusvaldkondadele ning erinevad sisendmaterjalide omadustest.

| — | Puhastamine: puhastamist käsitatakse päritolustaatust andvana, kui see toimub ühe või mõlema lepinguosalise territooriumil ja täidetud on mõni järgmistest kriteeriumidest:






  a) | kauba puhastamise tulemusel eemaldatakse vähemalt 80 % olemasolevatest lisanditest või |
| --- | --- | --- |

—

Puhastamine: puhastamist käsitatakse päritolustaatust andvana, kui see toimub ühe või mõlema lepinguosalise territooriumil ja täidetud on mõni järgmistest kriteeriumidest:

a)

kauba puhastamise tulemusel eemaldatakse vähemalt 80 % olemasolevatest lisanditest või

| b) | lisandite sisalduse vähendamise või nende eemaldamisega saadakse ühele või mitmele järgmisele kasutusvaldkonnale vastav kaup:






  i) | farmaatsias, meditsiinis, kosmeetikas, veterinaarias või toiduainetes kasutatavad ained; |
| --- | --- | --- |

b)

lisandite sisalduse vähendamise või nende eemaldamisega saadakse ühele või mitmele järgmisele kasutusvaldkonnale vastav kaup:

i)

farmaatsias, meditsiinis, kosmeetikas, veterinaarias või toiduainetes kasutatavad ained;

| ii) | analüüside tegemisel, diagnostikas või laboris kasutatavad kemikaalid ja reaktiivid; |
| --- | --- |

ii)

analüüside tegemisel, diagnostikas või laboris kasutatavad kemikaalid ja reaktiivid;

| iii) | mikroelektroonikas kasutatavad elemendid ja komponendid; |
| --- | --- |

iii)

mikroelektroonikas kasutatavad elemendid ja komponendid;

| iv) | optikas spetsiaalse kasutusega; |
| --- | --- |

iv)

optikas spetsiaalse kasutusega;

| v) | biotehnikas kasutamisel (nt rakukülvid, geenitehnoloogia või katalüsaator); |
| --- | --- |

v)

biotehnikas kasutamisel (nt rakukülvid, geenitehnoloogia või katalüsaator);

| vi) | eraldamisprotsessis kasutatavad kandjad või |
| --- | --- |

vi)

eraldamisprotsessis kasutatavad kandjad või

| vii) | radioaktiivsuse kasutamisega. |
| --- | --- |

vii)

radioaktiivsuse kasutamisega.

| — | Osakeste suuruse muutmine: päritolustaatust andvana käsitatakse toote osakeste suuruse tahtlikku ja kontrollitud muutmist muul viisil kui üksnes purustamise või pressimise teel, mille tulemusel saadakse toode, millel on kindlaksmääratud suurusega osakesed, osakeste kindlaksmääratud suurusjaotus või kindlaksmääratud pind, mis on saadava toote seisukohalt olulised ning mille füüsikalised ja keemilised omadused erinevad sisendmaterjalide omadest. |
| --- | --- |

—

Osakeste suuruse muutmine: päritolustaatust andvana käsitatakse toote osakeste suuruse tahtlikku ja kontrollitud muutmist muul viisil kui üksnes purustamise või pressimise teel, mille tulemusel saadakse toode, millel on kindlaksmääratud suurusega osakesed, osakeste kindlaksmääratud suurusjaotus või kindlaksmääratud pind, mis on saadava toote seisukohalt olulised ning mille füüsikalised ja keemilised omadused erinevad sisendmaterjalide omadest.

| — | Standardmaterjalide tootmine: selliste valmististe (sh standardlahuste) tootmine, mis sobivad analüüside tegemiseks, kalibreerimiseks või etalonina kasutamiseks ning millel on tootja poolt sertifitseeritud täpne puhtusaste või seguvahekord. Standardmaterjalide tootmist käsitatakse päritolustaatust andvana. |
| --- | --- |

—

Standardmaterjalide tootmine: selliste valmististe (sh standardlahuste) tootmine, mis sobivad analüüside tegemiseks, kalibreerimiseks või etalonina kasutamiseks ning millel on tootja poolt sertifitseeritud täpne puhtusaste või seguvahekord. Standardmaterjalide tootmist käsitatakse päritolustaatust andvana.

| — | Isomeeride eraldamine: isomeeride isoleerimist või eraldamist isomeeride segust käsitatakse päritolustaatust andvana. |
| --- | --- |

—

Isomeeride eraldamine: isomeeride isoleerimist või eraldamist isomeeride segust käsitatakse päritolustaatust andvana.

II LISA

LOEND PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDEGA TEHTAVATEST TÖÖDEST JA TÖÖTLUSEST, MIS ANNAVAD TOOTELE PÄRITOLUSTAATUSE

| Rubriik | Toote kirjeldus | Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlus, mis annavad päritolustaatuse |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Grupp 1 | Elusloomad | Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud |
| Grupp 2 | Liha ja sööda v rups | Tootmine, mille puhul kogu sellesse gruppi kuuluv liha ja söödav rups on täielikult saadud |
| Grupp 3 | Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud |
| Grupp 4 | Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud |
| ex grupp 5 | Mujal nimetamata loomse päritoluga tooted; välja arvatud: | Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest |
| ex 0511 91 | Mittesöödav kalamari ja niisk | Kogu kalamari ja niisk on täielikult saadud |
| Grupp 6 | Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja -roheline | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täielikult saadud |
| Grupp 7 | Köögivili ning söödavad juured ja mugulad | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud |
| Grupp 8 | Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 8 kuuluvad puuviljad, marjad, pähklid ning tsitrusviljade ja melonite koor on täielikult saadud |
| Grupp 9 | Kohv, tee, mate ja vürtsid | Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest |
| Grupp 10 | Teravili | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud |
| Grupp 11 | Jahud, tangained; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppidesse 8, 10 ja 11, rubriikidesse 0701 , 0714 , 2302 ja 2303 ning alamrubriiki 0710 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud |
| Grupp 12 | Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt | Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal |
| ex grupp 13 | Šellak; kummivaigud, vaigud ja muud taimemahlad ja -ekstraktid; välja arvatud: | Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest |
| ex 1302 | Pektiinid, pektinaadid ja pektaadid | Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist |
| Grupp 14 | Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted | Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest |
| ex grupp 15 | Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomsed ja taimsed vahad; välja arvatud: | Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal |
| 1504 –1506 | Kalade või veeimetajate rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid; villarasv ja sellest saadud rasvained (k.a lanoliin); muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata | Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest |
| 1508 | Maapähkliõli (arahhiseõli) ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata | Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal |
| 1509 ja 1510 | Oliiviõli ja selle fraktsioonid | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud |
| 1511 | Palmiõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata | Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal |
| ex 1512 | Päevalilleseemneõlid ja nende fraktsioonid: | |
| — | kasutamine tehniliseks ja tööstuslikuks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks |

Rubriik

Toote kirjeldus

Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlus, mis annavad päritolustaatuse

(1)

(2)

(3)

Grupp 1

Elusloomad

Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud

Grupp 2

Liha ja sööda v rups

Tootmine, mille puhul kogu sellesse gruppi kuuluv liha ja söödav rups on täielikult saadud

Grupp 3

Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

Grupp 4

Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

ex grupp 5

Mujal nimetamata loomse päritoluga tooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

ex 0511 91

Mittesöödav kalamari ja niisk

Kogu kalamari ja niisk on täielikult saadud

Grupp 6

Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja -roheline

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

Grupp 7

Köögivili ning söödavad juured ja mugulad

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

Grupp 8

Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 8 kuuluvad puuviljad, marjad, pähklid ning tsitrusviljade ja melonite koor on täielikult saadud

Grupp 9

Kohv, tee, mate ja vürtsid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

Grupp 10

Teravili

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

Grupp 11

Jahud, tangained; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppidesse 8, 10 ja 11, rubriikidesse 0701 , 0714 , 2302 ja 2303 ning alamrubriiki 0710 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

Grupp 12

Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex grupp 13

Šellak; kummivaigud, vaigud ja muud taimemahlad ja -ekstraktid; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

ex 1302

Pektiinid, pektinaadid ja pektaadid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

Grupp 14

Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

ex grupp 15

Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomsed ja taimsed vahad; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

1504 –1506

Kalade või veeimetajate rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid; villarasv ja sellest saadud rasvained (k.a lanoliin); muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

1508

Maapähkliõli (arahhiseõli) ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal

1509 ja 1510

Oliiviõli ja selle fraktsioonid

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud

1511

Palmiõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal

ex 1512

Päevalilleseemneõlid ja nende fraktsioonid:

—

kasutamine tehniliseks ja tööstuslikuks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud

1515

Muud taimerasvad ja -õlid (k.a jojoobiõli) ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal

ex 1516

Kalarasvad ja -õlid ning nende fraktsioonid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

1520

Toorglütserool; glütserooliveed ja glütseroolleelised

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

Grupp 16

Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppidesse 2, 3 ja 16 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

ex grupp 17

Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

1702

Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell:

| — | keemiliselt puhas maltoos ja fruktoos |
| --- | --- |

—

keemiliselt puhas maltoos ja fruktoos

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sh muudest rubriigi 1702 materjalidest

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kõigi kasutatavate rubriikidesse 1101 –1108 , 1701  ja 1703 kuuluvate materjalide mass ei ületa 30 % lõpptoote massist

1704

Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul:

| — | kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
  või |
| --- | --- |

—

kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

või

| — | kasutatava suhkru väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
| --- | --- |

—

kasutatava suhkru väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast

ex grupp 18

Kakao ja kakaotooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

ex 1806

Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul:

| — | kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
  või |
| --- | --- |

—

kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

või

| — | kasutatava suhkru väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast |
| --- | --- |

—

kasutatava suhkru väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast

1806 10

Kakaopulber, suhkruga või muu magusainelisandiga

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

1901

Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401 –0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt:

| — | linnaseekstrakt |
| --- | --- |

—

linnaseekstrakt

Tootmine grupi 10 teraviljast

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

1902

Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul:

| — | kasutatavate rubriikidesse 1006  ja 1101 –1108 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ning |
| --- | --- |

—

kasutatavate rubriikidesse 1006  ja 1101 –1108 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ning

| — | kasutatavate gruppidesse 2, 3 ja 16 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

kasutatavate gruppidesse 2, 3 ja 16 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist

1903

Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriigi 1108 kartulitärklisest

1904

Teravilja või teraviljatoodete paisutamise või röstimise teel saadud toiduained (nt maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul:

| — | kasutatavate rubriikidesse 1006  ja 1101 –1108 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ning |
| --- | --- |

—

kasutatavate rubriikidesse 1006  ja 1101 –1108 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ning

| — | kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

1905

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kõigi kasutatavate rubriikidesse 1006 ja 1101 –1108 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist

ex grupp 20

Köögi- ja puuviljast ning pähklitest vm taimeosadest tooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

2002 ja 2003

Tomatid, seened ja trühvlid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

2006

Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatud (nõrutatud ja kuivanud, glasuuritud või suhkrustatud)

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

2007

Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

ex 2008

Tooted, välja arvatud:

| — | pähklid magusaine- või piirituselisandita |
| --- | --- |

—

pähklid magusaine- või piirituselisandita

| — | maapähklivõi; teraviljapõhised segud; palmipungad; mais |
| --- | --- |

—

maapähklivõi; teraviljapõhised segud; palmipungad; mais

| — | puuvili, marjad ja pähklid, mida on kuumtöödeldud muul viisil kui aurutamine või vees keetmine, suhkrulisandita, külmutatud |
| --- | --- |

—

puuvili, marjad ja pähklid, mida on kuumtöödeldud muul viisil kui aurutamine või vees keetmine, suhkrulisandita, külmutatud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

2009

Kääritamata, piirituselisandita puuvilja- ja marjamahlad (k.a viinamarjavirre) ning köögiviljamahlad, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

ex grupp 21

Mitmesugused toiduained; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

2103

| — | kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; maitseainesegud |
| --- | --- |

—

kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; maitseainesegud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Sinepipulbrit või valmissinepit võib siiski kasutada

| — | sinepipulber ja valmissinep |
| --- | --- |

—

sinepipulber ja valmissinep

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

2105

Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul:

| — | suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist
  ning |
| --- | --- |

—

suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

ning

| — | suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist

2106

Mujal nimetamata toiduained

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatava suhkru mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

ex grupp 22

Joogid, alkohol ja äädikas; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kõik kasutatavad alamrubriikidesse 0806 10 , 2009 61 ja 2009 69 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

2202

Vesi, sh mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- vm magusaine- või maitse- või lõhnaainelisandiga, jm karastusjoogid, v.a rubriiki 2009 kuuluvad puu- ja köögiviljamahlad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

2207 ja 2208

Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega üle või alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriiki 2207 või 2208 kuuluv materjal, mille puhul kõik kasutatavad alamrubriikidesse 0806 10 , 2009 61 ja 2009 69 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

ex grupp 23

Toiduainetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud loomasööt; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

2309

Loomasöödana kasutatavad valmistised

Tootmine, mille puhul:

| — | kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud, |
| --- | --- |

—

kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud,

| — | kasutatavate gruppidesse 10 ja 11 ning rubriikidesse 2302  ja 2303 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist, |
| --- | --- |

—

kasutatavate gruppidesse 10 ja 11 ning rubriikidesse 2302  ja 2303 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist,

| — | suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ning |
| --- | --- |

—

suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ning

| — | suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 50 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

suhkru ja muude kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 50 % lõpptoote massist

ex grupp 24

Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, mille puhul rubriiki 2401 kuuluvate materjalide mass ei ületa 30 % kasutatavate gruppi 24 kuuluvate materjalide kogumassist

2401

Töötlemata tubakas; tubakajäätmed

Tootmine, mille puhul kõik rubriiki 2401 kuuluvad materjalid on täielikult saadud

ex 2402

Sigaretid tubakast või tubakaasendajatest

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ja alamrubriigi 2403 19 suitsetamistubakas, mille puhul kõikide kasutatavate rubriiki 2401 kuuluvate materjalide massist vähemalt 10 % on täielikult saadud

ex 2403

Ilma põletamata, kuumutatuna või muul viisil sissehingamiseks ettenähtud tooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kõikide kasutatavate rubriiki 2401 kuuluvate materjalide massist vähemalt 10 % on täielikult saadud

ex grupp 25

Sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex 2519

Purustatud looduslik magneesiumkarbonaat (magnesiit) hermeetiliselt suletud mahutites ja puhas või lisanditega magneesiumoksiid, v.a sulatatud magneesiumoksiid ja ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Looduslikku magneesiumkarbonaati (magnesiiti) võib siiski kasutada

Grupp 26

Maagid, räbu ja tuhk

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex grupp 27

Mineraalkütused ja -õlid ning nende destilleerimissaadused; bituumenained; mineraalvahad; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex 2707

Õlid, mis sarnanevad kõrgel temperatuuril kivisöetõrva destilleerimise teel saadud mineraalõlidega, milles aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi ja mille mahust üle 65 % destilleerub temperatuuril 250 °C (sh lakibensiini ja benseeni segud), mootorikütuse või kütteainena kasutamiseks

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut  (4)

või

muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2710

Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid, v.a toorõlid; mujal nimetamata valmistised, mis sisaldavad põhikomponendina vähemalt 70 % massist naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid; õlijäätmed

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (4)

või

muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2711

Naftagaasid jm gaasilised süsivesinikud

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (4)

või

muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2712

Vaseliin; parafiin, mikrokristalne naftavaha, toorparafiin, osokeriit, ligniidivaha, turbavaha, muud mineraalsed vahad jms sünteesil või muudel menetlustel saadud tooted, värvitud või värvimata

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (4)

või

muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2713

Naftakoks, naftabituumen jm nafta- või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tootmisjäägid

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (4)

või

muud toimingud, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 28

Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, haruldaste muldmetallide, radioaktiivsete ainete või isotoopide orgaanilised ja anorgaanilised ühendid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 29

Orgaanilised kemikaalid; välja arvatud:

Eritöötlustoiming(ud) (7)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex 2901

Atsüklilised süsivesinikud kasutamiseks kütteaine või mootorikütusena

Eritöötlustoiming(ud) (7)

või

rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (4)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex 2902

Tsüklaanid ja tsükleenid (v.a asuleenid), benseen, tolueen, ksüleenid, kasutamiseks kütteaine või mootorikütusena

Eritöötlustoiming(ud) (7)

või

rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut (4)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex 2905

Metallalkoholaadid nii käesoleva rubriigi alkoholist kui ka etanoolist

Eritöötlustoiming(ud) (7)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sh muudest rubriiki 2905 kuuluvatest materjalidest. Käesolevasse rubriiki kuuluvaid metallalkoholaate võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 30

Farmaatsiatooted

Eritöötlustoiming(ud) (7)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

Grupp 31

Väetised

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 32

Park- ja värvaineekstraktid; tanniinid ja nende derivaadid; värvained ja pigmendid; värvid ja lakid; kitt ja muud mastiksid; tint

Eritöötlustoiming(ud) (7)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 33

Eeterlikud õlid ja resinoidid; parfümeeria-, kosmeetika- ja hügieenitooted

Eritöötlustoiming(ud) (7)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 34

Seep, pindaktiivsed orgaanilised ained, pesemisvahendid, määrdeained, tehisvaha, vahavalmistised, poleerimis- ja puhastusvahendid, küünlad jms tooted, voolimispastad, stomatoloogiline vaha ja hambaravis kasutatavad kipsisegud

Eritöötlustoiming(ud) (7)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 35

Valkained; modifitseeritud tärklis; liimid; ensüümid

Eritöötlustoiming(ud) (7)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

Grupp 36

Lõhkeained; pürotehnilised tooted; tuletikud; pürofoorsed sulamid; teatavad kergsüttivad valmistised

Eritöötlustoiming(ud) (7)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 37

Foto- ja kinokaubad

Eritöötlustoiming(ud) (7)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 38

Mitmesugused keemiatooted; välja arvatud:

Eritöötlustoiming(ud) (7)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex 3811

Antidetonaatorid, oksüdatsiooniinhibiitorid, vaigutekkeinhibiitorid, viskoossuse regulaatorid, korrosioonitõrjevahendid ja muud mineraalõlide (k.a bensiin) ning mineraalõlidega samal eesmärgil kasutatavate vedelike valmislisandid:

Eritöötlustoiming(ud) (7)

või

| — | määrdeõlilisandid, mis sisaldavad naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid |
| --- | --- |

—

määrdeõlilisandid, mis sisaldavad naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate rubriiki 3811 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex 3824 99 ja ex 3826 00

Biodiislikütus

Tootmine, mille puhul biodiislikütus saadakse ümberesterdamise ja/või esterdamise või vesiniktöötluse teel

Grupp 39

Plastid ja plasttooted

Eritöötlustoiming(ud) (7)

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse alamrubriiki kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 40

Kautšuk ja kummitooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex 4012

Kummist protekteeritud õhk-, täis- või padjandrehvid

Kasutatud rehvide protekteerimine

ex grupp 41

Toornahad (v.a. karusnahad) ja nahk; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

4104 –4106

Pargitud või enne kuivatamist järelpargitud nahad, villata või karvata, laustetud või laustmata, kuid edasi töötlemata

Pargitud naha järelparkimine

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 42

Nahktooted; sadulsepatooted ja rakmed; reisitarbed, käekotid jms tooted; tooted loomasooltest (v.a jämesiidist)

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 43

Karusnahk ja tehiskarusnahk; nendest valmistatud tooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex 4302

Pargitud või töödeldud ühendatud karusnahad:

| — | nelinurksete tükkide, ristide ja muul samalaadsel kujul |
| --- | --- |

—

nelinurksete tükkide, ristide ja muul samalaadsel kujul

Pleegitamine või värvimine lisaks kokkuühendamata pargitud või töödeldud karusnaha lõikamisele ja kokkuühendamisele

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

Tootmine ühendamata pargitud või töödeldud karusnahast

4303

Karusnahast rõivad, rõivamanused jm tooted

Tootmine rubriiki 4302 kuuluvast pargitud või töödeldud ühendamata karusnahast

ex grupp 44

Puit ja puittooted; puusüsi; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex 4407

Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud, paksusega üle 6 mm

Hööveldamine, lihvimine või pikijätkamine

ex 4408

Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal) ja vineeri valmistamiseks, paksusega kuni 6 mm, servjätkatud, ja muu pikikiudu saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, paksusega kuni 6 mm, hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud

Servjätkamine, hööveldamine, lihvimine või pikijätkamine

ex 4410 – ex 4413

Profileeritud liistud, sh profileeritud põrandaliistud jm profileeritud lauad

Profileerimine

ex 4415

Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid

Tootmine mõõtu lõikamata laudadest

ex 4418

| — | puidust tisleri- ja puusepatooted |
| --- | --- |

—

puidust tisleri- ja puusepatooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Puidust kärgpaneele, katusesindleid ja -laaste võib siiski kasutada

| — | profileeritud liistud |
| --- | --- |

—

profileeritud liistud

Profileerimine

ex 4421

Tuletikutoorikud; puidust jalatsinaelad ja -tihvtid

Tootmine mis tahes rubriigi puidust, v.a rubriigi 4409 pidevprofiiliga puidust

Grupp 45

Kork ja korktooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 46

Õlgedest, espartost jm punumismaterjalist tooted; korv- ja vitspunutised

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 47

Kiumass puidust vm kiulisest tselluloosmaterjalist; ringlusse võetud paberi- või papijäätmed ja -jäägid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 48

Paber ja papp; paberimassist, paberist või papist tooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 49

Raamatud, ajalehed, pildid jm trükitooted; käsikirjad, masinakirjatekstid ning plaanid ja joonised

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 50

Siid; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex 5003

Kraasitud või kammitud siidijäägid (sh lahtihaspeldamiseks sobimatud kookonid, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed)

Siidijääkide kraasimine või kammimine

5004 – ex 5006

Siidlõng ja siidijääkidest kedratud lõng

(5)

Looduslike kiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos korrutamisega

või

korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga

5007

Siidriie või siidijääkidest riie

(5)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega

või

korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega

või

kudumine koos värvimisega

või

lõnga värvimine koos kudumisega

või

kudumine koos trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

ex grupp 51

Lambavill ja muude loomade vill ning loomakarvad; hobusejõhvist lõng ja riie; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5106 –5110

Lambavillast ja muude loomade villast, loomakarvadest või hobusejõhvist lõng

(5)

Looduslike kiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga

5111 –5113

Kootud riie lambavillast ja muude loomade villast, loomakarvadest või hobusejõhvist:

(5)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega

või

kudumine koos värvimisega

või

lõnga värvimine koos kudumisega

või

kudumine koos trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

ex grupp 52

Puuvill; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5204 –5207

Puuvillane lõng ja niit

(5)

Looduslike kiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga

5208 –5212

Puuvillane riie

(5)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega

või

korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega

või

kudumine koos värvimise või pealistamise või lamineerimisega

või

lõnga värvimine koos kudumisega

või

kudumine koos trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

ex grupp 53

Muud taimsed tekstiilkiud; paberlõng ja paberlõngast riie; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5306 –5308

Muudest taimsetest tekstiilkiududest lõng;

paberlõng

(5)

Looduslike kiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga

5309 –5311

Muudest taimsetest tekstiilkiududest riie; paberlõngast riie:

(5)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega

või

kudumine koos värvimise või pealistamise või lamineerimisega

või

lõnga värvimine koos kudumisega

või

kudumine koos trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

5401 –5406

Lõng, monofilament ja keemilistest filamentkiududest niit

(5)

Looduslike kiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga

5407 ja 5408

Keemilisest filamentlõngast riie

(5)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega

või

korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega

või

lõnga värvimine koos kudumisega

või

kudumine koos värvimise või pealistamise või lamineerimisega

või

kudumine koos trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

5501 –5507

Keemilised staapelkiud

Keemiliste kiudude ekstrusioon

5508 –5511

Keemilistest staapelkiududest lõng ja õmblusniit

(5)

Looduslike kiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga

5512 –5516

Keemilistest staapelkiududest riie:

(5)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega

või

korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega

või

kudumine koos värvimise või pealistamise või lamineerimisega

või

lõnga värvimine koos kudumisega

või

kudumine koos trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

ex grupp 56

Vatt, vilt ja lausriie; erilõngad; nöörid, paelad, köied ja trossid ning tooted nendest; välja arvatud:

(5)

Looduslike kiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

5601

Tekstiilvatt ja tooted sellest; kuni 5 mm pikkusega tekstiilkiud (flokk), tekstiilitolm ja -ebemed

Looduslike kiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

flokeerimine koos värvimise või trükkimisega

või

pealistamine, flokeerimine, lamineerimine või metalliseerimine koos vähemalt kahe muu peamise ettevalmistus- või viimistlustoiminguga (nt kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, termofikseerimine, püsiviimistlemine), tingimusel et kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

5602

Vilt, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte:

| — | nõeltöödeldud vilt |
| --- | --- |

—

nõeltöödeldud vilt

(5)

Keemiliste kiudude ekstrusioon koos kanga moodustumisega.

Kuid:

| — | rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti, |
| --- | --- |

—

rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti,

| — | rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropüleenkiudusid või |
| --- | --- |

—

rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropüleenkiudusid või

| — | rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilamentköisikuid, |
| --- | --- |

—

rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilamentköisikuid,

milles iga filamendi või kiu joontihedus on alla 9 detsiteksi, võib kasutada juhul, kui nende koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

või

looduslikest kiududest vildi puhul ainult lausriide moodustumine

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

(5)

Keemiliste kiudude ekstrusioon koos kanga moodustumisega

või

muu looduslikest kiududest vildi puhul ainult lausriide moodustumine

5603

Lausriie, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte

5603 11 – 5603 14

Keemilistest filamentkiududest lausriie, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte

Tootmine

| — | orienteeritud või orienteerimata filamentidest
  või |
| --- | --- |

—

orienteeritud või orienteerimata filamentidest

või

| — | looduslikest või keemilistest ainetest või polümeeridest, |
| --- | --- |

—

looduslikest või keemilistest ainetest või polümeeridest,

millele mõlemal juhul järgneb sidumine lausriideks

5603 91 – 5603 94

Muudest kui keemilistest filamentkiududest lausriie, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte

Tootmine

| — | orienteeritud või orienteerimata staapelkiududest
  ja/või |
| --- | --- |

—

orienteeritud või orienteerimata staapelkiududest

ja/või

| — | looduslikust või keemilisest hakitud lõngast, |
| --- | --- |

—

looduslikust või keemilisest hakitud lõngast,

millele mõlemal juhul järgneb sidumine lausriideks

5604

Tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael; tekstiillõng ning rubriiki 5404 või 5405 kuuluvad ribad jms, impregneeritud, pealistatud, kaetud või ümbritsetud kummi või plastiga:

| — | tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael |
| --- | --- |

—

tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael

Tootmine tekstiiliga katmata kumminiidist või -paelast

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

(5)

Looduslike kiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga

5605

Metalliseeritud lõng, mähitud või mähkimata, mis koosneb metallniidi, -riba või -pulbriga kombineeritud või metalliga kaetud tekstiillõngast või rubriigi 5404 või 5405 ribast vms

(5)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga

5606

Mähitud lõng, rubriiki 5404 või 5405 kuuluvad mähitud ribad jms (v.a rubriigi 5605 lõng ja mähitud lõng hobusejõhvist); šenill-lõng (k.a šenill-lõng flokist); bukleelõng

(5)

Keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega

või

korrutamine koos mähkimisega

või

looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine

või

flokeerimine koos värvimisega

Grupp 57

Vaibad jm tekstiilpõrandakatted:

(5)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumise või taftingtöötlusega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumise või taftingtöötlusega

või

tootmine kookos-, sisal- või džuutlõngast või klassikalisest ringkedratud viskooslõngast

või

taftingtöötlus koos värvimise või trükkimisega

või

flokeerimine koos värvimise või trükkimisega

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos lausriide valmistamistehnikatega, sealhulgas nõeltorkemeetodil

Aluskihina võib kasutada džuutriiet

ex grupp 58

Eririie; taftingriie; pits; gobeläänid; posamendid; tikandid; välja arvatud:

(5)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumise või taftingtöötlusega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumise või taftingtöötlusega

või

kudumine koos värvimise või flokeerimise, pealistamise, lamineerimise või metalliseerimisega

või

taftingtöötlus koos värvimise või trükkimisega

või

flokeerimine koos värvimise või trükkimisega

või

või

lõnga värvimine koos kudumisega

kudumine koos trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

5805

Gobeläänid, Flandria, Aubussoni, Beauvais’ jms tüüpi käsitelgedel valmistatud seinavaibad ning käsitsi väljaõmmeldud (näiteks vars- või ristpistes) seinavaibad, valmistoodetena või mitte

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5810

Tikandid meetrikaubana, ribade või motiividena

Tikandid, mille puhul kõigi kasutatavate mis tahes rubriiki kuuluvate materjalide (v.a toote rubriiki kuuluv materjal) väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

5901

Kummi või tärklisainetega pealistatud tekstiilriie raamatute väliskaanteks jms otstarbeks; pausriie; ettevalmistatud maalimislõuend; vaheriie jms jäik kübara alusriie

Kudumine koos värvimise või flokeerimise, pealistamise, lamineerimise või metalliseerimisega

või

flokeerimine koos värvimise või trükkimisega

5902

Rehvikoortriie eriti tugevast nailonlõngast või muust eriti tugevast polüamiid-, polüester- või viskooslõngast:

| — | mis sisaldab kuni 90 % massist tekstiilmaterjale |
| --- | --- |

—

mis sisaldab kuni 90 % massist tekstiilmaterjale

Kudumine

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

Keemiliste kiudude ekstrusioon koos kudumisega

5903

Plastiga impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud tekstiilriie (v.a rubriiki 5902 kuuluv)

Kudumine koos impregneerimise, pealistamise, katmise, lamineerimise või metalliseerimisega

või

kudumine koos trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

5904

Linoleum, mõõtu lõigatud või lõikamata; põrandakatted tekstiilalusel, mõõtu lõigatud või lõikamata

(5)

Kudumine koos värvimise või pealistamise, lamineerimise või metalliseerimisega

Aluskihina võib kasutada džuutriiet

5905

Tekstiilseinakatted:

| — | kummi, plasti vm ainetega impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud |
| --- | --- |

—

kummi, plasti vm ainetega impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud

Kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos impregneerimise, pealistamise, katmise, lamineerimise või metalliseerimisega

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

(5)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega

või

kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos värvimise, pealistamise või lamineerimisega

või

kudumine koos trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

5906

Kummeeritud tekstiilriie, v.a rubriiki 5902 kuuluv:

| — | silmkoelised ja heegeldatud kangad (trikookangad) |
| --- | --- |

—

silmkoelised ja heegeldatud kangad (trikookangad)

(5)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos silmuskudumise või heegeldamisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos silmuskudumise või heegeldamisega

või

silmuskudumine või heegeldamine koos kummeerimisega

või

kummeerimine koos vähemalt kahe muu peamise ettevalmistus- või viimistlustoiminguga (nt kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, termofikseerimine, püsiviimistlemine), tingimusel et kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

| — | muud sünteesfilamentlõngast kangad tekstiilmaterjalisisaldusega üle 90 % massist |
| --- | --- |

—

muud sünteesfilamentlõngast kangad tekstiilmaterjalisisaldusega üle 90 % massist

Keemiliste kiudude ekstrusioon koos kudumisega

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

Kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos värvimise, pealistamise või kummeerimisega

või

lõnga värvimine koos kudumise, silmuskudumise või lausriide valmistamisega

või

kummeerimine koos vähemalt kahe muu peamise ettevalmistus- või viimistlustoiminguga (nt kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, termofikseerimine, püsiviimistlemine), tingimusel et kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

5907

Tekstiilriie, mujal nimetamata viisil impregneeritud, pealistatud või kaetud; maalitud lõuend teatridekoratsioonideks, stuudio fooniks jms

Kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos värvimise, trükkimise, pealistamise, katmise või impregneerimisega

või

flokeerimine koos värvimise või trükkimisega

või

trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

5908

Tekstiiltahid lampidele, ahjudele, välgumihklitele, küünaldele vms, telgedel kootud, punutud või silmkoelised; hõõgsukad ja ringkootud hõõgsukakangas selleks otstarbeks, impregneeritud või mitte:

| — | impregneeritud hõõgsukad |
| --- | --- |

—

impregneeritud hõõgsukad

Tootmine silmkoes ringkootud või ringis heegeldatud hõõgsukakangast

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5909 –5911

Tekstiiltooted tööstuslikuks otstarbeks:

(5)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega

või

keemiliste kiudude ekstrusioon koos kudumisega

või

kudumine koos värvimise või pealistamise või lamineerimisega

või

pealistamine, flokeerimine, lamineerimine või metalliseerimine koos vähemalt kahe muu peamise ettevalmistus- või viimistlustoiminguga (nt kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, termofikseerimine, püsiviimistlemine), tingimusel et kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 60

Silmkoelised ja heegeldatud kangad (trikookangad)

(5)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos silmuskudumise või heegeldamisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos silmuskudumise või heegeldamisega

või

silmuskudumine või heegeldamine koos värvimise või flokeerimise, pealistamise, lamineerimise või trükkimisega

või

flokeerimine koos värvimise või trükkimisega

või

lõnga värvimine koos silmuskudumise või heegeldamisega

või

korrutamine ja tekstureerimine koos silmuskudumise või heegeldamisega, tingimusel et kasutatava korrutamata/tekstureerimata lõnga väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 61

Silmkoelised ja heegeldatud rõivad ning rõivamanused (trikootooted):

| — | saadud mitme kindlakujuliseks lõigatud või kindlakujuliseks kootud või heegeldatud silmkootud või heegeldatud detaili kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel |
| --- | --- |

—

saadud mitme kindlakujuliseks lõigatud või kindlakujuliseks kootud või heegeldatud silmkootud või heegeldatud detaili kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel

(5)
   (6)

Silmuskudumine või heegeldamine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

(5)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos silmuskudumise või heegeldamisega

või

keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos silmuskudumise või heegeldamisega

või

silmuskudumine ja lõpptöötlus ühe toiminguna

ex grupp 62

Rõivad ja rõivamanused, v.a silmkoelised või heegeldatud; välja arvatud:

(5)
   (6)

Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

või

lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

ex 6202 , ex 6204 , ex 6206 , ex 6209 ja ex 6211

Tikitud naiste-, tüdrukute- ja imikurõivad ning imikute rõivamanused

(6)

Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

või

tootmine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

ex 6210 ja ex 6216

Tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast

(5)
   (6)

Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

või

pealistamine või lamineerimine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega, tingimusel et kasutatava pealistamata või lamineerimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

ex 6212

Rinnahoidjad, sukahoidjad, korsetid, traksid, sukapaelad jms tooted ning nende osad, silmkoelised või heegeldatud, saadud mitme kindlakujuliseks lõigatud või kindlakujuliseks kootud või heegeldatud silmkootud või heegeldatud detaili kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel

(5)
   (6)

Silmuskudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

või

lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

6213 ja 6214

Taskurätikud, suurrätikud, pea- ja kaelarätikud, sallid, mantiljad, loorid jms:

| — | tikitud |
| --- | --- |

—

tikitud

(5)
   (6)

Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

või

tootmine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

või

lõpptöötlus, sh väljalõikamine,

millele on eelnenud trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

(5)
   (6)

Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

või

lõpptöötlus, millele on eelnenud trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

6217

Muud valmis rõivamanused; rõivaste ja rõivamanuste osad, v.a rubriiki 6212 kuuluvate toodete osad:

| — | tikitud |
| --- | --- |

—

tikitud

(6)

Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

või

tootmine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

või

lõpptöötlus, millele on eelnenud trükkimine (eraldiseisva toiminguna)

| — | tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast |
| --- | --- |

—

tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast

(6)

Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

või

pealistamine või lamineerimine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega, tingimusel et kasutatava pealistamata või lamineerimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

| — | valmis lõigatud vaheriie kraedeks ja kätisteks |
| --- | --- |

—

valmis lõigatud vaheriie kraedeks ja kätisteks

Tootmine:

| — | mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja |
| --- | --- |

—

mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja

| — | mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |
| --- | --- |

—

mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

(6)

Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

ex grupp 63

Muud tekstiilist valmistooted; komplektid; kantud rõivad ja kasutatud tekstiiltooted; kaltsud; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

6301 –6304

Tekid, reisivaibad, voodipesu jms; kardinad jms; muud sisustustarbed:

| — | vildist, lausriidest |
| --- | --- |

—

vildist, lausriidest

(5)

Lausriide moodustumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

| — | muud: |
| --- | --- |

—

muud:

| -- | tikitud |
| --- | --- |

--

tikitud

(5)
   (6)

Kudumine, silmuskudumine või heegeldamine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

või

tootmine tikkimata kangast (v.a silmkoeline ja heegeldatud kangas), tingimusel et kasutatava tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

| -- | muud |
| --- | --- |

--

muud

(5)
   (6)

Kudumine, silmuskudumine või heegeldamine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

6305

Kotid kaupade pakendamiseks

(5)

Keemiliste kiudude ekstrusioon või looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumise või silmuskudumise ja lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

6306

Presentkatted, markiisid ja päikesekatted; telgid; paatide, purjelaudade või maismaasõidukite purjed; matkatarbed:

| — | lausriidest |
| --- | --- |

—

lausriidest

(5)
   (6)

Lausriide moodustumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

(5)
   (6)

Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega

6307

Muud valmistooted, k.a rõivalõiked (šabloonid)

Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

6308

Komplektid riidest ja lõngast, lisanditega või ilma, vaipade, seinavaipade, tikitud laudlinade, salvrätikute vms tekstiiltoodete valmistamiseks, jaemüügiks pakendatud

Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohaldataks eseme suhtes juhul, kui see ei kuuluks komplekti. Komplektis võib siiski olla päritolustaatuseta esemeid, kui nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast

ex grupp 64

Jalatsid, kedrid jms tooted; nende osad; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a sisetalla vm tallaosa külge kinnitatud rubriigi 6406 kokkupandud pealsetest

6406

Jalatsite osad (k.a pealsed, muude tallaosade kui välistalla külge kinnitatud või kinnitamata); eemaldatavad sisetallad, kannapehmendused jms; kedrid, säärised jms tooted ja nende osad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 65

Peakatted ja nende osad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 66

Vihma- ja päevavarjud, jalutuskepid, istmega jalutuskepid, piitsad, ratsapiitsad ja nende osad:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 67

Töödeldud suled ja udusuled ning tooted nendest; tehislilled; tooted juustest

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 68

Kivist, kipsist, tsemendist, asbestist, vilgust jms materjalist tooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

Grupp 69

Keraamikatooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex grupp 70

Klaas ja klaastooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

7010

Korvpudelid, pudelid, kolvid, purgid, kannud, rohupudelid, ampullid jm klaasanumad kaupade veoks või pakendamiseks; klaasist konservipurgid; klaaskorgid, klaaskaaned jm klaasist sulgurid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

klaasesemete lihvimine, tingimusel et lihvimata klaasesemete koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

7013

Klaasist laua- ja kööginõud, tualett- ja kontoritarbed, sisekujunduseks vms otstarbel kasutatavad klaasesemed (v.a rubriiki 7010 või 7018 kuuluvad)

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex grupp 71

Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, vääris- ja poolvääriskivid, väärismetallid, väärismetallidega plakeeritud metallid, nendest valmistatud tooted; juveeltoodete imitatsioonid; mündid; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex 7102 , ex 7103 ja ex 7104

Töödeldud vääris- või poolvääriskivid (looduslikud, tehislikud või taastatud)

Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal

7106 , 7108 ja 7110

Väärismetallid:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikidesse 7106 , 7108 ja 7110 kuuluvad materjalid, või

rubriiki 7106 , 7108 või 7110 kuuluvate väärismetallide elektrolüütiline, termiline või keemiline eraldamine või

rubriiki 7106 , 7108 või 7110 kuuluvate väärismetallide sulatamine ja/või legeerimine omavahel või mitteväärismetallidega

| — | survetöötlemata |
| --- | --- |

—

survetöötlemata

| — | pooltöödeldud või pulbrina |
| --- | --- |

—

pooltöödeldud või pulbrina

Tootmine survetöötlemata väärismetallidest

ex 7107 , ex 7109 ja ex 7111

Väärismetallidega plakeeritud metallid, pooltoodetena

Tootmine väärismetalliga plakeeritud survetöötlemata metallist

ex grupp 72

Raud ja teras; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

7207

Pooltooted rauast või legeerimata terasest

Tootmine rubriiki 7201 , 7202 , 7203 , 7204 või 7205 kuuluvatest materjalidest

7208 –7212

Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest

Tootmine rubriiki 7207 kuuluvatest pooltoodetest

7213 –7216

Rauast või legeerimata terasest vardad ja latid, kujuprofiilid

Tootmine rubriiki 7206 kuuluvatest valuplokkidest vm esmasvormidest

7217

Traat rauast või legeerimata terasest

Tootmine rubriiki 7207 kuuluvatest pooltoodetest

7218 91 ja 7218 99

Pooltooted

Tootmine rubriiki 7201 , 7202 , 7203 , 7204 või 7205 kuuluvatest materjalidest

7219 –7222

Roostevabast terasest lehtvaltstooted, vardad ja latid, kujuprofiilid

Tootmine rubriiki 7218 kuuluvatest valuplokkidest vm esmasvormidest

7223

Roostevabast terasest traat

Tootmine rubriiki 7218 kuuluvatest pooltoodetest

7224 90

Pooltooted

Tootmine rubriiki 7201 , 7202 , 7203 , 7204 või 7205 kuuluvatest materjalidest

7225 –7228

Lehtvaltstooted, kuumvaltsitud vardad ja latid, korrapäratult kokku keritud; muust legeerterasest kujuprofiilid; legeeritud või legeerimata terasest õõnsad puurvardad

Tootmine rubriiki 7206 , 7218 või 7224 kuuluvatest valuplokkidest vm esmasvormidest

7229

Muust legeerterasest traat

Tootmine rubriiki 7224 kuuluvatest pooltoodetest

ex grupp 73

Raud- ja terastooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex 7301

Sulundkonstruktsioonid

Tootmine rubriiki 7207 kuuluvatest materjalidest

7302

Raudteede ja trammiteede rauast või terasest konstruktsioonielemendid: rööpad, hammas- ja kontrarööpad, pöörmed, riströöpad, pöörmekangid jm ristühendused, liiprid, lukuliiprid, aluslapid, sidelapid, kiilud, tugiplaadid, tugipadjad, tõmmitsad, kandurid, rööpapoldid jm detailid rööbaste ühendamiseks või kinnitamiseks

Tootmine rubriiki 7206 kuuluvatest materjalidest

7304 , 7305 ja 7306

Rauast või terasest torud ja õõnesprofiilid

Tootmine rubriiki 7206 , 7212 , 7218 või 7224 kuuluvatest materjalidest

ex 7307

Roostevabast terasest mitmeosalised toruliitmikud (ISO nr X5CrNiMo 1712)

Sepistatud toorikute treimine, puurimine, hõõritsemine, väliskeermestamine, kraatide eemaldamine ja liivjugameetodil puhastamine, tingimusel et kasutatavate toorikute koguväärtus ei ületa 35 % toote tehasehinnast

7308

Rauast või terasest metallkonstruktsioonid (v.a rubriigi 9406 kokkupandavad ehitised) ja nende osad (näiteks sillad, sillasektsioonid, lüüsiväravad, tornid, sõrestikmastid, katusekatted, katusefermid, uksed, aknad, nende raamid, lävepakud, aknaluugid, balustraadid, piilarid ja sambad); tahvlid, vardad, kujuprofiilid, torud jms tarindites kasutatavad raud- või terastooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Rubriiki 7301 kuuluvaid keevitatud kujuprofiile ei tohi siiski kasutada

ex 7315

Rehviketid

Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate rubriiki 7315 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 74

Vask ja vasktooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

7403

Rafineeritud vask ja vasesulamid, survetöötlemata

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

7408

Vasktraat

Tootmine:

| — | mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja |
| --- | --- |

—

mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja

| — | mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
| --- | --- |

—

mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 75

Nikkel ja nikkeltooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex grupp 76

Alumiinium ja alumiiniumtooted; välja arvatud:

Tootmine:

| — | mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja |
| --- | --- |

—

mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja

| — | mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
| --- | --- |

—

mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

7601

Survetöötlemata alumiinium

Tootmine:

| — | mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja |
| --- | --- |

—

mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja

| — | mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
| --- | --- |

—

mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

või

tootmine legeerimata alumiiniumist või alumiiniumijäätmetest ja -jääkidest termilise või elektrolüütilise töötlemise teel

7602

Alumiiniumijäätmed ja -jäägid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex 7616

Alumiiniumtooted, v.a alumiiniumtraadist võrk, riie, võred, piirded, tugevduskangas jms materjalid (sh lõputu lint) ja laialivenitatud alumiiniumvõrk

Tootmine:

| — | mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Alumiiniumtraadist võrku, riiet, võresid, piirdeid, tugevduskangast jms materjale (sh lõputu lint) ja laialivenitatud alumiiniumvõrku võib siiski kasutada, ja |
| --- | --- |

—

mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Alumiiniumtraadist võrku, riiet, võresid, piirdeid, tugevduskangast jms materjale (sh lõputu lint) ja laialivenitatud alumiiniumvõrku võib siiski kasutada, ja

| — | mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |
| --- | --- |

—

mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 78

Plii ja pliitooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 79

Tsink ja tsinktooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 80

Tina ja tinatooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 81

Muud mitteväärismetallid; metallkeraamika; tooted nendest

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

ex grupp 82

Mitteväärismetallist tööriistad, terariistad, lusikad ja kahvlid; nende mitteväärismetallist osad; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8206

Jaemüügiks pakendatud komplektid kahest või enamast rubriikidesse 8202 –8205 kuuluvast tööriistast

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikide 8202 –8205 materjalidest. Komplektis võib siiski olla rubriikidesse 8202 –8205 kuuluvaid tööriistu, tingimusel et nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast

Grupp 83

Mitmesugused mitteväärismetallist tooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 84

Tuumareaktorid, katlad, masinad ja mehaanilised seadmed; nende osad; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8407

Sädesüütega sisepõlemis-kolbmootorid ja rootormootorid

Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8408

Survesüütega sisepõlemis-kolbmootorid (diisel- või pooldiiselmootorid)

Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8425 –8430

Talid ja tõstukid, v.a skipptõstukid; vintsid ja pelid (kepslid); tungrauad:

Laevade mastnoolkraanad; kraanad, k.a kaabelkraanad; mobiilsed tõsteraamid, kärutõstukid ning kraanaga varustatud veokid

Kahvellaadurid; muud tõste- või teisaldusmehhanismiga varustatud veokid

Muud tõste-, teisaldus- ning laadimismehhanismid (nt liftid, eskalaatorid, konveierid, köisteed)

Iseliikuvad buldooserid, planeerimisbuldooserid, teehöövlid, planeerijad, skreeperid, mehaanilised kopad, ekskavaatorid, kopplaadurid, tampimismasinad ja teerullid

Muud teisaldus-, hööveldus-, planeerimis-, tasandus-, kaevamis-, tampimis-, puurimis- ning lõikemehhanismid mullatööde tegemiseks ning maakide ja mineraalide kaevandamiseks; vaiarammid ja -tõmburid; lumesahad ja -puhurid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8431 kuuluvad materjalid

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8444 –8447

Seadmed keemiliste tekstiilkiudude ekstrusiooniks, tõmbamiseks, tekstureerimiseks või lõikamiseks:

Seadmed tekstiilkiudude töötlemiseks; ketrus-, dubleerimis- ja korrutusmasinad ning muud seadmed tekstiillõnga valmistamiseks; haspeldamis- ja poolimis- (k.a koekerimis-) masinad, rubriikidesse 8446 ja 8447 kuuluvatele masinatele tekstiillõnga valmistavad seadmed

Kangakudumismasinad (kangasteljed):

Silmkudumis-, keteldusmasinad, seadmed mähitud lõnga, tülli, pitsi, tikandi, punutud paelte, posamentide või võrgu valmistamiseks, seadmed taftingtöötluseks

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8448 kuuluvad materjalid

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8456 –8465

Tööpingid mitmesuguste materjalide töötlemiseks osa materjali eemaldamise teel

Töötluskeskused, ühe- ja mitmepositsioonilised metallitöötlemise automaattööpingid

Metallitreipingid

Tööpingid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8466 kuuluvad materjalid

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8470 –8472

Kalkulaatorid ja arvutusfunktsioone täitvad taskuformaadis andmehõive-, andmejäädvustus- ja andmeesitusmasinad; raamatupidamismasinad, postifrankeerimismasinad, piletiautomaadid jms arvutusseadmega masinad; kassaaparaadid

Arvutid, nende plokid; optilised ning magnetriiderid, seadmed kodeeritud andmete kirjutamiseks andmekandjatele ja seadmed nende andmete töötlemiseks

Muud kontorimasinad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8473 kuuluvad materjalid

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 85

Elektrimasinad ja -seadmed, nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8501 –8502

Elektrimootorid ja -generaatorid

Voolugeneraatorseadmed ja pöörlevad muundurid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8503 kuuluvad materjalid

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8519 , 8521

Helisalvestus- ja -taasesitusseadmed

Videosignaalide salvestus- või taasesitusaparatuur, videotuuneriga või ilma

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8522 kuuluvad materjalid

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8525 –8528

Ringhäälingu ja televisiooni saateaparaadid, telekaamerad, digitaalkaamerad ja salvestavad videokaamerad

Radarseadmed (raadiolokatsiooniseadmed), raadionavigatsiooni abiseadmed ja raadiokaugjuhtimisseadmed

Ringhäälingu vastuvõtuaparaadid

Monitorid ja projektorid ilma televisiooni vastuvõtuseadmeta; televisiooni vastuvõtuseadmed, videosalvestus- või -taasesitusseadmed

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluvad materjalid

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8535 –8537

Elektrilised lülitusseadmed vooluahelatele, elektrikatkestid ja kaitseseadmed vooluahelatele; optiliste kiudude, optiliste kiudude kimpude ja kiudoptiliste kaablite pistikühendused; puldid, paneelid, konsoolid, alused, jaotuskilbid jms, voolulülitus- ja jaotusseadme jaoks:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8538 kuuluvad materjalid

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8542 31 – 8542 39

Monoliitsed integraallülitused

Difusioon, mille puhul integraallülitusi toodetakse pooljuhtmaterjalist alusel vastava dopandi valikulise lisamise teel, ka juhul, kui kokkupanek ja/või testimine toimub muudes riikides kui lepinguosalisteks olevates riikides

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8544 –8548

Isoleeritud traat, kaablid (jm isoleeritud elektrijuhtmed, kiudoptilised kaablid)

Süsielektroodid, süsiharjad, kaarlambi- ja primaarelemendisöed jms elektrotehnikatooted grafiidist või muust süsiniku erimist

Elektriisolaatorid, kõikvõimalikest materjalidest

Elektrimasinate, -aparaatide ja -seadmete isolatsioonivahendid, mitteväärismetallist, isoleermaterjalidega vooderdatud torud juhtmete jaoks ning nende ühendusdetailid

Primaarelementide, -patareide ja akude jäätmed ja jäägid; kasutatud primaarelemendid, -patareid ja akud; mujal selles grupis nimetamata elektrilised osad ja manused seadmetele ja aparaatidele

Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 86

Raudtee- või trammivedurid, -veerem ning nende osad; raudtee- või trammiteeseadmed ja -tarvikud ning nende osad; mitmesugused mehaanilised (sh elektromehaanilised) liikluskorraldusseadmed

Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex grupp 87

Sõidukid, v.a raudtee- ja trammiteeveerem, ning nende osad ja tarvikud; välja arvatud:

Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 45 % toote tehasehinnast

8708

Osad ja tarvikud rubriikide 8701 –8705 sõidukitele

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8711

Mootorrattad (k.a mopeedid) ja abimootoriga jalgrattad, külgkorviga või ilma; külgkorvid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 88

Õhusõidukid, kosmoseaparaadid ja nende osad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 89

Laevad, paadid ja ujuvkonstruktsioonid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal; rubriiki 8906 kuuluvaid laevakeresid ei tohi siiski kasutada

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

ex grupp 90

Optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini- ja kirurgiainstrumendid ning -aparatuur; nende osad ja tarvikud; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

9001 50

Muust materjalist kui klaasist prilliläätsed

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul tehakse üks järgmistest toimingutest:

| — | poolvalmis läätsede lihvimine valmis oftalmoloogiliseks läätseks, millel on optiline korrigeeriv võime ning mis on ettenähtud prilliraamidesse paigutamiseks |
| --- | --- |

—

poolvalmis läätsede lihvimine valmis oftalmoloogiliseks läätseks, millel on optiline korrigeeriv võime ning mis on ettenähtud prilliraamidesse paigutamiseks

| — | asjakohase töötluse teel läätsede katmine kasutaja nägemise parandamiseks ja kaitse tagamiseks |
| --- | --- |

—

asjakohase töötluse teel läätsede katmine kasutaja nägemise parandamiseks ja kaitse tagamiseks

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 91

Kellad ja nende osad

Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

Grupp 92

Muusikariistad; nende osad ja tarvikud

Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 93

Relvad ja laskemoon; nende osad ja tarvikud

Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 94

Mööbel; madratsid, madratsialused, padjad ja muud täistopitud mööblilisandid; mujal nimetamata lambid ja valgustid; sisevalgustusega sildid, valgustablood jms; kokkupandavad ehitised

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 95

Mänguasjad, mängud ja spordiinventar; nende osad ja tarvikud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 96

Mitmesugused tööstustooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 97

Kunstiteosed, kollektsiooniobjektid ja antiikesemed

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

III LISA

PÄRITOLUDEKLARATSIOONI TEKST

Päritoludeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.

Albaaniakeelne tekst

Eksportuesi i produkteve të mbuluara nga ky dokument (autorizim doganor Nr. ... (8)) deklaron që përveç rasteve kur tregohet qartësisht ndryshe, këto produkte janë me origjine preferenciale ... (9) n në përputhje me Rregullat kalimtare të origjinës.

Araabiakeelne tekst

Image 1

Bosniakeelne tekst

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je to drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ...(2) preferencijalnog porijekla u skladu sa prijelaznim pravilima porijekla.

Bulgaariakeelne tekst

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No...(1)), декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ...(2) преференциален произход съгласно преходните правила за произход.

Horvaadikeelne tekst

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ...(2) preferencijalnog podrijetla prema prijelaznim pravilima o podrijetlu.

Tšehhikeelne tekst

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ...(1)) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v ...(2).

Taanikeelne tekst

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. ...(1)) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ...(2) i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.

Hollandikeelne tekst

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ...(1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ...(2) oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Ingliskeelne tekst

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No...(1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ...(2) preferential origin according to the transitional rules of origin.

Eestikeelne tekst

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. ...(1)) deklareerib, et need tooted on päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaselt ...(2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Fäärikeelne tekst

Útflytarin av vørunum, sum hetta skjal fevnir um (tollvaldsins loyvi nr. ...(1)) váttar, át um ikki nakað annað er tilskilað, eru hesar vørur upprunavørur ...(2) sambært skiftisreglunum um uppruna.

Soomekeelne tekst

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ...(1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja...(2) alkuperätuotteita siirtymäkauden alkuperäsääntöjen nojalla.

Prantsuskeelne tekst

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ...(1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ...(2) selon les règles d'origine transitoires.

Saksakeelne tekst

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ...(1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ...(2) Ursprungswaren gemäß den Übergangsregeln für den Ursprung sind.

Gruusiakeelne tekst

Image 2

Kreekakeelne tekst

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ...(1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ...(2) σύμφωνα με τους μεταβατικούς κανόνες καταγωγής.

Heebreakeelne tekst

Image 3

Ungarikeelne tekst

A jelen okmányban szereplő termékek exportőre (vámfelhatalmazási szám: ...(1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában a termékek az átmeneti származási szabályok szerint preferenciális ...(2) származásúak.

Islandikeelne tekst

Útflytjandi framleiðsluvara sem skjal þetta tekur til (leyfi tollyfirvalda nr. ...(1)), lýsir því yfir að vörurnar séu, ef annars er ekki greinilega getið, af ...(2) uppruna samkvæmt upprunareglum á umbreytingartímabili.

Itaaliakeelne tekst

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ...(1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ...(2) conformemente alle norme di origine transitorie.

Lätikeelne tekst

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ...(1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir...(2) preferenciāla izcelsme saskaņā ar pārejas noteikumiem par izcelsmi.

Leedukeelne tekst

Šiame dokumente nurodytų produktų eksportuotojas (muitinės leidimo Nr. ...(1)) deklaruoja, kad, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip, šie produktai turi ...(2) lengvatinės kilmės statusą pagal pereinamojo laikotarpio kilmės taisykles.

Makedooniakeelne tekst

Извозникот на производите што ги покрива овоj документ (царинскo одобрение бр. ...(1)) изjавува дека, освен ако тоа не е jасно поинаку назначено, овие производи се со ...(2) преференциjaлно потекло, во согласност со преодните правила за потекло.

Maltakeelne tekst

L-esportatur tal-prodotti koperti minn dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru...(1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat mod ieħor b'mod ċar, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ...(2) skont ir-regoli ta' oriġini tranżitorji.

Montenegrokeelne tekst

Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ...(1)) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи ...(2) преференцијалног пориjекла, у складу са транзиционим правилима поријекла.

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ...(2) preferencijalnog porijekla u skladu sa tranzicionim pravilima porijekla.

Norrakeelne tekst

Eksportøren av produktene omfattet av dette dokument (tollmyndighetenes autorisasjonsnr...(1)) erklærer at disse produktene, unntatt hvor annet er tydelig angitt, har...preferanseopprinnelse i henhold til overgangsreglene for opprinnelse(2).

Poolakeelne tekst

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr...(1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ...(2) preferencyjne pochodzenie zgodnie z przejściowymi regułami pochodzenia.

Portugalikeelne tekst

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n.o...(1)) declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ...(2) de acordo com as regras de origem transitórias.

Rumeeniakeelne tekst

Exportatorul produselor care fac obiectul prezentului document (autorizația vamală nr. ...(1)) declară că, exceptând cazul în care se indică altfel în mod clar, aceste produse sunt de origine preferențială ...(2) în conformitate cu regulile de origine tranzitorii.

Serbiakeelne tekst

Извозник производа обухваћених овом исправом (царинско овлашћење бр. ...(1)) изјављује да су, осим ако је другачије изричито наведено, ови производи ...(2) преференцијалног порекла, у складу са прелазним правилима о пореклу.

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlašćenje br...(1)) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito nаvedeno, ovi proizvodi ...(2) preferencijalnog porekla, u skladu sa prelaznim pravilima o poreklu.

Slovakikeelne tekst

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ...(1)) vyhlasuje, že pokiaľ nie je zreteľne uvedené inak, tieto výrobky majú v súlade s prechodnými pravidlami pôvodu preferenčný pôvod v ...(2).

Sloveenikeelne tekst

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ...(1)), izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ...(2) poreklo v skladu s prehodnimi pravili o poreklu.

Hispaaniakeelne tekst

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n.o...(1)) declara que, excepto donde se indique claramente lo contrario, estos productos son de origen preferencial...(2) con arreglo a las normas de origen transitorias.

Rootsikeelne tekst

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ...(1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ...(2) ursprung i enlighet med övergångsreglerna om ursprung.

Türgikeelne tekst

Bu belge kapsamındaki ürünlerin ihracatçısı (gümrük yetki No: ...(1)), aksi açıkça belirtilmedikçe, bu ürünlerin geçiş menşe kurallarına göre ...(2) tercihli menşeli olduğunu beyan eder.

Ukrainakeelne tekst

Експортер продукцiї, на яку поширюється цей документ (митний дозвiл No ...(1)) заявляє, що, за винятком випадкiв, де це явно зазначено, ця продукцiя має ...(2) преференцiйне походження згiдно з перехiдними правилами походження.

...

(Koht ja kuupäev) (10)

...

(Eksportija allkiri. Lisaks sellele tuleb loetavalt kirjutada deklaratsioonile alla kirjutanud isiku nimi) (11)

IV LISA

LIIKUMISSERTIFIKAADI EUR.1 JA LIIKUMISSERTIFIKAADI EUR.1 TAOTLUSE NÄIDISED

TRÜKKIMISJUHISED

| 1. | Mõlema sertifikaadi mõõdud on 210 × 297 mm; pikkus võib varieeruda vahemikus –5 kuni +8 mm. Kasutatav paber peab olema valge kirjapaber, mis ei sisalda mehaanilist puidumassi ja kaalub vähemalt 25 g/m2. Sellele peab olema trükitud roheline giljoššmustriga taust, mis muudab silmaga nähtavaks kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lepinguosaliste pädevad asutused võivad jätta endale õiguse trükkida vormid ise või lasta need trükkida selleks volitatud trükikodades. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele volitusele. Igal vormil peab olema trükikoja nimi ja aadress või tunnus, mille abil saab trükikoda identifitseerida. Vormile peab olema trükitud või muul viisil kantud seerianumber, mille järgi saab seda identifitseerida. |
| --- | --- |

2.

LIIKUMISSERTIFIKAAT

| 1. | Eksportija (nimi, täielik aadress, riik) |
| --- | --- |

1.

Eksportija (nimi, täielik aadress, riik)

EUR.1

Nr A

000.000

Enne vormi täitmist vt märkused tagaküljel.

| 2. | Järgmiste riikide vahelises sooduskaubanduses kasutatav sertifikaat

  ... |
| --- | --- |

2.

Järgmiste riikide vahelises sooduskaubanduses kasutatav sertifikaat

...

ja

...

(märkida asjaomased riigid, riikide rühmad või territooriumid)

| 3. | Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) (täitmine vabatahtlik) |
| --- | --- |

3.

Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) (täitmine vabatahtlik)

| 4. | Riik, riikide rühm või territoorium, kust pärinevana tooteid käsitatakse |
| --- | --- |

4.

Riik, riikide rühm või territoorium, kust pärinevana tooteid käsitatakse

| 5. | Sihtriik, -riikide rühm või -territoorium |
| --- | --- |

5.

Sihtriik, -riikide rühm või -territoorium

| 6. | Veo üksikasjad (täitmine vabatahtlik) |
| --- | --- |

6.

Veo üksikasjad (täitmine vabatahtlik)

| 7. | Märkused |
| --- | --- |

7.

Märkused

| 8. | Kaubaartikli järjekorranumber; märgistused ja numbrid; pakendite arv ja liik
   (12)
  ; kauba kirjeldus |
| --- | --- |

8.

Kaubaartikli järjekorranumber; märgistused ja numbrid; pakendite arv ja liik
   (12)
  ; kauba kirjeldus

| 9. | Brutomass (kg) või muu mõõtühik (l, m3 jne) |
| --- | --- |

9.

Brutomass (kg) või muu mõõtühik (l, m3 jne)

| 10. | Arved (täitmine vabatahtlik) |
| --- | --- |

10.

Arved (täitmine vabatahtlik)

| 11. | TOLLI KINNITUS

  Deklaratsioon kinnitatud
  Ekspordidokument (13)

  Vorm ... nr ...
  ...
  Tolliasutus ...
  Väljaandev riik või territoorium ...
  ...
  ...
  Koht ja kuupäev ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

11.

TOLLI KINNITUS

Ekspordidokument (13)

Vorm ... nr ...

...

Tolliasutus ...

Väljaandev riik või territoorium ...

...

...

Koht ja kuupäev ...

...

...

(Allkiri)

Pitser

| 12. | EKSPORTIJA DEKLARATSIOON

  Mina, allakirjutanu, kinnitan, et eespool kirjeldatud kaubad vastavad käesoleva sertifikaadi väljaandmiseks ettenähtud tingimustele.
  Koht ja kuupäev ...
  ... |
| --- | --- |

12.

EKSPORTIJA DEKLARATSIOON

Mina, allakirjutanu, kinnitan, et eespool kirjeldatud kaubad vastavad käesoleva sertifikaadi väljaandmiseks ettenähtud tingimustele.

Koht ja kuupäev ...

...

(Allkiri)

| 13. | KONTROLLIMISE TAOTLUS (kellele): |
| --- | --- |

13.

KONTROLLIMISE TAOTLUS (kellele):

| 14. | KONTROLLI TULEMUS |
| --- | --- |

14.

KONTROLLI TULEMUS

Teostatud kontroll näitab, et käesolev sertifikaat (14)

| ☐ | on välja antud nimetatud tolliasutuse poolt ja selles sisalduv teave on õige. |
| --- | --- |

☐

on välja antud nimetatud tolliasutuse poolt ja selles sisalduv teave on õige.

| ☐ | ei vasta ehtsuse ega õigsuse nõuetele (vt lisatud märkused). |
| --- | --- |

☐

ei vasta ehtsuse ega õigsuse nõuetele (vt lisatud märkused).

Palutakse kontrollida käesoleva sertifikaadi ehtsust ja õigsust.

...

(Koht ja kuupäev)

Pitser

...

(Allkiri)

...

(Koht ja kuupäev)

Pitser

...

(Allkiri)

MÄRKUSED

| 1. | Sertifikaadil ei tohi olla kustutusi ega ülekirjutusi. Paranduse korral kriipsutatakse valed andmed läbi ja lisatakse vajaduse korral uued andmed. Selliseid muudatusi tohib teha üksnes sertifikaadi täitnud isik ning need peab kinnitama väljaandjariigi või -territooriumi tolliasutus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sertifikaadile kantavate andmete vahele ei tohi jätta tühikuid ning igale kaubaartiklile peab eelnema järjekorranumber. Viimase kaubanimetuse järele tuleb tõmmata horisontaaljoon. Kasutamata ruum tuleb sellisel viisil läbi kriipsutada, et ei oleks võimalik teha hilisemaid lisandusi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kaupu tuleb kirjeldada kooskõlas kaubandustavadega ja piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida. |
| --- | --- |

3.

LIIKUMISSERTIFIKAADI TAOTLUS

| 1. | Eksportija (nimi, täielik aadress, riik) |
| --- | --- |

1.

Eksportija (nimi, täielik aadress, riik)

EUR.1

Nr A

000.000

Enne vormi täitmist vt märkused tagaküljel.

| 2. | Järgmiste riikide vahelises sooduskaubanduses kasutatava sertifikaadi taotlus:

  ... |
| --- | --- |

2.

Järgmiste riikide vahelises sooduskaubanduses kasutatava sertifikaadi taotlus:

...

ja

...

(märkida asjaomased riigid, riikide rühmad või territooriumid)

| 3. | Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) (täitmine vabatahtlik) |
| --- | --- |

3.

Kaubasaaja (nimi, täielik aadress, riik) (täitmine vabatahtlik)

| 4. | Riik, riikide rühm või territoorium, kust pärinevana tooteid käsitatakse |
| --- | --- |

4.

Riik, riikide rühm või territoorium, kust pärinevana tooteid käsitatakse

| 5. | Sihtriik, -riikide rühm või -territoorium |
| --- | --- |

5.

Sihtriik, -riikide rühm või -territoorium

| 6. | Veo üksikasjad (täitmine vabatahtlik) |
| --- | --- |

6.

Veo üksikasjad (täitmine vabatahtlik)

| 7. | Märkused |
| --- | --- |

7.

Märkused

| 8. | Kaubaartikli järjekorranumber; märgistused ja numbrid; pakendite arv ja liik (15); kauba kirjeldus |
| --- | --- |

8.

Kaubaartikli järjekorranumber; märgistused ja numbrid; pakendite arv ja liik (15); kauba kirjeldus

| 9. | Brutomass (kg) või muu mõõtühik (l, m3 jne) |
| --- | --- |

9.

Brutomass (kg) või muu mõõtühik (l, m3 jne)

| 10. | Arved (täitmine vabatahtlik) |
| --- | --- |

10.

Arved (täitmine vabatahtlik)

EKSPORTIJA DEKLARATSIOON

Mina, allakirjutanu, pöördel kirjeldatud kauba eksportija,

KINNITAN, et kõnealune kaup vastab lisatud sertifikaadi väljaandmiseks nõutavatele tingimustele;

NIMETAN järgnevalt asjaolud, mis võimaldavad nendel kaupadel eespool nimetatud tingimustele vastata:

...

...

...

...

ESITAN järgmised täiendavad dokumendid (16):

...

...

...

...

KOHUSTUN esitama asjaomaste asutuste taotluse korral kõik täiendavad tõendid, mida kõnealused asutused võivad nõuda selleks, et välja anda lisatud sertifikaat, ja vajaduse korral lubama, et kõnealused asutused kontrollivad minu raamatupidamist ja eespool nimetatud kauba tootmisprotsesse;

TAOTLEN nimetatud kaupadele lisatud sertifikaadi väljaandmist.

...

(Koht ja kuupäev)

...

(Allkiri)

V LISA

CEUTAST JA MELILLAST PÄRIT TOODETE SUHTES KOHALDATAVAD ERITINGIMUSED

Ainus artikkel

1.   Tingimusel et need vastavad käesoleva liite artiklis 14 sätestatud mittemuutmise reeglile, loetakse:

| 1) | Ceutast ja Melillast pärinevateks toodeteks:






  a) | täielikult Ceutas ja Melillas saadud tooteid; |
| --- | --- | --- |

1)

Ceutast ja Melillast pärinevateks toodeteks:

a)

täielikult Ceutas ja Melillas saadud tooteid;

| b) | Ceutas ja Melillas saadud tooteid, mille tootmisel on kasutatud muid kui täielikult Ceutas ja Melillas saadud tooteid, tingimusel et:






  i) | nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva liite artikli 4 tähenduses või |
| --- | --- | --- |

b)

Ceutas ja Melillas saadud tooteid, mille tootmisel on kasutatud muid kui täielikult Ceutas ja Melillas saadud tooteid, tingimusel et:

i)

nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva liite artikli 4 tähenduses või

| ii) | nimetatud tooted pärinevad Montenegrost või Euroopa Liidust, tingimusel et need on läbinud töö või töötluse, mis on käesoleva liite artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum; |
| --- | --- |

ii)

nimetatud tooted pärinevad Montenegrost või Euroopa Liidust, tingimusel et need on läbinud töö või töötluse, mis on käesoleva liite artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum;

| 2) | Montenegrost pärinevateks toodeteks:






  a) | täielikult Montenegros saadud tooteid; |
| --- | --- | --- |

2)

Montenegrost pärinevateks toodeteks:

a)

täielikult Montenegros saadud tooteid;

| b) | Montenegros saadud tooteid, mille tootmisel on kasutatud muid kui täielikult Montenegros saadud tooteid, tingimusel et:






  i) | nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva liite artikli 4 tähenduses või |
| --- | --- | --- |

b)

Montenegros saadud tooteid, mille tootmisel on kasutatud muid kui täielikult Montenegros saadud tooteid, tingimusel et:

i)

nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva liite artikli 4 tähenduses või

| ii) | nimetatud tooted pärinevad Ceutast ja Melillast või Euroopa Liidust ning need on läbinud töö või töötluse, mis on käesoleva liite artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum. |
| --- | --- |

ii)

nimetatud tooted pärinevad Ceutast ja Melillast või Euroopa Liidust ning need on läbinud töö või töötluse, mis on käesoleva liite artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum.

2.   Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.

3.   Eksportija või tema volitatud esindaja kirjutab eksportiva lepinguosalise nime ning „Ceuta ja Melilla“ kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 2 või päritoludeklaratsioonile. Lisaks sellele, juhul kui tooted pärinevad Ceutast ja Melillast, märgitakse see liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 4 või päritoludeklaratsioonile.

4.   Hispaania tolliasutus vastutab käesolevate reeglite kohaldamise eest Ceutas ja Melillas.

VI LISA

TARNIJA DEKLARATSIOON

Tarnija deklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti kirjutada.

TARNIJA DEKLARATSIOON

kaupade kohta, mis on läbinud töö või töötluse reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil ilma sooduspäritolustaatust saamata

Mina, allakirjutanu, lisatud dokumendiga hõlmatud kaupade tarnija, kinnitan, et:

| 1. | Järgmisi materjale, mis ei pärine [kust: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)], on kasutatud [kus: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)], et toota järgmisi kaupu:








  Tarnitud kaupade kirjeldus (17) | Kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjeldus | Kasutatud päritolustaatuseta materjalide rubriik (18) | Kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus (18)
   (19) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Koguväärtus | |

1.

Järgmisi materjale, mis ei pärine [kust: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)], on kasutatud [kus: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)], et toota järgmisi kaupu:

Tarnitud kaupade kirjeldus (17)

Kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjeldus

Kasutatud päritolustaatuseta materjalide rubriik (18)

Kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus (18)
   (19)

Koguväärtus

| 2. | Kõik muud materjalid, mida on kasutatud [kus: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)], et toota neid kaupu, pärinevad [kust: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)]. |
| --- | --- |

2.

Kõik muud materjalid, mida on kasutatud [kus: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)], et toota neid kaupu, pärinevad [kust: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)].

| 3. | Järgmised kaubad on läbinud töö või töötluse väljaspool [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)] kooskõlas käesoleva liite artikliga 13 ning seal on tekkinud järgmine kogulisandväärtus:






  Tarnitud kaupade kirjeldus | Väljaspool [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)] tekkinud kogulisandväärtus (20) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | (Koht ja kuupäev) |
| |
| |
| |
| (Tarnija aadress ja allkiri. Lisaks tuleb loetavalt kirjutada deklaratsioonile alla kirjutanud isiku nimi) |

3.

Järgmised kaubad on läbinud töö või töötluse väljaspool [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)] kooskõlas käesoleva liite artikliga 13 ning seal on tekkinud järgmine kogulisandväärtus:

Tarnitud kaupade kirjeldus

Väljaspool [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)] tekkinud kogulisandväärtus (20)

(Koht ja kuupäev)

(Tarnija aadress ja allkiri. Lisaks tuleb loetavalt kirjutada deklaratsioonile alla kirjutanud isiku nimi)

VII LISA

PIKAAJALINE TARNIJA DEKLARATSIOON

Pikaajaline tarnija deklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti kirjutada.

PIKAAJALINE TARNIJA DEKLARATSIOON

kaupade kohta, mis on läbinud töö või töötluse reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumil ilma sooduspäritolustaatust saamata

Mina, allakirjutanu, lisatud dokumendiga hõlmatud ning regulaarselt [kellele] (21)...tarnitavate kaupade tarnija, kinnitan, et:

| 1. | Järgmisi materjale, mis ei pärine [kust: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)], on kasutatud [kus: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)], et toota järgmisi kaupu:








  Tarnitud kaupade kirjeldus (22) | Kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjeldus | Kasutatud päritolustaatuseta materjalide rubriik (23) | Kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus (23)
   (24) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Koguväärtus | |

1.

Järgmisi materjale, mis ei pärine [kust: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)], on kasutatud [kus: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)], et toota järgmisi kaupu:

Tarnitud kaupade kirjeldus (22)

Kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjeldus

Kasutatud päritolustaatuseta materjalide rubriik (23)

Kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus (23)
   (24)

Koguväärtus

| 2. | Kõik muud materjalid, mida on kasutatud [kus: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)], et toota neid kaupu, pärinevad [kust: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)]. |
| --- | --- |

2.

Kõik muud materjalid, mida on kasutatud [kus: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)], et toota neid kaupu, pärinevad [kust: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)].

| 3. | Järgmised kaubad on läbinud töö või töötluse väljaspool [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)] kooskõlas A liite artikliga 13 ning seal on tekkinud järgmine kogulisandväärtus:






  Tarnitud kaupade kirjeldus | Väljaspool [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)] tekkinud kogulisandväärtus (25) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |

3.

Järgmised kaubad on läbinud töö või töötluse väljaspool [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)] kooskõlas A liite artikliga 13 ning seal on tekkinud järgmine kogulisandväärtus:

Tarnitud kaupade kirjeldus

Väljaspool [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)] tekkinud kogulisandväärtus (25)

Käesolev deklaratsioon kehtib nimetatud kaupade kõikide edaspidiste saadetiste kohta alates ...

kuni ... (26)

Kohustun ... (21) deklaratsiooni kehtivuse lõppemisest viivitamata teavitama.

| |
| --- |
| (Koht ja kuupäev) |
| |
| |
| |
| (Tarnija aadress ja allkiri. Lisaks tuleb loetavalt kirjutada deklaratsioonile alla kirjutanud isiku nimi) |

(Koht ja kuupäev)

(Tarnija aadress ja allkiri. Lisaks tuleb loetavalt kirjutada deklaratsioonile alla kirjutanud isiku nimi)

---

(1)  
  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

1

(2)  Lepinguosalised lepivad kokku, et nad loobuvad kohustusest lisada päritolutõendile artikli 8 lõikes 3 osutatud märge.

2

(3)  
  EÜT L 302, 15.11.1985, lk 23.

3

(4)  Eritöötlustoimingu(te) eritingimused on esitatud sissejuhatavates märkustes 8.1–8.3.

4

(5)  Tekstiilmaterjalide segust valmistatud toodete eritingimused on esitatud sissejuhatavas märkuses 6.

5

(6)  Vt sissejuhatav märkus 7.

6

(7)  Vt sissejuhatav märkus 9.

7

(8)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.

8

(9)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“.

9

(10)  Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas.

10

(11)  Kui eksportija allkirja ei nõuta, jäetakse koos allkirjaga märkimata ka alla kirjutanud isiku nimi.

11

(12)  Pakkimata kauba puhul märkida kas esemete arv või sõna „lahtine“.

12

(13)  Täidetakse üksnes juhul, kui eksportiva riigi või territooriumi õigusnormid seda nõuavad.

13

(14)  Sobivasse lahtrisse märkida X.

14

(15)  Pakkimata kauba puhul märkida kas esemete arv või sõna „lahtine“.

15

(16)  Näiteks impordidokumendid, liikumissertifikaadid, arved, tootja deklaratsioonid jms, mis viitavad tootmisel kasutatud toodetele või samas seisukorras reeksporditud kaupadele.

16

(17)  Kui arve, saateleht või muu äridokument, millele käesolev deklaratsioon on lisatud, käsitleb mitut liiki kaupa või kaupu, mis ei sisalda päritolustaatuseta materjale samas mahus, peab tarnija neid selgelt eristama.

17

Näide:

Dokument hõlmab erinevaid rubriiki 8501 kuuluvaid elektrimootoreid, mida kasutatakse rubriiki 8450 kuuluvate pesumasinate tootmisel. Mootorite tootmisel kasutatud, ilma päritolustaatuseta materjalide liik ja väärtus võivad mudeliti erineda. Seetõttu tuleb mudelid loetleda eraldi esimeses veerus ja teistes veergudes esitada andmed iga mudeli kohta, et pesumasinate tootja saaks sõltuvalt kasutatud mootori mudelist õigesti hinnata iga oma toote päritolustaatust.

(18)  Nendes veergudes nõutud andmed tuleb esitada üksnes vajaduse korral.

18

Näited:

Ex grupi 62 rõivaid käsitlevas reeglis on öeldud, et kasutada võib märget „Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega“. Seega kui reegleid kohaldava konventsiooniosalise rõivatootja kasutab Euroopa Liidust imporditud kangast, mis oli seal kootud päritolustaatuseta lõngast, piisab sellest, kui Euroopa Liidu tarnija esitab oma deklaratsioonis lõngana kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjelduse ning selle lõnga rubriiki ja väärtust pole vaja märkida.

Tootja, kes valmistab rubriiki 7217 kuuluvat raudtraati päritolustaatuseta raudlattidest, peab teise veergu märkima „raudlatid“. Kui seda traati kasutatakse masinate tootmiseks, mille suhtes on päritolureegliga kindlaks määratud kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtuse piirmäär, tuleb kolmandasse veergu märkida päritolustaatuseta lattide väärtus.

(19)  
  „Materjalide väärtus“ – kasutatavate päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse [kus: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)].

19

Iga kasutatava, päritolustaatuseta materjali puhul tuleb märkida täpne väärtus esimeses veerus näidatud kauba ühiku kohta.

(20)  
  „Kogulisandväärtus“ – kõik väljaspool [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)] akumuleerunud kulud, kaasa arvatud kõigi seal lisatud materjalide väärtus. Esimeses veerus näidatud kauba ühiku kohta tuleb märkida täpne kogulisandväärtus, mis on saadud väljaspool [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)].

20

(21)  Kliendi nimi ja aadress.

21

(22)  Kui arve, saateleht või muu äridokument, millele käesolev deklaratsioon on lisatud, käsitleb mitut liiki kaupa või kaupu, mis ei sisalda päritolustaatuseta materjale samas mahus, peab tarnija neid selgelt eristama.

22

Näide:

Dokument hõlmab erinevaid rubriiki 8501 kuuluvaid elektrimootoreid, mida kasutatakse rubriiki 8450 kuuluvate pesumasinate tootmisel. Mootorite tootmisel kasutatud, ilma päritolustaatuseta materjalide liik ja väärtus võivad mudeliti erineda. Seetõttu tuleb mudelid loetleda eraldi esimeses veerus ja teistes veergudes esitada andmed iga mudeli kohta, et pesumasinate tootja saaks sõltuvalt kasutatud mootori mudelist õigesti hinnata iga oma toote päritolustaatust.

(23)  Nendes veergudes nõutud andmed tuleb esitada üksnes vajaduse korral.

23

Näited:

Ex grupi 62 rõivaid käsitlevas reeglis on öeldud, et kasutada võib märget „Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega“. Seega kui reegleid kohaldava konventsiooniosalise rõivatootja kasutab Euroopa Liidust imporditud kangast, mis oli seal kootud päritolustaatuseta lõngast, piisab sellest, kui Euroopa Liidu tarnija esitab oma deklaratsioonis lõngana kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjelduse ning selle lõnga rubriiki ja väärtust pole vaja märkida.

Tootja, kes valmistab rubriiki 7217 kuuluvat raudtraati päritolustaatuseta raudlattidest, peab teise veergu märkima „raudlatid“. Kui seda traati kasutatakse masinate tootmiseks, mille suhtes on päritolureegliga kindlaks määratud kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtuse piirmäär, tuleb kolmandasse veergu märkida päritolustaatuseta lattide väärtus.

(24)  
  „Materjalide väärtus“ – kasutatavate päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse [kus: märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)].

24

Iga kasutatava, päritolustaatuseta materjali puhul tuleb märkida täpne väärtus esimeses veerus näidatud kauba ühiku kohta.

(25)  
  „Kogulisandväärtus“ – kõik väljaspool [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)] akumuleerunud kulud, kaasa arvatud kõigi seal lisatud materjalide väärtus. Esimeses veerus näidatud kauba ühiku kohta tuleb märkida täpne kogulisandväärtus, mis on saadud väljaspool [märkida asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed)].

25

(26)  Märkida kuupäevad. Pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtivusaeg ei tohiks üldjuhul olla pikem kui 24 kuud vastavalt selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutuse kehtestatud tingimustele, kus pikaajaline tarnija deklaratsioon koostatakse.

26

---

Parandused

| 9.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/159 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/159

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määruse (EL) 2020/852 (millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 198, 22. juuni 2020
  )

Leheküljel 22 põhjenduse 43 esimeses lauses

asendatakse

„Tehnilisi sõelumiskriteeriume kehtestades ja ajakohastades peaks komisjon võtma arvesse valdkondlikku liidu õigust, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 1221/2009 (55) ja (EÜ) nr 66/2010, (56) komisjoni soovitust 2013/179/EL (57) ning komisjoni 16. juuli 2018. aasta teatist „Keskkonnahoidlikud riigihanked“.“

järgmisega:

„Tehnilisi sõelumiskriteeriume kehtestades ja ajakohastades peaks komisjon võtma arvesse valdkondlikku liidu õigust, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 1221/2009 (55) ja (EÜ) nr 66/2010, (56) komisjoni soovitust 2013/179/EL (57) ning komisjoni 16. juuli 2008. aasta teatist „Keskkonnahoidlikud riigihanked“.“

---

| 9.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/160 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/160

---

Nõukogu 9. märtsi 2022. aasta otsuse (ÜVJP) 2022/397 (millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 80, 9. märts 2022
  )

| 1) | Leheküljel 51 lisa tabeli „Isikud“ kande 806 (Igor Nikolayevich MOROZOVi kohta) veerus „Identifitseerimisandmed“ |
| --- | --- |

1)

Leheküljel 51 lisa tabeli „Isikud“ kande 806 (Igor Nikolayevich MOROZOVi kohta) veerus „Identifitseerimisandmed“

Asendatakse:

„Sünniaeg: 13.10.1956
  “

järgmisega:

„Sünniaeg: 10.12.1956
  “.

| 2) | Leheküljel 59 lisa tabeli „Isikud“ kande 872 (Alexandra Gennadyevna ZHUKOVA kohta) veerus „Nimi“ |
| --- | --- |

2)

Leheküljel 59 lisa tabeli „Isikud“ kande 872 (Alexandra Gennadyevna ZHUKOVA kohta) veerus „Nimi“

Asendatakse:

„Alexandra Gennadyevna ZHUKOVA“

järgmisega:

„Anastasia Gennadyevna ZHUKOVA“.

---

| 9.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/161 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/161

---

Komisjoni 16. detsembri 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/2325 (millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/848 selliste kolmandate riikide loetelu ning selliste kontrolliasutuste ja kontrollorganite loetelu, mida on tunnustatud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 33 lõigetele 2 ja 3 mahepõllumajanduslike toodete importimiseks liitu) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 465, 29. detsember 2021
  )

Lehekülgedel 30 ja 31 II lisas kande „A CERT European Organization for Certification S.A.“ punktis 3 esitatud tabeli jaotise „Tootekategooria“ tulba „F“ kõikidel ridadel

Asendatakse:

„
  “

järgmisega:

„—“.

Leheküljel 38 II lisas kande
  „Bioagricert s.r.l.“
  punktis 3 esitatud tabeli jaotise „Tootekategooria“ tulba „F“ Kameruni kohta käival real

„Bioagricert s.r.l.“

Asendatakse:

„
  “

järgmisega:

„—“.

Leheküljel 41 II lisas kande
  „Bio.inspecta AG“
  punktis 3 esitatud tabeli jaotise „Tootekategooria“ tulba „B“ Aserbaidžaani kohta käival real ja jaotise „Tootekategooria“ tulba „F“ Tai kohta käival real

„Bio.inspecta AG“

Asendatakse:

„
  “

järgmisega:

„—“.

Leheküljel 59 II lisas kande
  „Ecocert SA“
  punktis 5

„Ecocert SA“

Asendatakse:

„Loetelus oleku tähtaeg: kuni 30. juuni 2024.“

järgmisega:

„Loetelus oleku tähtaeg: kuni 31. detsember 2024.“

Leheküljel 71 II lisas kande
  „LACON GmbH“
  punktis 3 esitatud tabeli esimeses veerus Iraani kohta käival real oleva koodi numbrites

„LACON GmbH“

Asendatakse:

„161“

järgmisega:

„134“.

Leheküljel 79 II lisas kande
  „Organización Internacional Agropecuaria“
  punktis 3 esitatud tabeli jaotise „Tootekategooria“ tulpade „B“, „C“, „E“ ja „F“ Hiina kohta käival real

„Organización Internacional Agropecuaria“

Asendatakse:

„
  “

järgmisega:

„—“.

Leheküljel 81 II lisas kande
  „ORSER“
  punktis 3 esitatud tabeli jaotise „Tootekategooria“ tulba „B“ Moldova, Serbia, Venemaa, Ukraina ja Usbekistani kohta käivatel ridadel

„ORSER“

Asendatakse:

„
  “

järgmisega:

„—“.

Leheküljel 85 II lisas kande
  „SRS Certification GmbH“
  punktis 3 esitatud tabeli esimeses veerus Kameruni kohta käival real oleva koodi numbrites

„SRS Certification GmbH“

Asendatakse:

„154“

järgmisega:

„195“.

Leheküljel 87 II lisas kande
  „TÜV Nord Integra“
  punktis 3 esitatud tabeli jaotise „Tootekategooria“ tulpade „B“, „C“, „E“ ja „F“ Gambia kohta käival real

„TÜV Nord Integra“

Asendatakse:

„
  “

järgmisega:

„—“.

---

| 9.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 156/163 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 156/163

---

Komisjoni 21. detsembri 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/2289 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 rakenduseeskirjad ÜPP strateegiakavade sisu esitamise ja turvalise teabevahetuse elektroonilise süsteemi kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 458, 22. detsember 2021
  )

Leheküljel 467 määruse (EL) 2021/2289 I lisa punkti 3.1 alapunkti e alapunkti vi teises taandes

Asendatakse:

| „– | kui liikmesriigid kohaldavad määruse (EL) 2021/2115 III lisas märgitud HPK 6. standardi kohta lisatud joonealust märkust 2, siis asjaomaste piirkondade eritingimuste selgitus;“ |
| --- | --- |

„–

kui liikmesriigid kohaldavad määruse (EL) 2021/2115 III lisas märgitud HPK 6. standardi kohta lisatud joonealust märkust 2, siis asjaomaste piirkondade eritingimuste selgitus;“

järgmisega:

| „– | kui liikmesriigid kohaldavad määruse (EL) 2021/2115 III lisas märgitud HPK 6. standardi kohta lisatud joonealust märkust 1, siis asjaomaste piirkondade eritingimuste selgitus;“. |
| --- | --- |

„–

kui liikmesriigid kohaldavad määruse (EL) 2021/2115 III lisas märgitud HPK 6. standardi kohta lisatud joonealust märkust 1, siis asjaomaste piirkondade eritingimuste selgitus;“.

Leheküljel 468 määruse (EL) 2021/2289 I lisa punkti 3.1 alapunkti e alapunkti vii kolmandas taandes

Asendatakse:

| „– | kui liikmesriik lubab oma territooriumi teatavates piirkondades rakendada tavasid, mis on seotud liblikõieliste kultuuride ja põllumajanduskultuuride mitmekesistamise abil külvikorra tõhustamisega, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 III lisas esitatud HPK 7. standardi kohta lisatud joonealuses märkuses 3, siis selgitus selle kohta, kuidas need tavad aitavad kaasa mullapotentsiaali säilitamisele kooskõlas HPK standardi eesmärkidega, tuginedes asjaomaste piirkondade mitmekesistele põllumajandusmeetoditele ja agroklimaatilistele tingimustele, ning valiku põhjendus;“ |
| --- | --- |

„–

kui liikmesriik lubab oma territooriumi teatavates piirkondades rakendada tavasid, mis on seotud liblikõieliste kultuuride ja põllumajanduskultuuride mitmekesistamise abil külvikorra tõhustamisega, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 III lisas esitatud HPK 7. standardi kohta lisatud joonealuses märkuses 3, siis selgitus selle kohta, kuidas need tavad aitavad kaasa mullapotentsiaali säilitamisele kooskõlas HPK standardi eesmärkidega, tuginedes asjaomaste piirkondade mitmekesistele põllumajandusmeetoditele ja agroklimaatilistele tingimustele, ning valiku põhjendus;“

järgmisega:

| „– | kui liikmesriik lubab oma territooriumi teatavates piirkondades rakendada tavasid, mis on seotud liblikõieliste kultuuride ja põllumajanduskultuuride mitmekesistamise abil külvikorra tõhustamisega, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 III lisas esitatud HPK 7. standardi kohta lisatud joonealuses märkuses 2, siis selgitus selle kohta, kuidas need tavad aitavad kaasa mullapotentsiaali säilitamisele kooskõlas HPK standardi eesmärkidega, tuginedes asjaomaste piirkondade mitmekesistele põllumajandusmeetoditele ja agroklimaatilistele tingimustele, ning valiku põhjendus;“. |
| --- | --- |

„–

kui liikmesriik lubab oma territooriumi teatavates piirkondades rakendada tavasid, mis on seotud liblikõieliste kultuuride ja põllumajanduskultuuride mitmekesistamise abil külvikorra tõhustamisega, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 III lisas esitatud HPK 7. standardi kohta lisatud joonealuses märkuses 2, siis selgitus selle kohta, kuidas need tavad aitavad kaasa mullapotentsiaali säilitamisele kooskõlas HPK standardi eesmärkidega, tuginedes asjaomaste piirkondade mitmekesistele põllumajandusmeetoditele ja agroklimaatilistele tingimustele, ning valiku põhjendus;“.

---