# Úřední věstník L 152/2022

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 152 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 653. června 2022 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 152

České vydání

Právní předpisy

Ročník 653. června 2022

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/868 ze dne 30. května 2022 o evropské správě dat a o změně nařízení (EU) 2018/1724 (akt o správě dat) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/869 ze dne 30. května 2022, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě, mění nařízení (ES) č. 715/2009, (EU) 2019/942 a (EU) 2019/943 a směrnice 2009/73/ES a (EU) 2019/944 a zrušuje nařízení (EU) č. 347/2013 | 45 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/870 ze dne 30. května 2022 o dočasných opatřeních pro liberalizaci obchodu, která doplňují obchodní koncese použitelné pro ukrajinské produkty podle Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na straně jedné a Ukrajinou na straně druhé | 103 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/871 ze dne 30. května 2022, kterým se mění rozhodnutí Rady 2003/17/ES, pokud jde o dobu jeho použitelnosti a o rovnocennost přehlídek porostu prováděných v Bolívii u množitelského porostu pro produkci osiva obilovin a množitelského porostu pro produkci osiva olejnin a přadných rostlin a rovnocennost osiva obilovin a osiva olejnin a přadných rostlin vyprodukovaných v Bolívii (
  1
  ) | 109 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/868 ze dne 30. května 2022 o evropské správě dat a o změně nařízení (EU) 2018/1724 (akt o správě dat) (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/869 ze dne 30. května 2022, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě, mění nařízení (ES) č. 715/2009, (EU) 2019/942 a (EU) 2019/943 a směrnice 2009/73/ES a (EU) 2019/944 a zrušuje nařízení (EU) č. 347/2013

45

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/870 ze dne 30. května 2022 o dočasných opatřeních pro liberalizaci obchodu, která doplňují obchodní koncese použitelné pro ukrajinské produkty podle Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na straně jedné a Ukrajinou na straně druhé

103

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/871 ze dne 30. května 2022, kterým se mění rozhodnutí Rady 2003/17/ES, pokud jde o dobu jeho použitelnosti a o rovnocennost přehlídek porostu prováděných v Bolívii u množitelského porostu pro produkci osiva obilovin a množitelského porostu pro produkci osiva olejnin a přadných rostlin a rovnocennost osiva obilovin a osiva olejnin a přadných rostlin vyprodukovaných v Bolívii (
  1
  )

1

109

| | | II   Nelegislativní akty |
| --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o usnadnění udělování víz pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie | 112 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/872 ze dne 1. června 2022, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 288/2014, pokud jde o změny vzoru pro operační programy v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost a vzoru pro programy spolupráce v rámci cíle Evropská územní spolupráce, pokud jde o Akci v rámci politiky soudržnosti na podporu uprchlíků v Evropě (CARE) | 113 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/873 ze dne 2. června 2022, kterým se po třísté třicáté první mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a al-Kajdá | 184 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/874 ze dne 1. června 2022 o podmínkách povolení biocidního přípravku obsahujícího N-(trichlormethylsulfanyl)ftalimid (folpet) předložených Nizozemskem v souladu s čl. 36 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012
  (oznámeno pod číslem C(2022) 3465)

   (
  1
  ) | 187 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/875 ze dne 1. června 2022 o některých dočasných mimořádných opatřeních v souvislosti s africkým morem prasat v Itálii
  (oznámeno pod číslem C(2022) 3727)

   (
  1
  ) | 190 |

II   Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o usnadnění udělování víz pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie

112

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/872 ze dne 1. června 2022, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 288/2014, pokud jde o změny vzoru pro operační programy v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost a vzoru pro programy spolupráce v rámci cíle Evropská územní spolupráce, pokud jde o Akci v rámci politiky soudržnosti na podporu uprchlíků v Evropě (CARE)

113

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/873 ze dne 2. června 2022, kterým se po třísté třicáté první mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a al-Kajdá

184

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/874 ze dne 1. června 2022 o podmínkách povolení biocidního přípravku obsahujícího N-(trichlormethylsulfanyl)ftalimid (folpet) předložených Nizozemskem v souladu s čl. 36 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012
  (oznámeno pod číslem C(2022) 3465)

   (
  1
  )

N

(oznámeno pod číslem C(2022) 3465)

1

187

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/875 ze dne 1. června 2022 o některých dočasných mimořádných opatřeních v souvislosti s africkým morem prasat v Itálii
  (oznámeno pod číslem C(2022) 3727)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2022) 3727)

1

190

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 3.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/868

ze dne 30. května 2022

o evropské správě dat a o změně nařízení (EU) 2018/1724 (akt o správě dat)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) stanoví vytvoření vnitřního trhu a systému zajišťujícího, aby na vnitřním trhu nebyla narušována hospodářská soutěž. K dosažení těchto cílů by přispělo zavedení společných pravidel a postupů v členských státech v souvislosti s vypracováním rámce pro správu dat, a to v plném souladu se základními právy. To by mělo rovněž zaručit posílení otevřené strategické autonomie Unie a současně podpořit volný mezinárodní tok dat. |
| --- | --- |

(1)

Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) stanoví vytvoření vnitřního trhu a systému zajišťujícího, aby na vnitřním trhu nebyla narušována hospodářská soutěž. K dosažení těchto cílů by přispělo zavedení společných pravidel a postupů v členských státech v souvislosti s vypracováním rámce pro správu dat, a to v plném souladu se základními právy. To by mělo rovněž zaručit posílení otevřené strategické autonomie Unie a současně podpořit volný mezinárodní tok dat.

| (2) | V posledním desetiletí digitální technologie přeměnily ekonomiku a společnost a dotýkají se všech oblastí činnosti a každodenního života. Jádrem uvedené přeměny jsou data: inovace poháněné daty přinesou jak občanům Unie, tak ekonomice nesmírné výhody, například zlepšením a individualizací medicíny, zajištěním nové mobility a tím, že přispějí ke sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 o Zelené dohodě pro Evropu. Aby byla tato ekonomika založená na datech inkluzivní pro všechny občany Unie, je třeba věnovat zvláštní pozornost zmenšení digitální propasti, posílení účasti žen v ekonomice založené na datech a podpoře špičkových evropských odborných znalostí v odvětví technologií. Ekonomika založená na datech musí být budována tak, aby umožnila podnikům, zejména mikropodnikům a malým a středním podnikům ve smyslu přílohy doporučení Komise 2003/361/ES (3) a začínajícím podnikům, prosperovat a aby zajišťovala neutralitu přístupu k údajům a jejich přenositelnost a interoperabilitu a zabraňovala efektu závislosti na jednom poskytovateli. Ve svém sdělení ze dne 19. února 2020 o evropské strategii pro data (dále jen „evropská strategie pro data“) Komise popsala vizi společného evropského datového prostoru, tedy vnitřního trhu s daty, na němž lze data používat bez ohledu na místo jejich fyzického uložení v Unii v souladu s příslušnými právními předpisy, což by mohlo být klíčové mimo jiné pro rychlý rozvoj technologií umělé inteligence.
  Komise rovněž požadovala volný a bezpečný tok dat se třetími zeměmi, s výhradou výjimek a omezení týkajících se veřejné bezpečnosti, veřejného pořádku a dalších legitimních cílů veřejné politiky Unie, a to v souladu s mezinárodními závazky, včetně závazků v oblasti základních práv. Aby se tato vize přeměnila ve skutečnost, navrhuje Komise stanovit společné evropské datové prostory pro sdílení a sloučení dat. Jak je navrhováno v evropské strategii pro data, takovéto společné evropské datové prostory by mohly zahrnovat oblasti, jako jsou zdravotnictví, mobilita, výroba, finanční služby, energetika nebo zemědělství, nebo i kombinace těchto oblastí, například energetiky a klimatu, či tematické oblasti, jako je Zelená dohoda pro Evropu nebo evropské datové prostory pro veřejnou správu či dovednosti. Společné evropské datové prostory by měly umožnit dohledatelnost, přístupnost, interoperabilitu a opakovanou použitelnost dat (dále jen „zásady FAIR“) a zároveň zajistit vysokou úroveň kybernetické bezpečnosti. Pokud jsou v ekonomice založené na datech zajištěny rovné podmínky, soutěží podniky v kvalitě služeb, nikoli v množství údajů, které kontrolují. Pro účely navrhování, vytváření a zachovávání rovných podmínek ekonomiky založené na datech je zapotřebí řádné správy, na níž se musí podílet a být v ní aktivně zastoupeny všechny příslušné subjekty společného evropského datového prostoru. |
| --- | --- |

(2)

V posledním desetiletí digitální technologie přeměnily ekonomiku a společnost a dotýkají se všech oblastí činnosti a každodenního života. Jádrem uvedené přeměny jsou data: inovace poháněné daty přinesou jak občanům Unie, tak ekonomice nesmírné výhody, například zlepšením a individualizací medicíny, zajištěním nové mobility a tím, že přispějí ke sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 o Zelené dohodě pro Evropu. Aby byla tato ekonomika založená na datech inkluzivní pro všechny občany Unie, je třeba věnovat zvláštní pozornost zmenšení digitální propasti, posílení účasti žen v ekonomice založené na datech a podpoře špičkových evropských odborných znalostí v odvětví technologií. Ekonomika založená na datech musí být budována tak, aby umožnila podnikům, zejména mikropodnikům a malým a středním podnikům ve smyslu přílohy doporučení Komise 2003/361/ES (3) a začínajícím podnikům, prosperovat a aby zajišťovala neutralitu přístupu k údajům a jejich přenositelnost a interoperabilitu a zabraňovala efektu závislosti na jednom poskytovateli. Ve svém sdělení ze dne 19. února 2020 o evropské strategii pro data (dále jen „evropská strategie pro data“) Komise popsala vizi společného evropského datového prostoru, tedy vnitřního trhu s daty, na němž lze data používat bez ohledu na místo jejich fyzického uložení v Unii v souladu s příslušnými právními předpisy, což by mohlo být klíčové mimo jiné pro rychlý rozvoj technologií umělé inteligence.

Komise rovněž požadovala volný a bezpečný tok dat se třetími zeměmi, s výhradou výjimek a omezení týkajících se veřejné bezpečnosti, veřejného pořádku a dalších legitimních cílů veřejné politiky Unie, a to v souladu s mezinárodními závazky, včetně závazků v oblasti základních práv. Aby se tato vize přeměnila ve skutečnost, navrhuje Komise stanovit společné evropské datové prostory pro sdílení a sloučení dat. Jak je navrhováno v evropské strategii pro data, takovéto společné evropské datové prostory by mohly zahrnovat oblasti, jako jsou zdravotnictví, mobilita, výroba, finanční služby, energetika nebo zemědělství, nebo i kombinace těchto oblastí, například energetiky a klimatu, či tematické oblasti, jako je Zelená dohoda pro Evropu nebo evropské datové prostory pro veřejnou správu či dovednosti. Společné evropské datové prostory by měly umožnit dohledatelnost, přístupnost, interoperabilitu a opakovanou použitelnost dat (dále jen „zásady FAIR“) a zároveň zajistit vysokou úroveň kybernetické bezpečnosti. Pokud jsou v ekonomice založené na datech zajištěny rovné podmínky, soutěží podniky v kvalitě služeb, nikoli v množství údajů, které kontrolují. Pro účely navrhování, vytváření a zachovávání rovných podmínek ekonomiky založené na datech je zapotřebí řádné správy, na níž se musí podílet a být v ní aktivně zastoupeny všechny příslušné subjekty společného evropského datového prostoru.

| (3) | Je nezbytné zlepšit podmínky pro sdílení dat na vnitřním trhu vytvořením harmonizovaného rámce pro výměnu dat a stanovením některých základních požadavků na správu dat, přičemž je třeba věnovat zvláštní pozornost usnadnění spolupráce mezi členskými státy. Cílem nařízení by měl být další rozvoj vnitřního digitálního trhu bez hranic a důvěryhodné a bezpečné datové společnosti a ekonomiky zaměřené na člověka. Odvětvové právní předpisy Unie mohou rozvíjet, přizpůsobovat a navrhovat nové a doplňkové prvky v závislosti na zvláštnostech daného odvětví, jako jsou plánované právní předpisy Unie o evropském prostoru pro data z oblasti veřejného zdraví a o přístupu k údajům o vozidlech. Některá hospodářská odvětví jsou již mimoto regulována odvětvovými právními předpisy Unie, které zahrnují pravidla týkající se přeshraničního sdílení dat nebo přístupu k datům napříč Unií, například směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU (4) v souvislosti s evropským prostorem pro data z oblasti veřejného zdraví a příslušnými legislativními akty v oblasti dopravy, jako jsou nařízení (EU) 2019/1239 (5) a (EU) 2020/1056 (6) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU (7) v souvislosti s evropským datovým prostorem pro mobilitu.
  Tímto nařízením by proto neměla být dotčena nařízení (ES) č. 223/2009 (8), (EU) 2018/858 (9) a (EU) 2018/1807 (10) ani směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES (11), 2001/29/ES (12), 2004/48/ES (13), 2007/2/ES (14), 2010/40/EU, (EU) 2015/849 (15), (EU) 2016/943 (16), (EU) 2017/1132 (17), (EU) 2019/790 (18) a (EU) 2019/1024 (19) ani jakékoli jiné odvětvové právní předpisy Unie, které upravují přístup k datům a jejich opakované použití. Tímto nařízením by neměly být dotčeny unijní a vnitrostátní právní předpisy o přístupu k datům a jejich použití za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, ani mezinárodní spolupráce v této oblasti.
  Tímto nařízením by neměly být dotčeny pravomoci členských států, pokud jde o jejich činnosti týkající se veřejné bezpečnosti, obrany a národní bezpečnosti. Toto nařízení by se nemělo vztahovat na opakované použití dat chráněných z těchto důvodů a v držení subjektů veřejného sektoru, včetně údajů ze zadávání zakázek spadajících do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES (20). Je třeba stanovit horizontální režim pro opakované použití určitých kategorií chráněných dat v držení subjektů veřejného sektoru a poskytování služeb zprostředkování dat a služeb založených na datovém altruismu v Unii. Zvláštní charakteristiky jednotlivých odvětví mohou vyžadovat navržení systémů založených na odvětvových datech, přičemž se vychází z požadavků uvedených v tomto nařízení. Poskytovatelé služeb zprostředkování dat, kteří splňují požadavky stanovené v tomto nařízení, by měli mít možnost používat označení „poskytovatel služeb zprostředkování dat uznaný v Unii“. Právnické osoby, které usilují o podporu cílů obecného zájmu rozsáhlým zpřístupňováním příslušných dat na základě datového altruismu a splňují požadavky stanovené v tomto nařízení, by měly mít možnost se registrovat a používat označení „organizace pro datový altruismus uznaná v Unii“. Pokud odvětvový unijní nebo odvětvový vnitrostátní právní předpis vyžadují, aby subjekty veřejného sektoru, tito poskytovatelé služeb zprostředkování dat nebo tyto právnické osoby (uznané organizace pro datový altruismus) splňovali zvláštní dodatečné technické, administrativní či organizační požadavky, a to i prostřednictvím režimu udělování oprávnění či certifikace, měla by se použít i tato ustanovení zmíněného odvětvového unijního nebo odvětvového vnitrostátního právního předpisu. |
| --- | --- |

(3)

Je nezbytné zlepšit podmínky pro sdílení dat na vnitřním trhu vytvořením harmonizovaného rámce pro výměnu dat a stanovením některých základních požadavků na správu dat, přičemž je třeba věnovat zvláštní pozornost usnadnění spolupráce mezi členskými státy. Cílem nařízení by měl být další rozvoj vnitřního digitálního trhu bez hranic a důvěryhodné a bezpečné datové společnosti a ekonomiky zaměřené na člověka. Odvětvové právní předpisy Unie mohou rozvíjet, přizpůsobovat a navrhovat nové a doplňkové prvky v závislosti na zvláštnostech daného odvětví, jako jsou plánované právní předpisy Unie o evropském prostoru pro data z oblasti veřejného zdraví a o přístupu k údajům o vozidlech. Některá hospodářská odvětví jsou již mimoto regulována odvětvovými právními předpisy Unie, které zahrnují pravidla týkající se přeshraničního sdílení dat nebo přístupu k datům napříč Unií, například směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU (4) v souvislosti s evropským prostorem pro data z oblasti veřejného zdraví a příslušnými legislativními akty v oblasti dopravy, jako jsou nařízení (EU) 2019/1239 (5) a (EU) 2020/1056 (6) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU (7) v souvislosti s evropským datovým prostorem pro mobilitu.

Tímto nařízením by proto neměla být dotčena nařízení (ES) č. 223/2009 (8), (EU) 2018/858 (9) a (EU) 2018/1807 (10) ani směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES (11), 2001/29/ES (12), 2004/48/ES (13), 2007/2/ES (14), 2010/40/EU, (EU) 2015/849 (15), (EU) 2016/943 (16), (EU) 2017/1132 (17), (EU) 2019/790 (18) a (EU) 2019/1024 (19) ani jakékoli jiné odvětvové právní předpisy Unie, které upravují přístup k datům a jejich opakované použití. Tímto nařízením by neměly být dotčeny unijní a vnitrostátní právní předpisy o přístupu k datům a jejich použití za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, ani mezinárodní spolupráce v této oblasti.

Tímto nařízením by neměly být dotčeny pravomoci členských států, pokud jde o jejich činnosti týkající se veřejné bezpečnosti, obrany a národní bezpečnosti. Toto nařízení by se nemělo vztahovat na opakované použití dat chráněných z těchto důvodů a v držení subjektů veřejného sektoru, včetně údajů ze zadávání zakázek spadajících do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES (20). Je třeba stanovit horizontální režim pro opakované použití určitých kategorií chráněných dat v držení subjektů veřejného sektoru a poskytování služeb zprostředkování dat a služeb založených na datovém altruismu v Unii. Zvláštní charakteristiky jednotlivých odvětví mohou vyžadovat navržení systémů založených na odvětvových datech, přičemž se vychází z požadavků uvedených v tomto nařízení. Poskytovatelé služeb zprostředkování dat, kteří splňují požadavky stanovené v tomto nařízení, by měli mít možnost používat označení „poskytovatel služeb zprostředkování dat uznaný v Unii“. Právnické osoby, které usilují o podporu cílů obecného zájmu rozsáhlým zpřístupňováním příslušných dat na základě datového altruismu a splňují požadavky stanovené v tomto nařízení, by měly mít možnost se registrovat a používat označení „organizace pro datový altruismus uznaná v Unii“. Pokud odvětvový unijní nebo odvětvový vnitrostátní právní předpis vyžadují, aby subjekty veřejného sektoru, tito poskytovatelé služeb zprostředkování dat nebo tyto právnické osoby (uznané organizace pro datový altruismus) splňovali zvláštní dodatečné technické, administrativní či organizační požadavky, a to i prostřednictvím režimu udělování oprávnění či certifikace, měla by se použít i tato ustanovení zmíněného odvětvového unijního nebo odvětvového vnitrostátního právního předpisu.

| (4) | Tímto nařízením by neměla být dotčena nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (21) a (EU) 2018/1725 (22) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES (23) a (EU) 2016/680 (24) a odpovídající ustanovení vnitrostátních právních předpisů, a to ani tehdy, jsou-li osobní a neosobní údaje v souboru údajů neoddělitelně propojeny. Toto nařízení by se zejména nemělo vykládat tak, že vytváří nový právní základ pro zpracování osobních údajů pro jakoukoli regulovanou činnost nebo že mění požadavky na informace stanovené v nařízení (EU) 2016/679. Uplatňování tohoto nařízení by nemělo bránit přeshraničnímu předávání údajů v souladu s kapitolou V nařízení (EU) 2016/679. V případě rozporu mezi ustanoveními tohoto nařízení a unijními právními předpisy o ochraně osobních údajů nebo vnitrostátními právními předpisy přijatými v souladu s těmito právními předpisy Unie by se měly použít relevantní unijní nebo vnitrostátní právní předpisy o ochraně osobních údajů. Za příslušné orgány podle tohoto nařízení by mělo být možné považovat orgány pro ochranu údajů. Fungují-li jiné orgány jako příslušné orgány podle tohoto nařízení, neměly by tím být dotčeny pravomoci a kompetence orgánů pro ochranu údajů v oblasti dozoru podle nařízení (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(4)

Tímto nařízením by neměla být dotčena nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (21) a (EU) 2018/1725 (22) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES (23) a (EU) 2016/680 (24) a odpovídající ustanovení vnitrostátních právních předpisů, a to ani tehdy, jsou-li osobní a neosobní údaje v souboru údajů neoddělitelně propojeny. Toto nařízení by se zejména nemělo vykládat tak, že vytváří nový právní základ pro zpracování osobních údajů pro jakoukoli regulovanou činnost nebo že mění požadavky na informace stanovené v nařízení (EU) 2016/679. Uplatňování tohoto nařízení by nemělo bránit přeshraničnímu předávání údajů v souladu s kapitolou V nařízení (EU) 2016/679. V případě rozporu mezi ustanoveními tohoto nařízení a unijními právními předpisy o ochraně osobních údajů nebo vnitrostátními právními předpisy přijatými v souladu s těmito právními předpisy Unie by se měly použít relevantní unijní nebo vnitrostátní právní předpisy o ochraně osobních údajů. Za příslušné orgány podle tohoto nařízení by mělo být možné považovat orgány pro ochranu údajů. Fungují-li jiné orgány jako příslušné orgány podle tohoto nařízení, neměly by tím být dotčeny pravomoci a kompetence orgánů pro ochranu údajů v oblasti dozoru podle nařízení (EU) 2016/679.

| (5) | Opatření na úrovni Unie je nezbytné ke zvýšení důvěry subjektů údajů a držitelů dat ve sdílení dat zavedením vhodných mechanismů pro kontrolu údajů, které se jich týkají, a k odstranění dalších překážek bránících dobře fungující a konkurenceschopné ekonomice založené na datech. Tímto opatřením by neměly být dotčeny povinnosti a závazky vyplývající z mezinárodních obchodních dohod uzavřených Unií. Cílem celounijního správního rámce by mělo být budování důvěry mezi jednotlivci a podniky, pokud jde o přístup k datům, jejich kontrolu, sdílení, použití a opakované použití, zejména vytvořením vhodných mechanismů, které zajistí, aby byly subjekty údajů o svých právech informovány a mohly je smysluplně uplatňovat, a pokud jde o opakované použití určitých druhů dat v držení subjektů veřejného sektoru, poskytování služeb poskytovateli služeb zprostředkování dat subjektům údajů, držitelům údajů a uživatelům dat, jakož i shromažďování a zpracovávání dat zpřístupněných pro altruistické účely fyzickými a právnickými osobami. Ke zvýšení důvěry může přispět zejména větší transparentnost, pokud jde o účel využívání dat a podmínky, za nichž podniky data uchovávají. |
| --- | --- |

(5)

Opatření na úrovni Unie je nezbytné ke zvýšení důvěry subjektů údajů a držitelů dat ve sdílení dat zavedením vhodných mechanismů pro kontrolu údajů, které se jich týkají, a k odstranění dalších překážek bránících dobře fungující a konkurenceschopné ekonomice založené na datech. Tímto opatřením by neměly být dotčeny povinnosti a závazky vyplývající z mezinárodních obchodních dohod uzavřených Unií. Cílem celounijního správního rámce by mělo být budování důvěry mezi jednotlivci a podniky, pokud jde o přístup k datům, jejich kontrolu, sdílení, použití a opakované použití, zejména vytvořením vhodných mechanismů, které zajistí, aby byly subjekty údajů o svých právech informovány a mohly je smysluplně uplatňovat, a pokud jde o opakované použití určitých druhů dat v držení subjektů veřejného sektoru, poskytování služeb poskytovateli služeb zprostředkování dat subjektům údajů, držitelům údajů a uživatelům dat, jakož i shromažďování a zpracovávání dat zpřístupněných pro altruistické účely fyzickými a právnickými osobami. Ke zvýšení důvěry může přispět zejména větší transparentnost, pokud jde o účel využívání dat a podmínky, za nichž podniky data uchovávají.

| (6) | Myšlenka, že by data, která byla vytvořena nebo shromážděna subjekty veřejného sektoru nebo jinými subjekty pomocí výdajů z veřejných rozpočtů, měla přinášet prospěch společnosti, je součástí politiky Unie již dlouhou dobu. Směrnice (EU) 2019/1024 a odvětvové právní předpisy Unie zajišťují, aby subjekty veřejného sektoru zpřístupnily více dat, která vytvářejí, pro účely jejich použití a opakovaného použití. Určité kategorie dat, jako jsou důvěrné údaje obchodní povahy, data, na něž se vztahuje statistická důvěrnost, a data chráněná právy duševního vlastnictví třetích stran, včetně obchodního tajemství a osobních údajů, však často nejsou ve veřejných databázích zpřístupněny, a to ani pro výzkumné či inovativní činnosti ve veřejném zájmu, ačkoli je jejich zpřístupnění možné v souladu s příslušnými právními předpisy Unie, zejména s nařízením (EU) 2016/679 a se směrnicemi 2002/58/ES a (EU) 2016/680. Kvůli citlivosti těchto dat musí být před jejich zpřístupněním splněny určité technické a právní procesní požadavky, aby bylo v neposlední řadě zajištěno dodržení práv, jež k těmto datům mají jiné osoby, nebo aby byl omezen negativní dopad na základní práva, zásadu nediskriminace a ochranu dat. Splnění těchto požadavků je obvykle náročné na čas a znalosti. To má za následek nedostatečné využívání těchto dat. Ačkoli některé členské státy zavádějí struktury a procesy nebo přijímají právní předpisy k usnadnění opakovaného použití tohoto druhu, neplatí to pro celou Unii. Aby se usnadnilo využívání dat pro evropský výzkum a inovace soukromými a veřejnými subjekty, je nutné jasně vymezit podmínky pro přístup k těmto datům a jejich využívání v celé Unii. |
| --- | --- |

(6)

Myšlenka, že by data, která byla vytvořena nebo shromážděna subjekty veřejného sektoru nebo jinými subjekty pomocí výdajů z veřejných rozpočtů, měla přinášet prospěch společnosti, je součástí politiky Unie již dlouhou dobu. Směrnice (EU) 2019/1024 a odvětvové právní předpisy Unie zajišťují, aby subjekty veřejného sektoru zpřístupnily více dat, která vytvářejí, pro účely jejich použití a opakovaného použití. Určité kategorie dat, jako jsou důvěrné údaje obchodní povahy, data, na něž se vztahuje statistická důvěrnost, a data chráněná právy duševního vlastnictví třetích stran, včetně obchodního tajemství a osobních údajů, však často nejsou ve veřejných databázích zpřístupněny, a to ani pro výzkumné či inovativní činnosti ve veřejném zájmu, ačkoli je jejich zpřístupnění možné v souladu s příslušnými právními předpisy Unie, zejména s nařízením (EU) 2016/679 a se směrnicemi 2002/58/ES a (EU) 2016/680. Kvůli citlivosti těchto dat musí být před jejich zpřístupněním splněny určité technické a právní procesní požadavky, aby bylo v neposlední řadě zajištěno dodržení práv, jež k těmto datům mají jiné osoby, nebo aby byl omezen negativní dopad na základní práva, zásadu nediskriminace a ochranu dat. Splnění těchto požadavků je obvykle náročné na čas a znalosti. To má za následek nedostatečné využívání těchto dat. Ačkoli některé členské státy zavádějí struktury a procesy nebo přijímají právní předpisy k usnadnění opakovaného použití tohoto druhu, neplatí to pro celou Unii. Aby se usnadnilo využívání dat pro evropský výzkum a inovace soukromými a veřejnými subjekty, je nutné jasně vymezit podmínky pro přístup k těmto datům a jejich využívání v celé Unii.

| (7) | Existují metody umožňující analýzy databází obsahujících osobní údaje, jako jsou anonymizace, diferenciální soukromí, generalizace nebo suprese, randomizace, používání syntetických dat nebo obdobných metod a další moderní způsoby ochrany soukromí, které by mohly přispět k větší ochraně soukromí při zpracování dat. Členské státy by měly poskytovat podporu subjektům veřejného sektoru, aby tyto techniky optimálně využívaly, a zpřístupnily tak co nejvíce dat ke sdílení. Použití těchto technik společně s komplexními posouzeními dopadu na ochranu údajů a dalšími zárukami může přispět k větší bezpečnosti při použití a opakovaném použití osobních údajů a mělo by zajistit bezpečné opakované použití důvěrných údajů obchodní povahy pro účely výzkumu a inovací a pro statistické účely. V mnoha případech použití těchto technik, posouzení dopadů a dalších záruk znamená, že se použití a opakované použití dat může uskutečnit pouze v bezpečném zpracovatelském prostředí poskytovaném nebo kontrolovaném subjektem veřejného sektoru. Na úrovni Unie existují zkušenosti s takovýmto bezpečným zpracovatelským prostředím, jež se využívá při výzkumu statistických mikrodat na základě nařízení Komise (EU) č. 557/2013 (25). Co se týká obecně osobních údajů, zpracovávání osobních údajů by mělo být založeno na jednom či více právních základech pro zpracování stanovených v článcích 6 a 9 nařízení (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(7)

Existují metody umožňující analýzy databází obsahujících osobní údaje, jako jsou anonymizace, diferenciální soukromí, generalizace nebo suprese, randomizace, používání syntetických dat nebo obdobných metod a další moderní způsoby ochrany soukromí, které by mohly přispět k větší ochraně soukromí při zpracování dat. Členské státy by měly poskytovat podporu subjektům veřejného sektoru, aby tyto techniky optimálně využívaly, a zpřístupnily tak co nejvíce dat ke sdílení. Použití těchto technik společně s komplexními posouzeními dopadu na ochranu údajů a dalšími zárukami může přispět k větší bezpečnosti při použití a opakovaném použití osobních údajů a mělo by zajistit bezpečné opakované použití důvěrných údajů obchodní povahy pro účely výzkumu a inovací a pro statistické účely. V mnoha případech použití těchto technik, posouzení dopadů a dalších záruk znamená, že se použití a opakované použití dat může uskutečnit pouze v bezpečném zpracovatelském prostředí poskytovaném nebo kontrolovaném subjektem veřejného sektoru. Na úrovni Unie existují zkušenosti s takovýmto bezpečným zpracovatelským prostředím, jež se využívá při výzkumu statistických mikrodat na základě nařízení Komise (EU) č. 557/2013 (25). Co se týká obecně osobních údajů, zpracovávání osobních údajů by mělo být založeno na jednom či více právních základech pro zpracování stanovených v článcích 6 a 9 nařízení (EU) 2016/679.

| (8) | V souladu s nařízením (EU) 2016/679 by se zásady ochrany údajů neměly vztahovat na anonymní informace, totiž informace, které se netýkají identifikované či identifikovatelné fyzické osoby, ani na osobní údaje anonymizované tak, že subjekt údajů není nebo již přestal být identifikovatelným. Opětovná identifikace subjektů údajů z anonymizovaných souborů údajů by měla být zakázána. Neměla by tím být dotčena možnost provádět výzkum technik anonymizace, zejména pro účely zajištění bezpečnosti informací, zlepšení stávajících technik anonymizace a přispění k celkové odolnosti anonymizace, prováděné v souladu s nařízením (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(8)

V souladu s nařízením (EU) 2016/679 by se zásady ochrany údajů neměly vztahovat na anonymní informace, totiž informace, které se netýkají identifikované či identifikovatelné fyzické osoby, ani na osobní údaje anonymizované tak, že subjekt údajů není nebo již přestal být identifikovatelným. Opětovná identifikace subjektů údajů z anonymizovaných souborů údajů by měla být zakázána. Neměla by tím být dotčena možnost provádět výzkum technik anonymizace, zejména pro účely zajištění bezpečnosti informací, zlepšení stávajících technik anonymizace a přispění k celkové odolnosti anonymizace, prováděné v souladu s nařízením (EU) 2016/679.

| (9) | S cílem usnadnit ochranu osobních údajů a důvěrných údajů a urychlit proces zpřístupňování těchto údajů pro opakované použití podle tohoto nařízení by členské státy měly vybízet subjekty veřejného sektoru, aby vytvářely a zpřístupňovaly data v souladu se zásadami „otevřených dat již od návrhu“ a „standardního zpřístupnění dokumentů ve formě otevřených dat“ uvedenými v čl. 5 odst. 2 směrnice (EU) 2019/1024, a podporovat vytváření a pořizování dat ve formátech a strukturách usnadňujících anonymizaci v tomto směru. |
| --- | --- |

(9)

S cílem usnadnit ochranu osobních údajů a důvěrných údajů a urychlit proces zpřístupňování těchto údajů pro opakované použití podle tohoto nařízení by členské státy měly vybízet subjekty veřejného sektoru, aby vytvářely a zpřístupňovaly data v souladu se zásadami „otevřených dat již od návrhu“ a „standardního zpřístupnění dokumentů ve formě otevřených dat“ uvedenými v čl. 5 odst. 2 směrnice (EU) 2019/1024, a podporovat vytváření a pořizování dat ve formátech a strukturách usnadňujících anonymizaci v tomto směru.

| (10) | Kategorie dat v držení subjektů veřejného sektoru, jež by měly být předmětem opakovaného použití podle tohoto nařízení, nespadají do oblasti působnosti směrnice (EU) 2019/1024, která vylučuje data, jež nejsou dostupná z důvodu obchodního tajemství nebo statistické důvěrnosti, a data, která obsahují díla nebo jiné předměty ochrany, k nimž mají práva duševního vlastnictví třetí strany. Důvěrné údaje obchodní povahy zahrnují data chráněná obchodním tajemstvím, chráněné know-how a jakékoli jiné informace, jejichž neoprávněné zveřejnění by mělo dopad na postavení na trhu nebo finanční zdraví podniku. Toto nařízení by se mělo vztahovat na osobní údaje, které nespadají do oblasti působnosti směrnice (EU) 2019/1024, pokud režim přístupu vylučuje či omezuje přístup k takovýmto datům z důvodů ochrany údajů, soukromí a osobnosti jednotlivce, zejména v souladu s pravidly ochrany údajů. Opakované použití dat, která mohou obsahovat obchodní tajemství, by se mělo uskutečňovat, aniž by byla dotčena směrnice (EU) 2016/943, která stanoví rámec pro zákonné získání, využití a zpřístupnění obchodního tajemství. |
| --- | --- |

(10)

Kategorie dat v držení subjektů veřejného sektoru, jež by měly být předmětem opakovaného použití podle tohoto nařízení, nespadají do oblasti působnosti směrnice (EU) 2019/1024, která vylučuje data, jež nejsou dostupná z důvodu obchodního tajemství nebo statistické důvěrnosti, a data, která obsahují díla nebo jiné předměty ochrany, k nimž mají práva duševního vlastnictví třetí strany. Důvěrné údaje obchodní povahy zahrnují data chráněná obchodním tajemstvím, chráněné know-how a jakékoli jiné informace, jejichž neoprávněné zveřejnění by mělo dopad na postavení na trhu nebo finanční zdraví podniku. Toto nařízení by se mělo vztahovat na osobní údaje, které nespadají do oblasti působnosti směrnice (EU) 2019/1024, pokud režim přístupu vylučuje či omezuje přístup k takovýmto datům z důvodů ochrany údajů, soukromí a osobnosti jednotlivce, zejména v souladu s pravidly ochrany údajů. Opakované použití dat, která mohou obsahovat obchodní tajemství, by se mělo uskutečňovat, aniž by byla dotčena směrnice (EU) 2016/943, která stanoví rámec pro zákonné získání, využití a zpřístupnění obchodního tajemství.

| (11) | Toto nařízení by nemělo zakládat povinnost umožnit opakované použití dat v držení subjektů veřejného sektoru. Každý členský stát by proto měl mít možnost rozhodnout, zda budou data zpřístupněna pro opakované použití, a to i pokud jde o účely a rozsah takového přístupu. Toto nařízení by mělo doplňovat konkrétnější povinnosti uložené subjektům veřejného sektoru při opakovaném použití dat, které jsou stanoveny v odvětvových unijních či vnitrostátních právních předpisech; tyto povinnosti by neměly být tímto nařízením dotčeny. Lze mít za to, že přístup veřejnosti k úředním dokumentům je ve veřejném zájmu. S ohledem na úlohu přístupu veřejnosti k úředním dokumentům a úlohu transparentnosti v demokratické společnosti by tímto nařízením neměly být dotčeny ani unijní nebo vnitrostátní právní předpisy o poskytování přístupu k úředním dokumentům a jejich zveřejňování. Přístup k úředním dokumentům zejména může být umožněn v souladu s vnitrostátními právními předpisy, aniž by byly uloženy zvláštní podmínky nebo s uložením zvláštních podmínek, které nejsou stanoveny tímto nařízením. |
| --- | --- |

(11)

Toto nařízení by nemělo zakládat povinnost umožnit opakované použití dat v držení subjektů veřejného sektoru. Každý členský stát by proto měl mít možnost rozhodnout, zda budou data zpřístupněna pro opakované použití, a to i pokud jde o účely a rozsah takového přístupu. Toto nařízení by mělo doplňovat konkrétnější povinnosti uložené subjektům veřejného sektoru při opakovaném použití dat, které jsou stanoveny v odvětvových unijních či vnitrostátních právních předpisech; tyto povinnosti by neměly být tímto nařízením dotčeny. Lze mít za to, že přístup veřejnosti k úředním dokumentům je ve veřejném zájmu. S ohledem na úlohu přístupu veřejnosti k úředním dokumentům a úlohu transparentnosti v demokratické společnosti by tímto nařízením neměly být dotčeny ani unijní nebo vnitrostátní právní předpisy o poskytování přístupu k úředním dokumentům a jejich zveřejňování. Přístup k úředním dokumentům zejména může být umožněn v souladu s vnitrostátními právními předpisy, aniž by byly uloženy zvláštní podmínky nebo s uložením zvláštních podmínek, které nejsou stanoveny tímto nařízením.

| (12) | Režim opakovaného použití stanovený v tomto nařízení by se měl vztahovat na data, jejichž poskytnutí je součástí veřejných úkolů příslušných subjektů veřejného sektoru, podle zákona nebo jiných závazných předpisů v příslušných členských státech. Při neexistenci takových předpisů by měly být tyto veřejné úkoly vymezeny v souladu s obecnou správní praxí v členských státech za předpokladu, že rozsah těchto veřejných úkolů je transparentní a podléhá přezkumu. Tyto veřejné úkoly by mohly být vymezeny obecně nebo individuálně pro jednotlivé subjekty veřejného sektoru. Jelikož se definice subjektu veřejného sektoru nevztahuje veřejné podniky, neměla by data, která jsou v držení veřejných podniků, spadat do oblasti působnosti tohoto nařízení. Toto nařízení by se nemělo vztahovat na data v držení kulturních zařízení, jako jsou knihovny, archivy a muzea, jakož i orchestry, opery, balety a divadla, a vzdělávacích zařízení, neboť na díla a jiné dokumenty, které mají v držení, se vztahují převážně práva duševního vlastnictví třetích stran. Organizace provádějící výzkum a organizace financující výzkum by rovněž mohly být uspořádány jako subjekty veřejného sektoru nebo veřejnoprávní subjekty.
  Toto nařízení by se mělo na tyto hybridní organizace vztahovat pouze jako na organizace provádějící výzkum. Pokud organizace provádějící výzkum má v držení data jako součást konkrétního sdružení veřejného a soukromého sektoru s organizacemi soukromého sektoru nebo jinými subjekty veřejného sektoru, veřejnoprávními subjekty nebo hybridními organizacemi provádějícími výzkum, tj. organizovanými jako subjekty veřejného sektoru nebo jako veřejné podniky, s hlavním účelem provádění výzkumu, nemělo by se toto nařízení vztahovat ani na tato data. V příslušných případech by členské státy měly mít možnost uplatňovat toto nařízení na veřejné podniky nebo soukromé podniky, které plní povinnosti veřejného sektoru nebo poskytují služby obecného zájmu. Ustanovení tohoto nařízení týkající se opakovaného použití určitých kategorií chráněných dat v držení subjektů veřejného sektoru by se neměla vztahovat na výměnu údajů v rámci subjektů veřejného sektoru v Unii nebo mezi subjekty veřejného sektoru v Unii a subjekty veřejného sektoru ve třetích zemích nebo mezinárodními organizacemi výhradně při plnění jejich veřejných úkolů, ani na výměnu údajů mezi výzkumnými pracovníky pro účely nekomerčního vědeckého výzkumu. |
| --- | --- |

(12)

Režim opakovaného použití stanovený v tomto nařízení by se měl vztahovat na data, jejichž poskytnutí je součástí veřejných úkolů příslušných subjektů veřejného sektoru, podle zákona nebo jiných závazných předpisů v příslušných členských státech. Při neexistenci takových předpisů by měly být tyto veřejné úkoly vymezeny v souladu s obecnou správní praxí v členských státech za předpokladu, že rozsah těchto veřejných úkolů je transparentní a podléhá přezkumu. Tyto veřejné úkoly by mohly být vymezeny obecně nebo individuálně pro jednotlivé subjekty veřejného sektoru. Jelikož se definice subjektu veřejného sektoru nevztahuje veřejné podniky, neměla by data, která jsou v držení veřejných podniků, spadat do oblasti působnosti tohoto nařízení. Toto nařízení by se nemělo vztahovat na data v držení kulturních zařízení, jako jsou knihovny, archivy a muzea, jakož i orchestry, opery, balety a divadla, a vzdělávacích zařízení, neboť na díla a jiné dokumenty, které mají v držení, se vztahují převážně práva duševního vlastnictví třetích stran. Organizace provádějící výzkum a organizace financující výzkum by rovněž mohly být uspořádány jako subjekty veřejného sektoru nebo veřejnoprávní subjekty.

Toto nařízení by se mělo na tyto hybridní organizace vztahovat pouze jako na organizace provádějící výzkum. Pokud organizace provádějící výzkum má v držení data jako součást konkrétního sdružení veřejného a soukromého sektoru s organizacemi soukromého sektoru nebo jinými subjekty veřejného sektoru, veřejnoprávními subjekty nebo hybridními organizacemi provádějícími výzkum, tj. organizovanými jako subjekty veřejného sektoru nebo jako veřejné podniky, s hlavním účelem provádění výzkumu, nemělo by se toto nařízení vztahovat ani na tato data. V příslušných případech by členské státy měly mít možnost uplatňovat toto nařízení na veřejné podniky nebo soukromé podniky, které plní povinnosti veřejného sektoru nebo poskytují služby obecného zájmu. Ustanovení tohoto nařízení týkající se opakovaného použití určitých kategorií chráněných dat v držení subjektů veřejného sektoru by se neměla vztahovat na výměnu údajů v rámci subjektů veřejného sektoru v Unii nebo mezi subjekty veřejného sektoru v Unii a subjekty veřejného sektoru ve třetích zemích nebo mezinárodními organizacemi výhradně při plnění jejich veřejných úkolů, ani na výměnu údajů mezi výzkumnými pracovníky pro účely nekomerčního vědeckého výzkumu.

| (13) | Subjekty veřejného sektoru by měly při stanovení zásad pro opakované použití dat, která mají v držení, dodržovat právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže a zamezit uzavírání dohod, jejichž cílem nebo důsledkem by mohlo být vytvoření výhradních práv týkajících se opakovaného použití určitých dat. Takovéto dohody by byly možné pouze tehdy, je-li to odůvodněné a nezbytné pro poskytování služby nebo dodávání produktu ve veřejném zájmu. Tak tomu může být v případě, kdy výhradní použití dat představuje jedinou možnost maximalizace společenských přínosů dotyčných dat, například tehdy, existuje-li pouze jeden subjekt (specializující se na zpracovávání určitého souboru dat), který je schopný poskytovat službu nebo dodávat produkt umožňující subjektu veřejného sektoru poskytovat danou službu nebo dodávat daný produkt v obecném zájmu. Tato ujednání by však měla být uzavírána v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy a měla by podléhat pravidelnému přezkumu založenému na analýze trhu za účelem zjištění, zda jsou takováto výhradní práva i nadále nezbytná. Tato ujednání by měla být případně rovněž v souladu s příslušnými pravidly státní podpory a měla by být uzavřena na omezenou dobu, jež by neměla přesáhnout 12 měsíců. K zajištění transparentnosti by tyto výhradní dohody měly být zveřejněny na internetu ve formě, která je v souladu s relevantními právními předpisy Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek. Není-li výhradní právo na opakované použití dat v souladu s tímto nařízením, mělo by být neplatné. |
| --- | --- |

(13)

Subjekty veřejného sektoru by měly při stanovení zásad pro opakované použití dat, která mají v držení, dodržovat právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže a zamezit uzavírání dohod, jejichž cílem nebo důsledkem by mohlo být vytvoření výhradních práv týkajících se opakovaného použití určitých dat. Takovéto dohody by byly možné pouze tehdy, je-li to odůvodněné a nezbytné pro poskytování služby nebo dodávání produktu ve veřejném zájmu. Tak tomu může být v případě, kdy výhradní použití dat představuje jedinou možnost maximalizace společenských přínosů dotyčných dat, například tehdy, existuje-li pouze jeden subjekt (specializující se na zpracovávání určitého souboru dat), který je schopný poskytovat službu nebo dodávat produkt umožňující subjektu veřejného sektoru poskytovat danou službu nebo dodávat daný produkt v obecném zájmu. Tato ujednání by však měla být uzavírána v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy a měla by podléhat pravidelnému přezkumu založenému na analýze trhu za účelem zjištění, zda jsou takováto výhradní práva i nadále nezbytná. Tato ujednání by měla být případně rovněž v souladu s příslušnými pravidly státní podpory a měla by být uzavřena na omezenou dobu, jež by neměla přesáhnout 12 měsíců. K zajištění transparentnosti by tyto výhradní dohody měly být zveřejněny na internetu ve formě, která je v souladu s relevantními právními předpisy Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek. Není-li výhradní právo na opakované použití dat v souladu s tímto nařízením, mělo by být neplatné.

| (14) | Zakázané výhradní dohody a jiné praktiky či ujednání týkající se opakovaného použití dat v držení subjektů veřejného sektoru, jež výslovně neudělují výhradní práva, u nichž však lze důvodně očekávat, že omezují dostupnost dat pro opakované použití, a byly uzavřeny nebo byly zavedeny ještě před vstupem tohoto nařízení v platnost, by po uplynutí doby své platnosti neměly být obnoveny. Dohody na dobu neurčitou či dlouhodobější dohody by měly být ukončeny do 30 měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. |
| --- | --- |

(14)

Zakázané výhradní dohody a jiné praktiky či ujednání týkající se opakovaného použití dat v držení subjektů veřejného sektoru, jež výslovně neudělují výhradní práva, u nichž však lze důvodně očekávat, že omezují dostupnost dat pro opakované použití, a byly uzavřeny nebo byly zavedeny ještě před vstupem tohoto nařízení v platnost, by po uplynutí doby své platnosti neměly být obnoveny. Dohody na dobu neurčitou či dlouhodobější dohody by měly být ukončeny do 30 měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

| (15) | Tímto nařízením by měly být stanoveny podmínky pro opakované použití chráněných dat, které se vztahují na subjekty veřejného sektoru, jež jsou podle vnitrostátních právních předpisů určeny jako příslušné k udělení či zamítnutí opakovaného použití, aniž by byla dotčena práva a povinnosti týkající se přístupu k těmto datům. Tyto podmínky by měly být nediskriminační, transparentní, přiměřené a objektivně odůvodněné a neměly by omezovat hospodářskou soutěž, se zvláštním zaměřením na podporu přístupu malých a středních podniků a začínajících podniků k těmto datům. Podmínky pro opakované použití dat by měly být formulovány tak, aby podporovaly vědecký výzkum, například tím, že by upřednostňování vědeckého výzkumu mělo být zpravidla považováno za nediskriminační. Subjekty veřejného sektoru, které povolují opakované použití, by měly zavést technické prostředky nezbytné k zajištění ochrany práv a zájmů třetích stran a měly by být oprávněny požadovat od dalšího uživatele nezbytné informace. Podmínky spojené s opakovaným použitím dat by měly být omezeny na to, co je nezbytné k ochraně práv a zájmů třetích stran v souvislosti s daty a integritou informačních a komunikačních systémů subjektů veřejného sektoru. Subjekty veřejného sektoru by měly uplatňovat podmínky, které nejlépe slouží zájmům dalšího uživatele, aniž by to znamenalo nepřiměřenou zátěž pro subjekty veřejného sektoru. Podmínky pro opakované použití dat by měly být formulovány tak, aby byly zajištěny účinné záruky s ohledem na ochranu osobních údajů. Osobní údaje by před předáním měly být anonymizovány, aby neumožňovaly identifikaci subjektů údajů, nebo by data obsahující důvěrné obchodní informace měla být upravena tak, aby nebyly zpřístupněny důvěrné údaje. Pokud by poskytnutí anonymizovaných nebo upravených dat neodpovídalo potřebám dalšího uživatele a pokud jsou splněny požadavky na provedení posouzení dopadu na ochranu osobních údajů a na konzultaci s dozorovým úřadem podle článků 35 a 36 nařízení (EU) 2016/679 a rizika pro práva a zájmy subjektů údajů jsou považována za minimální, lze povolit opakované použití dat na místě či na dálku v bezpečném zpracovatelském prostředí.
  To by mohlo být vhodným opatřením pro opakované použití pseudonymizovaných údajů. Na analýzy dat v takovémto bezpečném zpracovatelském prostředí by měl dohlížet subjekt veřejného sektoru za účelem ochrany práv a zájmů třetích stran. Zejména by osobní údaje měly být předány třetí straně k opakovanému použití pouze tehdy, umožňuje-li toto předání právní základ plynoucí z právních předpisů o ochraně údajů. Neosobní údaje by měly být předány pouze tehdy, není-li důvod se domnívat, že by kombinace souborů neosobních údajů vedla k identifikaci subjektů údajů. To by mělo platit i pro pseudonymizované údaje, které si zachovávají status osobních údajů. V případě opětovné identifikace subjektů údajů by kromě povinnosti oznamovat takové porušení ochrany údajů dozorovému úřadu a subjektu údajů v souladu s nařízením (EU) 2016/679 měla platit i povinnost ohlásit takové porušení ochrany údajů subjektu veřejného sektoru. Subjekty veřejného sektoru by měly, pokud je to relevantní, usnadnit opakované použití dat na základě souhlasu subjektů údajů či svolení držitelů dat, pokud jde o opakované použití dat, která se jich týkají, a to prostřednictvím náležitých technických prostředků. V tomto ohledu by subjekt veřejného sektoru měl vynaložit veškeré úsilí k poskytnutí pomoci dalším potenciálním uživatelům při získávání tohoto souhlasu či svolení tím, že zavede technické mechanismy, které umožní předávání žádostí o souhlas či o svolení od dalších uživatelů, je-li to prakticky proveditelné. Neměly by být poskytnuty kontaktní údaje, jež dalším uživatelům umožňují přímo kontaktovat subjekty údajů nebo držitele dat. Při předávání žádosti o souhlas či svolení by měl subjekt veřejného sektoru zajistit, aby byl subjekt údajů či držitel dat jasně informován o možnosti odmítnout udělení souhlasu či svolení. |
| --- | --- |

(15)

Tímto nařízením by měly být stanoveny podmínky pro opakované použití chráněných dat, které se vztahují na subjekty veřejného sektoru, jež jsou podle vnitrostátních právních předpisů určeny jako příslušné k udělení či zamítnutí opakovaného použití, aniž by byla dotčena práva a povinnosti týkající se přístupu k těmto datům. Tyto podmínky by měly být nediskriminační, transparentní, přiměřené a objektivně odůvodněné a neměly by omezovat hospodářskou soutěž, se zvláštním zaměřením na podporu přístupu malých a středních podniků a začínajících podniků k těmto datům. Podmínky pro opakované použití dat by měly být formulovány tak, aby podporovaly vědecký výzkum, například tím, že by upřednostňování vědeckého výzkumu mělo být zpravidla považováno za nediskriminační. Subjekty veřejného sektoru, které povolují opakované použití, by měly zavést technické prostředky nezbytné k zajištění ochrany práv a zájmů třetích stran a měly by být oprávněny požadovat od dalšího uživatele nezbytné informace. Podmínky spojené s opakovaným použitím dat by měly být omezeny na to, co je nezbytné k ochraně práv a zájmů třetích stran v souvislosti s daty a integritou informačních a komunikačních systémů subjektů veřejného sektoru. Subjekty veřejného sektoru by měly uplatňovat podmínky, které nejlépe slouží zájmům dalšího uživatele, aniž by to znamenalo nepřiměřenou zátěž pro subjekty veřejného sektoru. Podmínky pro opakované použití dat by měly být formulovány tak, aby byly zajištěny účinné záruky s ohledem na ochranu osobních údajů. Osobní údaje by před předáním měly být anonymizovány, aby neumožňovaly identifikaci subjektů údajů, nebo by data obsahující důvěrné obchodní informace měla být upravena tak, aby nebyly zpřístupněny důvěrné údaje. Pokud by poskytnutí anonymizovaných nebo upravených dat neodpovídalo potřebám dalšího uživatele a pokud jsou splněny požadavky na provedení posouzení dopadu na ochranu osobních údajů a na konzultaci s dozorovým úřadem podle článků 35 a 36 nařízení (EU) 2016/679 a rizika pro práva a zájmy subjektů údajů jsou považována za minimální, lze povolit opakované použití dat na místě či na dálku v bezpečném zpracovatelském prostředí.

To by mohlo být vhodným opatřením pro opakované použití pseudonymizovaných údajů. Na analýzy dat v takovémto bezpečném zpracovatelském prostředí by měl dohlížet subjekt veřejného sektoru za účelem ochrany práv a zájmů třetích stran. Zejména by osobní údaje měly být předány třetí straně k opakovanému použití pouze tehdy, umožňuje-li toto předání právní základ plynoucí z právních předpisů o ochraně údajů. Neosobní údaje by měly být předány pouze tehdy, není-li důvod se domnívat, že by kombinace souborů neosobních údajů vedla k identifikaci subjektů údajů. To by mělo platit i pro pseudonymizované údaje, které si zachovávají status osobních údajů. V případě opětovné identifikace subjektů údajů by kromě povinnosti oznamovat takové porušení ochrany údajů dozorovému úřadu a subjektu údajů v souladu s nařízením (EU) 2016/679 měla platit i povinnost ohlásit takové porušení ochrany údajů subjektu veřejného sektoru. Subjekty veřejného sektoru by měly, pokud je to relevantní, usnadnit opakované použití dat na základě souhlasu subjektů údajů či svolení držitelů dat, pokud jde o opakované použití dat, která se jich týkají, a to prostřednictvím náležitých technických prostředků. V tomto ohledu by subjekt veřejného sektoru měl vynaložit veškeré úsilí k poskytnutí pomoci dalším potenciálním uživatelům při získávání tohoto souhlasu či svolení tím, že zavede technické mechanismy, které umožní předávání žádostí o souhlas či o svolení od dalších uživatelů, je-li to prakticky proveditelné. Neměly by být poskytnuty kontaktní údaje, jež dalším uživatelům umožňují přímo kontaktovat subjekty údajů nebo držitele dat. Při předávání žádosti o souhlas či svolení by měl subjekt veřejného sektoru zajistit, aby byl subjekt údajů či držitel dat jasně informován o možnosti odmítnout udělení souhlasu či svolení.

| (16) | S cílem usnadnit a podpořit využívání dat v držení subjektů veřejného sektoru pro účely vědeckého výzkumu se subjekty veřejného sektoru vybízejí, aby pro účely vědeckého výzkumu ve veřejném zájmu vypracovaly harmonizovaný přístup a harmonizované postupy pro zajištění snadné dostupnosti těchto dat. To by mohlo mimo jiné znamenat vytvoření zjednodušených administrativních postupů, standardizovaného formátování dat, informativních metadat o možnostech výběru metodiky a shromažďování dat a standardizovaných datových polí, která umožňují snadné propojení souborů dat z různých zdrojů dat veřejného sektoru, je-li to relevantní pro účely analýzy. Cílem těchto postupů by měla být podpora veřejně financovaných a vytvořených dat pro účely vědeckého výzkumu v souladu se zásadou „co nejotevřenější – nepřístupné jen v nezbytné míře“. |
| --- | --- |

(16)

S cílem usnadnit a podpořit využívání dat v držení subjektů veřejného sektoru pro účely vědeckého výzkumu se subjekty veřejného sektoru vybízejí, aby pro účely vědeckého výzkumu ve veřejném zájmu vypracovaly harmonizovaný přístup a harmonizované postupy pro zajištění snadné dostupnosti těchto dat. To by mohlo mimo jiné znamenat vytvoření zjednodušených administrativních postupů, standardizovaného formátování dat, informativních metadat o možnostech výběru metodiky a shromažďování dat a standardizovaných datových polí, která umožňují snadné propojení souborů dat z různých zdrojů dat veřejného sektoru, je-li to relevantní pro účely analýzy. Cílem těchto postupů by měla být podpora veřejně financovaných a vytvořených dat pro účely vědeckého výzkumu v souladu se zásadou „co nejotevřenější – nepřístupné jen v nezbytné míře“.

| (17) | Tímto nařízením by neměla být dotčena práva duševního vlastnictví třetích stran. Tímto nařízením by dále neměly být dotčeny existence nebo vlastnictví práv duševního vlastnictví subjektů veřejného sektoru ani by neměl být nijak omezen výkon těchto práv. Závazky uložené v souladu s tímto nařízením by měly platit pouze tehdy, pokud jsou slučitelné s mezinárodními dohodami o ochraně práv duševního vlastnictví, zejména Bernskou úmluvou o ochraně literárních a uměleckých děl (Bernská úmluva), Dohodou o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (Dohoda TRIPS) a Smlouvou Světové organizace duševního vlastnictví o právu autorském, jakož i unijními a vnitrostátními právními předpisy v oblasti duševního vlastnictví. Subjekty veřejného sektoru by však měly své autorské právo vykonávat způsobem, který usnadňuje opakované použití. |
| --- | --- |

(17)

Tímto nařízením by neměla být dotčena práva duševního vlastnictví třetích stran. Tímto nařízením by dále neměly být dotčeny existence nebo vlastnictví práv duševního vlastnictví subjektů veřejného sektoru ani by neměl být nijak omezen výkon těchto práv. Závazky uložené v souladu s tímto nařízením by měly platit pouze tehdy, pokud jsou slučitelné s mezinárodními dohodami o ochraně práv duševního vlastnictví, zejména Bernskou úmluvou o ochraně literárních a uměleckých děl (Bernská úmluva), Dohodou o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (Dohoda TRIPS) a Smlouvou Světové organizace duševního vlastnictví o právu autorském, jakož i unijními a vnitrostátními právními předpisy v oblasti duševního vlastnictví. Subjekty veřejného sektoru by však měly své autorské právo vykonávat způsobem, který usnadňuje opakované použití.

| (18) | Data, na něž se vztahují práva duševního vlastnictví, jakož i obchodní tajemství by měla být třetím stranám předána pouze tehdy, je-li toto předání uskutečněno v souladu s unijními či vnitrostátními právními předpisy, nebo se souhlasem držitele práv. Pokud jsou držitelem práva pořizovatele databáze stanoveného v čl. 7 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/9/ES (26) subjekty veřejného sektoru, neměly by toto právo vykonávat, aby zabránily opakovanému použití dat nebo omezily toto opakované použití nad rámec omezení stanovených tímto nařízením. |
| --- | --- |

(18)

Data, na něž se vztahují práva duševního vlastnictví, jakož i obchodní tajemství by měla být třetím stranám předána pouze tehdy, je-li toto předání uskutečněno v souladu s unijními či vnitrostátními právními předpisy, nebo se souhlasem držitele práv. Pokud jsou držitelem práva pořizovatele databáze stanoveného v čl. 7 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/9/ES (26) subjekty veřejného sektoru, neměly by toto právo vykonávat, aby zabránily opakovanému použití dat nebo omezily toto opakované použití nad rámec omezení stanovených tímto nařízením.

| (19) | Podniky a subjekty údajů by měly mít důvěru v to, že se opakované použití určitých kategorií chráněných dat, která jsou v držení subjektů veřejného sektoru, uskuteční způsobem, jenž respektuje jejich práva a zájmy. Měly by proto být zavedeny dodatečné záruky pro případy, kdy je opakované použití těchto dat veřejného sektoru založeno na zpracovávání dat mimo veřejný sektor; těmito dodatečnými zárukami by mohl být požadavek, aby subjekty veřejného sektoru zajistily plnou ochranu práv a zájmů fyzických a právnických osob, zejména pokud jde o osobní údaje, obchodně citlivé údaje a práva duševního vlastnictví, ve všech případech, mimo jiné jsou-li tyto údaje předávány do třetích zemí. Subjekty veřejného sektoru by neměly pojišťovacím společnostem ani jiným poskytovatelům služeb povolit opakované použití informací uložených v aplikacích elektronického zdravotnictví pro účely diskriminace při stanovování cen, neboť by to bylo v rozporu se základním právem na přístup ke zdravotní péči. |
| --- | --- |

(19)

Podniky a subjekty údajů by měly mít důvěru v to, že se opakované použití určitých kategorií chráněných dat, která jsou v držení subjektů veřejného sektoru, uskuteční způsobem, jenž respektuje jejich práva a zájmy. Měly by proto být zavedeny dodatečné záruky pro případy, kdy je opakované použití těchto dat veřejného sektoru založeno na zpracovávání dat mimo veřejný sektor; těmito dodatečnými zárukami by mohl být požadavek, aby subjekty veřejného sektoru zajistily plnou ochranu práv a zájmů fyzických a právnických osob, zejména pokud jde o osobní údaje, obchodně citlivé údaje a práva duševního vlastnictví, ve všech případech, mimo jiné jsou-li tyto údaje předávány do třetích zemí. Subjekty veřejného sektoru by neměly pojišťovacím společnostem ani jiným poskytovatelům služeb povolit opakované použití informací uložených v aplikacích elektronického zdravotnictví pro účely diskriminace při stanovování cen, neboť by to bylo v rozporu se základním právem na přístup ke zdravotní péči.

| (20) | Pro zachování spravedlivé hospodářské soutěže a otevřeného tržního hospodářství je navíc nanejvýš důležité zajistit ochranu údajů neosobní povahy, zejména obchodních tajemství, avšak také neosobních údajů, které představují obsah chráněný právy duševního vlastnictví, před protiprávním přístupem, jenž může vést ke krádeži duševního vlastnictví nebo průmyslové špionáži. K zajištění ochrany práv a zájmů držitelů dat mohou být neosobní údaje, které mají být chráněny před protiprávním či neoprávněným přístupem podle unijních či vnitrostátních právních předpisů a které jsou v držení subjektů veřejného sektoru, předány do třetích zemí pouze tehdy, jsou-li poskytnuty odpovídající záruky týkající se použití těchto dat. Takovéto odpovídající záruky by měly zahrnovat i to, aby subjekt veřejného sektoru předal chráněná data dalšímu uživateli pouze tehdy, pokud se tento další uživatel smluvně zaváže v zájmu ochrany dat. Další uživatel, který má v úmyslu předat chráněná data do třetí země, by měl dodržovat povinnosti stanovené v tomto nařízení i po předání údajů do třetí země. Aby bylo zajištěno náležité vymáhání těchto povinností, měl by další uživatel při řešení sporů soudní cestou uznat i soudní příslušnost členského státu, v němž se nachází subjekt veřejného sektoru, který opakované použití povolil. |
| --- | --- |

(20)

Pro zachování spravedlivé hospodářské soutěže a otevřeného tržního hospodářství je navíc nanejvýš důležité zajistit ochranu údajů neosobní povahy, zejména obchodních tajemství, avšak také neosobních údajů, které představují obsah chráněný právy duševního vlastnictví, před protiprávním přístupem, jenž může vést ke krádeži duševního vlastnictví nebo průmyslové špionáži. K zajištění ochrany práv a zájmů držitelů dat mohou být neosobní údaje, které mají být chráněny před protiprávním či neoprávněným přístupem podle unijních či vnitrostátních právních předpisů a které jsou v držení subjektů veřejného sektoru, předány do třetích zemí pouze tehdy, jsou-li poskytnuty odpovídající záruky týkající se použití těchto dat. Takovéto odpovídající záruky by měly zahrnovat i to, aby subjekt veřejného sektoru předal chráněná data dalšímu uživateli pouze tehdy, pokud se tento další uživatel smluvně zaváže v zájmu ochrany dat. Další uživatel, který má v úmyslu předat chráněná data do třetí země, by měl dodržovat povinnosti stanovené v tomto nařízení i po předání údajů do třetí země. Aby bylo zajištěno náležité vymáhání těchto povinností, měl by další uživatel při řešení sporů soudní cestou uznat i soudní příslušnost členského státu, v němž se nachází subjekt veřejného sektoru, který opakované použití povolil.

| (21) | Lze mít rovněž za to, že odpovídající záruky se provádějí, pokud jsou v třetí zemi, do níž jsou neosobní údaje předávány, zavedena rovnocenná opatření, jež zajišťují, že data mají takovou úroveň ochrany, která je podobná úrovni zajištěné unijními právními předpisy, zejména co se týká ochrany obchodního tajemství a práv duševního vlastnictví. Za tímto účelem by Komise měla mít možnost prohlásit prostřednictvím prováděcích aktů, je-li to odůvodněno značným počtem žádostí v celé Unii, které se týkají opakovaného použití neosobních údajů v konkrétních třetích zemích, že určitá třetí země poskytuje úroveň ochrany, která je v zásadě rovnocenná úrovni zajištěné unijními právními předpisy. Komise by měla posoudit nezbytnost těchto prováděcích aktů na základě informací poskytnutých členskými státy prostřednictvím Evropského sboru pro datové inovace. Tyto prováděcí akty by ubezpečily subjekty veřejného sektoru, že opakované použití dat v jejich držení v dotčené třetí zemi by neohrozilo chráněnou povahu těchto dat. Posouzení úrovně ochrany poskytované dotčenou třetí zemí by mělo přihlížet zejména k příslušným obecným i odvětvovým právním předpisům, včetně právních předpisů týkajících se veřejné bezpečnosti, obrany, národní bezpečnosti a trestněprávních předpisů, které se týkají přístupu k neosobním údajům a jejich ochrany, přístupu subjektů veřejného sektoru dané třetí země k předaným údajům, k existenci a účinnému fungování jednoho či více nezávislých dozorových úřadů ve třetí zemi, které odpovídají za zajištění a vymáhání dodržování právního režimu zajišťujícího přístup k těmto datům, k mezinárodním závazkům dané třetí země týkajícím se ochrany dat, či k jiným povinnostem vyplývajícím z právně závazných úmluv nebo nástrojů, jakož i z její účasti v mnohostranných či regionálních systémech.
  V souvislosti s předáváním neosobních údajů do třetí země má existence účinných opravných prostředků zvláštní význam pro držitele dat, subjekty veřejného sektoru nebo poskytovatele služeb zprostředkování dat v dotyčné třetí zemi. Tyto záruky by proto měly zahrnovat dostupnost vymahatelných práv a účinných opravných prostředků. Těmito prováděcími akty by neměly být dotčeny právní povinnosti nebo smluvní ujednání, které již další uživatel přijal v zájmu ochrany neosobních údajů, zejména průmyslových dat, ani právo subjektů veřejného sektoru uložit dalším uživatelům povinnost dodržovat podmínky pro opakované použití, v souladu s tímto nařízením. |
| --- | --- |

(21)

Lze mít rovněž za to, že odpovídající záruky se provádějí, pokud jsou v třetí zemi, do níž jsou neosobní údaje předávány, zavedena rovnocenná opatření, jež zajišťují, že data mají takovou úroveň ochrany, která je podobná úrovni zajištěné unijními právními předpisy, zejména co se týká ochrany obchodního tajemství a práv duševního vlastnictví. Za tímto účelem by Komise měla mít možnost prohlásit prostřednictvím prováděcích aktů, je-li to odůvodněno značným počtem žádostí v celé Unii, které se týkají opakovaného použití neosobních údajů v konkrétních třetích zemích, že určitá třetí země poskytuje úroveň ochrany, která je v zásadě rovnocenná úrovni zajištěné unijními právními předpisy. Komise by měla posoudit nezbytnost těchto prováděcích aktů na základě informací poskytnutých členskými státy prostřednictvím Evropského sboru pro datové inovace. Tyto prováděcí akty by ubezpečily subjekty veřejného sektoru, že opakované použití dat v jejich držení v dotčené třetí zemi by neohrozilo chráněnou povahu těchto dat. Posouzení úrovně ochrany poskytované dotčenou třetí zemí by mělo přihlížet zejména k příslušným obecným i odvětvovým právním předpisům, včetně právních předpisů týkajících se veřejné bezpečnosti, obrany, národní bezpečnosti a trestněprávních předpisů, které se týkají přístupu k neosobním údajům a jejich ochrany, přístupu subjektů veřejného sektoru dané třetí země k předaným údajům, k existenci a účinnému fungování jednoho či více nezávislých dozorových úřadů ve třetí zemi, které odpovídají za zajištění a vymáhání dodržování právního režimu zajišťujícího přístup k těmto datům, k mezinárodním závazkům dané třetí země týkajícím se ochrany dat, či k jiným povinnostem vyplývajícím z právně závazných úmluv nebo nástrojů, jakož i z její účasti v mnohostranných či regionálních systémech.

V souvislosti s předáváním neosobních údajů do třetí země má existence účinných opravných prostředků zvláštní význam pro držitele dat, subjekty veřejného sektoru nebo poskytovatele služeb zprostředkování dat v dotyčné třetí zemi. Tyto záruky by proto měly zahrnovat dostupnost vymahatelných práv a účinných opravných prostředků. Těmito prováděcími akty by neměly být dotčeny právní povinnosti nebo smluvní ujednání, které již další uživatel přijal v zájmu ochrany neosobních údajů, zejména průmyslových dat, ani právo subjektů veřejného sektoru uložit dalším uživatelům povinnost dodržovat podmínky pro opakované použití, v souladu s tímto nařízením.

| (22) | Některé třetí země přijímají právní a správní předpisy a jiné právní akty, jejichž účelem je přímé předávání neosobních údajů nebo poskytování vládního přístupu k neosobním údajům v Unii pod kontrolou fyzických a právnických osob spadajících do pravomoci členských států. Rozsudky soudů ve třetích zemích či rozhodnutí správních orgánů ve třetích zemích vyžadující takovéto předání neosobních údajů či přístup k nim by měly být vykonatelné, pokud jsou založeny na mezinárodní dohodě, jako je například smlouva o vzájemné právní pomoci, která je v platnosti mezi dožadující třetí zemí a Unií nebo členským státem. V některých případech mohou nastat situace, kdy právní předpisy třetí země ukládají povinnost neosobní údaje poskytnout nebo k nim poskytnout přístup, což je v rozporu s konkurenční povinností chránit taková data podle unijních či vnitrostátních právních předpisů, zejména pokud jde o ochranu základních práv jednotlivce nebo základní zájmy členského státu týkající se národní bezpečnosti nebo obrany, jakož i o ochranu obchodně citlivých dat a ochranu práv duševního vlastnictví, a to včetně smluvních závazků týkajících se důvěrnosti v souladu s takovými právními předpisy. V případě neexistence mezinárodních dohod upravujících tyto záležitosti by předání neosobních údajů nebo přístup k nim měly být povoleny, zejména pokud bylo ověřeno, že právní systém třetí země vyžaduje odůvodnění a přiměřenost rozhodnutí či rozsudku, že rozhodnutí či rozsudek mají zvláštní povahu a že odůvodněná námitka adresáta podléhá přezkumu ze strany příslušného soudu ve třetí zemi, který je oprávněn náležitě zohlednit příslušné právní zájmy poskytovatele těchto údajů.
  Kromě toho by subjekty veřejného sektoru, fyzické nebo právnické osoby, jimž bylo uděleno právo na opakované použití dat, poskytovatelé služeb zprostředkování dat a uznané organizace pro datový altruismus měly při podpisu smluvních dohod s jinými soukromými stranami zajistit, aby neosobní údaje držené v Unii byly zpřístupněny třetím zemím nebo předány do třetích zemí pouze v souladu s právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy příslušného členského státu. |
| --- | --- |

(22)

Některé třetí země přijímají právní a správní předpisy a jiné právní akty, jejichž účelem je přímé předávání neosobních údajů nebo poskytování vládního přístupu k neosobním údajům v Unii pod kontrolou fyzických a právnických osob spadajících do pravomoci členských států. Rozsudky soudů ve třetích zemích či rozhodnutí správních orgánů ve třetích zemích vyžadující takovéto předání neosobních údajů či přístup k nim by měly být vykonatelné, pokud jsou založeny na mezinárodní dohodě, jako je například smlouva o vzájemné právní pomoci, která je v platnosti mezi dožadující třetí zemí a Unií nebo členským státem. V některých případech mohou nastat situace, kdy právní předpisy třetí země ukládají povinnost neosobní údaje poskytnout nebo k nim poskytnout přístup, což je v rozporu s konkurenční povinností chránit taková data podle unijních či vnitrostátních právních předpisů, zejména pokud jde o ochranu základních práv jednotlivce nebo základní zájmy členského státu týkající se národní bezpečnosti nebo obrany, jakož i o ochranu obchodně citlivých dat a ochranu práv duševního vlastnictví, a to včetně smluvních závazků týkajících se důvěrnosti v souladu s takovými právními předpisy. V případě neexistence mezinárodních dohod upravujících tyto záležitosti by předání neosobních údajů nebo přístup k nim měly být povoleny, zejména pokud bylo ověřeno, že právní systém třetí země vyžaduje odůvodnění a přiměřenost rozhodnutí či rozsudku, že rozhodnutí či rozsudek mají zvláštní povahu a že odůvodněná námitka adresáta podléhá přezkumu ze strany příslušného soudu ve třetí zemi, který je oprávněn náležitě zohlednit příslušné právní zájmy poskytovatele těchto údajů.

Kromě toho by subjekty veřejného sektoru, fyzické nebo právnické osoby, jimž bylo uděleno právo na opakované použití dat, poskytovatelé služeb zprostředkování dat a uznané organizace pro datový altruismus měly při podpisu smluvních dohod s jinými soukromými stranami zajistit, aby neosobní údaje držené v Unii byly zpřístupněny třetím zemím nebo předány do třetích zemí pouze v souladu s právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy příslušného členského státu.

| (23) | V zájmu dalšího posílení důvěry v ekonomiku Unie založenou na datech je nezbytné, aby byly občanům Unie, veřejnému sektoru a podnikům poskytnuty záruky, které zaručí kontrolu nad jejich strategickými a citlivými daty, a aby byly dodržovány právní předpisy, hodnoty a normy Unie, pokud jde mimo jiné o bezpečnost, ochranu údajů a ochranu spotřebitele. Aby se zabránilo neoprávněnému přístupu k neosobním údajům, měly by subjekty veřejného sektoru, fyzické nebo právnické osoby, jimž bylo uděleno právo na opakované použití dat, poskytovatelé služeb zprostředkování dat a uznané organizace pro datový altruismus přijmout veškerá přiměřená opatření, která brání v přístupu k systémům, v nichž jsou uloženy neosobní údaje, včetně šifrování dat nebo firemních politik. Za tímto účelem by mělo být zajištěno, aby subjekty veřejného sektoru, fyzické nebo právnické osoby, jimž bylo uděleno právo na opakované použití dat, poskytovatelé služeb zprostředkování dat a uznané organizace pro datový altruismus dodržovaly všechny příslušné technické normy, kodexy chování a certifikace na úrovni Unie. |
| --- | --- |

(23)

V zájmu dalšího posílení důvěry v ekonomiku Unie založenou na datech je nezbytné, aby byly občanům Unie, veřejnému sektoru a podnikům poskytnuty záruky, které zaručí kontrolu nad jejich strategickými a citlivými daty, a aby byly dodržovány právní předpisy, hodnoty a normy Unie, pokud jde mimo jiné o bezpečnost, ochranu údajů a ochranu spotřebitele. Aby se zabránilo neoprávněnému přístupu k neosobním údajům, měly by subjekty veřejného sektoru, fyzické nebo právnické osoby, jimž bylo uděleno právo na opakované použití dat, poskytovatelé služeb zprostředkování dat a uznané organizace pro datový altruismus přijmout veškerá přiměřená opatření, která brání v přístupu k systémům, v nichž jsou uloženy neosobní údaje, včetně šifrování dat nebo firemních politik. Za tímto účelem by mělo být zajištěno, aby subjekty veřejného sektoru, fyzické nebo právnické osoby, jimž bylo uděleno právo na opakované použití dat, poskytovatelé služeb zprostředkování dat a uznané organizace pro datový altruismus dodržovaly všechny příslušné technické normy, kodexy chování a certifikace na úrovni Unie.

| (24) | Za účelem budování důvěry v mechanismy pro opakované použití může být nezbytné uvalit přísnější podmínky na určité druhy neosobních údajů, jež mohou být v budoucích zvláštních legislativních aktech Unie určeny jako velmi citlivé, pokud jde o předávání do třetích zemí a pokud by takové předání mohlo ohrozit cíle veřejné politiky Unie, a to v souladu s mezinárodními závazky. Například v oblasti zdraví by mohly být jako vysoce citlivé údaje o zdravotním stavu určeny určité soubory údajů v držení subjektů působících v systému veřejného zdravotnictví, jako jsou veřejné nemocnice. Další relevantní odvětví zahrnují dopravu, energetiku, životní prostředí a finance. K zajištění harmonizovaných postupů v rámci Unie by tyto druhy vysoce citlivých neosobních údajů měly být vymezeny v právních předpisech Unie, například v rámci evropského prostoru pro data z oblasti veřejného zdraví nebo jiných odvětvových právních předpisů. Podmínky spojené s předáváním těchto údajů do třetích zemí by měly být stanoveny v aktech v přenesené pravomoci. Podmínky by měly být přiměřené, nediskriminační a nezbytné pro ochranu stanovených legitimních cílů veřejné politiky Unie, jako jsou ochrana veřejného zdraví, bezpečnost, životní prostředí, veřejné mravy, ochrana spotřebitele, soukromí a ochrana osobních údajů. Podmínky by měly odpovídat rizikům zjištěným v souvislosti s citlivostí těchto údajů, včetně rizika opětovné identifikace fyzických osob. Tyto podmínky by mohly zahrnovat požadavky vztahující se na předávání nebo technická ujednání, jako je požadavek na používání bezpečného zpracovatelského prostředí, omezení týkající se opakovaného použití dat ve třetích zemích či kategorií osob, které jsou oprávněny předávat tato data do třetích zemí nebo které mohou získat přístup k datům ve třetí zemi. Výjimečně by mohly tyto podmínky zahrnovat také omezení týkající se předávání údajů do třetích zemí na ochranu veřejného zájmu. |
| --- | --- |

(24)

Za účelem budování důvěry v mechanismy pro opakované použití může být nezbytné uvalit přísnější podmínky na určité druhy neosobních údajů, jež mohou být v budoucích zvláštních legislativních aktech Unie určeny jako velmi citlivé, pokud jde o předávání do třetích zemí a pokud by takové předání mohlo ohrozit cíle veřejné politiky Unie, a to v souladu s mezinárodními závazky. Například v oblasti zdraví by mohly být jako vysoce citlivé údaje o zdravotním stavu určeny určité soubory údajů v držení subjektů působících v systému veřejného zdravotnictví, jako jsou veřejné nemocnice. Další relevantní odvětví zahrnují dopravu, energetiku, životní prostředí a finance. K zajištění harmonizovaných postupů v rámci Unie by tyto druhy vysoce citlivých neosobních údajů měly být vymezeny v právních předpisech Unie, například v rámci evropského prostoru pro data z oblasti veřejného zdraví nebo jiných odvětvových právních předpisů. Podmínky spojené s předáváním těchto údajů do třetích zemí by měly být stanoveny v aktech v přenesené pravomoci. Podmínky by měly být přiměřené, nediskriminační a nezbytné pro ochranu stanovených legitimních cílů veřejné politiky Unie, jako jsou ochrana veřejného zdraví, bezpečnost, životní prostředí, veřejné mravy, ochrana spotřebitele, soukromí a ochrana osobních údajů. Podmínky by měly odpovídat rizikům zjištěným v souvislosti s citlivostí těchto údajů, včetně rizika opětovné identifikace fyzických osob. Tyto podmínky by mohly zahrnovat požadavky vztahující se na předávání nebo technická ujednání, jako je požadavek na používání bezpečného zpracovatelského prostředí, omezení týkající se opakovaného použití dat ve třetích zemích či kategorií osob, které jsou oprávněny předávat tato data do třetích zemí nebo které mohou získat přístup k datům ve třetí zemi. Výjimečně by mohly tyto podmínky zahrnovat také omezení týkající se předávání údajů do třetích zemí na ochranu veřejného zájmu.

| (25) | Subjekty veřejného sektoru by měly mít možnost účtovat poplatky za opakované použití dat, měly by však mít také možnost povolit opakované použití dat za nižší cenu nebo bezplatně, například u určitých kategorií opakovaného použití, jako je opakované použití pro nekomerční účely nebo pro účely vědeckého výzkumu nebo opakované použití malými a středními podniky, začínajícími podniky, občanskou společností a vzdělávacími zařízeními, aby vybízely k takovémuto opakovanému použití za účelem stimulování výzkumu a inovací a na podporu podniků, které jsou významným zdrojem inovací a pro něž je shromažďování příslušných dat jimi samotnými v souladu s pravidly státní podpory obvykle obtížnější. V tomto specifickém kontextu by účely vědeckého výzkumu měly být chápány tak, že zahrnují jakýkoli druh účelu souvisejícího s výzkumem bez ohledu na organizační nebo finanční strukturu dané výzkumné instituce, s výjimkou výzkumu, který provádí určitý podnik s cílem vyvíjet, zlepšovat nebo optimalizovat výrobky nebo služby. Tyto poplatky by měly být, transparentní a nediskriminační, měly by odpovídat nezbytným nákladům a neměly by omezovat hospodářskou soutěž. Seznam kategorií dalších uživatelů, na něž se vztahuje snížený poplatek nebo kteří jsou od poplatku osvobozeni, by měl být zveřejněn spolu s kritérii použitými pro sestavení tohoto seznamu. |
| --- | --- |

(25)

Subjekty veřejného sektoru by měly mít možnost účtovat poplatky za opakované použití dat, měly by však mít také možnost povolit opakované použití dat za nižší cenu nebo bezplatně, například u určitých kategorií opakovaného použití, jako je opakované použití pro nekomerční účely nebo pro účely vědeckého výzkumu nebo opakované použití malými a středními podniky, začínajícími podniky, občanskou společností a vzdělávacími zařízeními, aby vybízely k takovémuto opakovanému použití za účelem stimulování výzkumu a inovací a na podporu podniků, které jsou významným zdrojem inovací a pro něž je shromažďování příslušných dat jimi samotnými v souladu s pravidly státní podpory obvykle obtížnější. V tomto specifickém kontextu by účely vědeckého výzkumu měly být chápány tak, že zahrnují jakýkoli druh účelu souvisejícího s výzkumem bez ohledu na organizační nebo finanční strukturu dané výzkumné instituce, s výjimkou výzkumu, který provádí určitý podnik s cílem vyvíjet, zlepšovat nebo optimalizovat výrobky nebo služby. Tyto poplatky by měly být, transparentní a nediskriminační, měly by odpovídat nezbytným nákladům a neměly by omezovat hospodářskou soutěž. Seznam kategorií dalších uživatelů, na něž se vztahuje snížený poplatek nebo kteří jsou od poplatku osvobozeni, by měl být zveřejněn spolu s kritérii použitými pro sestavení tohoto seznamu.

| (26) | Za účelem vybízení k opakovanému použití určitých kategorií dat v držení subjektů veřejného sektoru by členské státy měly zřídit jednotné informační místo fungující jako kontaktní místo pro další uživatele, kteří žádají o opakované použití těchto dat. Toto informační místo by mělo mít meziodvětvovou působnost a v případě potřeby by mělo doplňovat úpravu na odvětvové úrovni. Jednotné informační místo by mělo mít možnost spolehnout se při předávání dotazů nebo žádostí o opakované použití na automatizované postupy. Během procesu předávání by měl být zajištěn dostatečný lidský dohled. Za tímto účelem by mohla být využita již existující praktická opatření, jako jsou portály veřejně přístupných dat. Jednotné informační místo by mělo mít inventární seznam obsahující přehled všech dostupných zdrojů dat, případně včetně zdrojů dat, které jsou dostupné v odvětvových, regionálních nebo místních informačních místech, s příslušnými informacemi popisujícími dostupná data. Členské státy by měly mimoto určit a zřídit příslušné subjekty na podporu činností subjektů veřejného sektoru umožňujících opakované použití určitých kategorií chráněných dat, nebo by měly jejich zřízení umožnit. K jejich úkolům může patřit udělování přístupu k datům, je-li to stanoveno v odvětvových unijních nebo vnitrostátních právních předpisech. Tyto příslušné subjekty by měly poskytovat pomoc subjektům veřejného sektoru pomocí nejmodernějších metod, včetně toho, jak nejlépe strukturovat a ukládat data tak, aby byla snadno dostupná, zejména prostřednictvím aplikačních programovacích rozhraní, a aby byla interoperabilní, přenositelná a dohledatelná, s přihlédnutím k osvědčeným postupům pro zpracování dat a ke stávajícím regulačním a technickým normám a osvědčeným postupům, pokud jde o bezpečné prostředí pro zpracování dat, jež umožňuje analýzu dat způsobem, který chrání soukromí informací.
  Příslušné subjekty by měly jednat v souladu s pokyny subjektu veřejného sektoru. Takováto podpůrná struktura by mohla pomáhat subjektům údajů a držitelům dat při nakládání se souhlasem s opakovaným použitím nebo svolením k opakovanému použití, včetně souhlasu s určitými oblastmi vědeckého výzkumu při dodržování uznaných etických norem vědeckého výzkumu. Příslušné orgány by neměly mít funkci dozoru, která je vyhrazena dozorovým úřadům podle nařízení (EU) 2016/679. Aniž jsou dotčeny pravomoci orgánů pro ochranu údajů v oblasti dozoru, mělo by se zpracovávání dat uskutečňovat v rámci odpovědnosti subjektu veřejného sektoru odpovědného za rejstřík obsahující data, který zůstává správcem údajů ve smyslu nařízení (EU) 2016/679, co se týká osobních údajů. Členské státy by měly mít možnost mít jeden či více příslušných subjektů, jež mohou působit v různých odvětvích. Interní služby subjektů veřejného sektoru by rovněž mohly vykonávat funkce příslušných subjektů. Příslušným subjektem by mohl být subjekt veřejného sektoru, který podporuje jiné subjekty veřejného sektoru při povolování opakovaného použití dat, je-li to relevantní, nebo subjekt veřejného sektoru, který povoluje opakované použití sám. Podpora jiných subjektů veřejného sektoru by měla znamenat, že jsou na požádání informovány o osvědčených postupech, jak splnit požadavky stanovené tímto nařízením, jako jsou technické prostředky pro zpřístupnění bezpečného zpracovatelského prostředí nebo technické prostředky k zajištění soukromí a důvěrnosti při poskytování přístupu k opakovanému použití dat v oblasti působnosti tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(26)

Za účelem vybízení k opakovanému použití určitých kategorií dat v držení subjektů veřejného sektoru by členské státy měly zřídit jednotné informační místo fungující jako kontaktní místo pro další uživatele, kteří žádají o opakované použití těchto dat. Toto informační místo by mělo mít meziodvětvovou působnost a v případě potřeby by mělo doplňovat úpravu na odvětvové úrovni. Jednotné informační místo by mělo mít možnost spolehnout se při předávání dotazů nebo žádostí o opakované použití na automatizované postupy. Během procesu předávání by měl být zajištěn dostatečný lidský dohled. Za tímto účelem by mohla být využita již existující praktická opatření, jako jsou portály veřejně přístupných dat. Jednotné informační místo by mělo mít inventární seznam obsahující přehled všech dostupných zdrojů dat, případně včetně zdrojů dat, které jsou dostupné v odvětvových, regionálních nebo místních informačních místech, s příslušnými informacemi popisujícími dostupná data. Členské státy by měly mimoto určit a zřídit příslušné subjekty na podporu činností subjektů veřejného sektoru umožňujících opakované použití určitých kategorií chráněných dat, nebo by měly jejich zřízení umožnit. K jejich úkolům může patřit udělování přístupu k datům, je-li to stanoveno v odvětvových unijních nebo vnitrostátních právních předpisech. Tyto příslušné subjekty by měly poskytovat pomoc subjektům veřejného sektoru pomocí nejmodernějších metod, včetně toho, jak nejlépe strukturovat a ukládat data tak, aby byla snadno dostupná, zejména prostřednictvím aplikačních programovacích rozhraní, a aby byla interoperabilní, přenositelná a dohledatelná, s přihlédnutím k osvědčeným postupům pro zpracování dat a ke stávajícím regulačním a technickým normám a osvědčeným postupům, pokud jde o bezpečné prostředí pro zpracování dat, jež umožňuje analýzu dat způsobem, který chrání soukromí informací.

Příslušné subjekty by měly jednat v souladu s pokyny subjektu veřejného sektoru. Takováto podpůrná struktura by mohla pomáhat subjektům údajů a držitelům dat při nakládání se souhlasem s opakovaným použitím nebo svolením k opakovanému použití, včetně souhlasu s určitými oblastmi vědeckého výzkumu při dodržování uznaných etických norem vědeckého výzkumu. Příslušné orgány by neměly mít funkci dozoru, která je vyhrazena dozorovým úřadům podle nařízení (EU) 2016/679. Aniž jsou dotčeny pravomoci orgánů pro ochranu údajů v oblasti dozoru, mělo by se zpracovávání dat uskutečňovat v rámci odpovědnosti subjektu veřejného sektoru odpovědného za rejstřík obsahující data, který zůstává správcem údajů ve smyslu nařízení (EU) 2016/679, co se týká osobních údajů. Členské státy by měly mít možnost mít jeden či více příslušných subjektů, jež mohou působit v různých odvětvích. Interní služby subjektů veřejného sektoru by rovněž mohly vykonávat funkce příslušných subjektů. Příslušným subjektem by mohl být subjekt veřejného sektoru, který podporuje jiné subjekty veřejného sektoru při povolování opakovaného použití dat, je-li to relevantní, nebo subjekt veřejného sektoru, který povoluje opakované použití sám. Podpora jiných subjektů veřejného sektoru by měla znamenat, že jsou na požádání informovány o osvědčených postupech, jak splnit požadavky stanovené tímto nařízením, jako jsou technické prostředky pro zpřístupnění bezpečného zpracovatelského prostředí nebo technické prostředky k zajištění soukromí a důvěrnosti při poskytování přístupu k opakovanému použití dat v oblasti působnosti tohoto nařízení.

| (27) | Očekává se, že služby zprostředkování dat budou hrát v ekonomice založené na datech klíčovou úlohu, zejména při podpoře a prosazování dobrovolných postupů sdílení dat mezi podniky nebo při usnadňování sdílení dat v rámci povinností stanovených unijními nebo vnitrostátními právními předpisy. Mohly by se stát nástrojem k usnadnění výměny značných objemů příslušných dat. Poskytovatelé služeb zprostředkování dat, kteří mohou rovněž zahrnovat orgány veřejného sektoru nabízející služby, které spojují různé aktéry, mohou přispět k účinnému sloučení dat, jakož i k usnadnění dvoustranného sdílení dat. Specializované služby zprostředkování dat, které jsou nezávislé na subjektech údajů a držitelích dat, jakož i na uživatelích dat, by mohly hrát podpůrnou úlohu při vzniku nových ekosystémů založených na datech, jež nejsou závislé na žádném účastníkovi s významnou mírou tržní síly, a zároveň umožnit nediskriminační přístup k ekonomice založené na datech pro podniky všech velikostí, zejména pro malé a střední podniky a začínající podniky s omezenými finančními, právními nebo administrativními prostředky. To bude obzvláště důležité v souvislosti se zřizováním společných evropských datových prostor, což znamená účelově či odvětvově specifické nebo meziodvětvové interoperabilní rámce společných norem a postupů pro sdílení nebo společné zpracování dat, mimo jiné pro vývoj nových produktů a služeb, vědecký výzkum nebo iniciativy občanské společnosti. Služby zprostředkování dat by mohly zahrnovat dvoustranné či mnohostranné sdílení dat nebo vytváření platforem či databází umožňujících sdílení nebo společné využívání dat, jakož i zavedení zvláštní infrastruktury pro propojení subjektů údajů s uživateli dat. |
| --- | --- |

(27)

Očekává se, že služby zprostředkování dat budou hrát v ekonomice založené na datech klíčovou úlohu, zejména při podpoře a prosazování dobrovolných postupů sdílení dat mezi podniky nebo při usnadňování sdílení dat v rámci povinností stanovených unijními nebo vnitrostátními právními předpisy. Mohly by se stát nástrojem k usnadnění výměny značných objemů příslušných dat. Poskytovatelé služeb zprostředkování dat, kteří mohou rovněž zahrnovat orgány veřejného sektoru nabízející služby, které spojují různé aktéry, mohou přispět k účinnému sloučení dat, jakož i k usnadnění dvoustranného sdílení dat. Specializované služby zprostředkování dat, které jsou nezávislé na subjektech údajů a držitelích dat, jakož i na uživatelích dat, by mohly hrát podpůrnou úlohu při vzniku nových ekosystémů založených na datech, jež nejsou závislé na žádném účastníkovi s významnou mírou tržní síly, a zároveň umožnit nediskriminační přístup k ekonomice založené na datech pro podniky všech velikostí, zejména pro malé a střední podniky a začínající podniky s omezenými finančními, právními nebo administrativními prostředky. To bude obzvláště důležité v souvislosti se zřizováním společných evropských datových prostor, což znamená účelově či odvětvově specifické nebo meziodvětvové interoperabilní rámce společných norem a postupů pro sdílení nebo společné zpracování dat, mimo jiné pro vývoj nových produktů a služeb, vědecký výzkum nebo iniciativy občanské společnosti. Služby zprostředkování dat by mohly zahrnovat dvoustranné či mnohostranné sdílení dat nebo vytváření platforem či databází umožňujících sdílení nebo společné využívání dat, jakož i zavedení zvláštní infrastruktury pro propojení subjektů údajů s uživateli dat.

| (28) | Toto nařízení by se mělo vztahovat na služby, jejichž cílem je pomocí technických, právních nebo jiných prostředků zakládat obchodní vztahy za účelem sdílení dat mezi neurčeným počtem subjektů údajů a držitelů dat na jedné straně a uživateli dat na straně druhé, a to včetně výkonu práv subjektů údajů ve vztahu k osobním údajům. Pokud podniky a další subjekty nabízejí více služeb souvisejících s daty, mělo by se toto nařízení vztahovat pouze na činnosti, které se přímo týkají poskytování služeb zprostředkování dat. Poskytování cloudových úložišť, analýzy nebo softwaru pro sdílení dat, poskytování internetových prohlížečů nebo plug-in prohlížečů nebo e-mailových služeb by nemělo být považováno za služby zprostředkování dat ve smyslu tohoto nařízení, pokud tyto služby poskytují subjektům údajů nebo držitelům dat pouze technické nástroje ke sdílení dat s jinými subjekty, avšak poskytování takových nástrojů nesměřuje k založení obchodního vztahu mezi držiteli dat a neumožňují uživateli dat ani poskytovateli služeb zprostředkování dat získávat informace o zakládání obchodních vztahů pro účely sdílení dat. Mezi příklady služeb zprostředkování dat patří datová tržiště, na nichž by podniky mohly zpřístupnit údaje jiným subjektům, organizátoři ekosystémů sdílení dat, jež jsou otevřena všem zúčastněným stranám, například v souvislosti se společnými evropskými datovými prostory, jakož i datové soubory zřízené společně několika právnickými nebo fyzickými osobami se záměrem udělit licence na využívání tohoto datového souboru všem zúčastněným stranám tak, aby všichni účastníci přispívající do tohoto datového souboru obdrželi za svůj příspěvek odměnu.
  To by vylučovalo datové služby s přidanou hodnotou, které získávají data od držitelů dat, data shromažďují, obohacují nebo transformují za účelem podstatného zvýšení jejich hodnoty a udělují uživatelům dat licence na používání výsledných dat, aniž by vznikl obchodní vztah mezi držiteli dat a uživateli dat. Rovněž by to vylučovalo služby, které používá výhradně jeden držitel dat s cílem umožnit využívání dat, která má držitel dat v držení, nebo která používá více právnických osob v uzavřené skupině, včetně vztahů s dodavateli nebo se zákazníky nebo smluvně stanovených forem spolupráce, zejména s těmi, jejichž hlavním cílem je zajišťování funkčnosti objektů a zařízení připojených k internetu věcí. |
| --- | --- |

(28)

Toto nařízení by se mělo vztahovat na služby, jejichž cílem je pomocí technických, právních nebo jiných prostředků zakládat obchodní vztahy za účelem sdílení dat mezi neurčeným počtem subjektů údajů a držitelů dat na jedné straně a uživateli dat na straně druhé, a to včetně výkonu práv subjektů údajů ve vztahu k osobním údajům. Pokud podniky a další subjekty nabízejí více služeb souvisejících s daty, mělo by se toto nařízení vztahovat pouze na činnosti, které se přímo týkají poskytování služeb zprostředkování dat. Poskytování cloudových úložišť, analýzy nebo softwaru pro sdílení dat, poskytování internetových prohlížečů nebo plug-in prohlížečů nebo e-mailových služeb by nemělo být považováno za služby zprostředkování dat ve smyslu tohoto nařízení, pokud tyto služby poskytují subjektům údajů nebo držitelům dat pouze technické nástroje ke sdílení dat s jinými subjekty, avšak poskytování takových nástrojů nesměřuje k založení obchodního vztahu mezi držiteli dat a neumožňují uživateli dat ani poskytovateli služeb zprostředkování dat získávat informace o zakládání obchodních vztahů pro účely sdílení dat. Mezi příklady služeb zprostředkování dat patří datová tržiště, na nichž by podniky mohly zpřístupnit údaje jiným subjektům, organizátoři ekosystémů sdílení dat, jež jsou otevřena všem zúčastněným stranám, například v souvislosti se společnými evropskými datovými prostory, jakož i datové soubory zřízené společně několika právnickými nebo fyzickými osobami se záměrem udělit licence na využívání tohoto datového souboru všem zúčastněným stranám tak, aby všichni účastníci přispívající do tohoto datového souboru obdrželi za svůj příspěvek odměnu.

To by vylučovalo datové služby s přidanou hodnotou, které získávají data od držitelů dat, data shromažďují, obohacují nebo transformují za účelem podstatného zvýšení jejich hodnoty a udělují uživatelům dat licence na používání výsledných dat, aniž by vznikl obchodní vztah mezi držiteli dat a uživateli dat. Rovněž by to vylučovalo služby, které používá výhradně jeden držitel dat s cílem umožnit využívání dat, která má držitel dat v držení, nebo která používá více právnických osob v uzavřené skupině, včetně vztahů s dodavateli nebo se zákazníky nebo smluvně stanovených forem spolupráce, zejména s těmi, jejichž hlavním cílem je zajišťování funkčnosti objektů a zařízení připojených k internetu věcí.

| (29) | Toto nařízení by se nemělo vztahovat na služby, které se zaměřují na zprostředkování obsahu chráněného autorským právem, jako jsou poskytovatelé služeb pro sdílení online obsahu ve smyslu čl. 2 odst. 6 směrnice (EU) 2019/790. Poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 35 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (27) a poskytovatelé služeb informování o účtu ve smyslu čl. 4 bodu 19 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 (28) by neměli být považováni za poskytovatele služeb zprostředkování dat pro účely tohoto nařízení. Toto nařízení by se nemělo vztahovat na služby nabízené subjekty veřejného sektoru s cílem usnadnit opakované použití chráněných dat v držení subjektů veřejného sektoru v souladu s tímto nařízením nebo na použití jakýchkoli jiných údajů, do té míry, v níž tyto služby nezamýšlí navázání obchodních vztahů. Organizace pro datový altruismus, které jsou upraveny tímto nařízením, by neměly být považovány za organizace nabízející služby zprostředkování dat, pokud tyto služby nezakládají obchodní vztah mezi potenciálními uživateli dat na straně jedné a subjekty údajů a držiteli dat, kteří zpřístupňují data k altruistickým účelům, na straně druhé. Jiné služby, jejichž cílem není zakládat obchodní vztahy, jako jsou úložiště, jejichž cílem je umožnit opakované použití údajů z vědeckého výzkumu v souladu se zásadami otevřeného přístupu, by neměly být považovány za služby zprostředkování dat ve smyslu tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(29)

Toto nařízení by se nemělo vztahovat na služby, které se zaměřují na zprostředkování obsahu chráněného autorským právem, jako jsou poskytovatelé služeb pro sdílení online obsahu ve smyslu čl. 2 odst. 6 směrnice (EU) 2019/790. Poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 35 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (27) a poskytovatelé služeb informování o účtu ve smyslu čl. 4 bodu 19 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 (28) by neměli být považováni za poskytovatele služeb zprostředkování dat pro účely tohoto nařízení. Toto nařízení by se nemělo vztahovat na služby nabízené subjekty veřejného sektoru s cílem usnadnit opakované použití chráněných dat v držení subjektů veřejného sektoru v souladu s tímto nařízením nebo na použití jakýchkoli jiných údajů, do té míry, v níž tyto služby nezamýšlí navázání obchodních vztahů. Organizace pro datový altruismus, které jsou upraveny tímto nařízením, by neměly být považovány za organizace nabízející služby zprostředkování dat, pokud tyto služby nezakládají obchodní vztah mezi potenciálními uživateli dat na straně jedné a subjekty údajů a držiteli dat, kteří zpřístupňují data k altruistickým účelům, na straně druhé. Jiné služby, jejichž cílem není zakládat obchodní vztahy, jako jsou úložiště, jejichž cílem je umožnit opakované použití údajů z vědeckého výzkumu v souladu se zásadami otevřeného přístupu, by neměly být považovány za služby zprostředkování dat ve smyslu tohoto nařízení.

| (30) | Zvláštní kategorie služeb zprostředkování dat zahrnuje poskytovatele služeb, kteří nabízejí své služby subjektům údajů. Tito poskytovatelé služeb zprostředkování dat usilují o zlepšení individuálního jednání, a zejména o zvýšení kontroly fyzických osob nad údaji, které se jich týkají. Napomáhají fyzickým osobám při výkonu jejich práv podle nařízení (EU) 2016/679, zejména při udělování a odvolávání jejich souhlasu se zpracováním údajů, práva na přístup k vlastním údajům, práva na opravu nepřesných osobních údajů, práva na výmaz nebo práva „být zapomenut“, práva na omezení zpracování a práva na přenositelnost údajů, jež subjektům údajů umožňuje přesunout své osobní údaje od jednoho správce údajů k jinému. V této souvislosti je důležité, aby obchodní model těchto poskytovatelů zajišťoval, že neexistují nepřiměřené pobídky, jež by fyzické osoby podporovaly ve využívání takových služeb, které je vybízejí, aby pro účely zpracování zpřístupňovali více údajů, jež se jich týkají, než by bylo v zájmu těchto osob. Mohlo by se jednat například o vydávání doporučení fyzickým osobám ohledně možného použití jejich údajů a provádění hloubkových kontrol u uživatelů dat, než jim bude dovoleno kontaktovat subjekty údajů, aby se zabránilo podvodným praktikám. V určitých situacích by mohlo být vhodné shromažďovat vlastní údaje v osobním datovém prostoru, aby ke zpracovávání mohlo docházet v tomto prostoru, aniž by byly osobní údaje předány třetím stranám, a to za účelem co nejvyšší ochrany osobních údajů a soukromí. Tyto osobní datové prostory by mohly obsahovat statické osobní údaje, jako jsou jméno, adresa nebo datum narození, jakož i dynamická data, která jednotlivec vytváří například prostřednictvím online služby nebo předmětu připojeného k internetu věcí. Mohly by být rovněž použity k uchovávání ověřených údajů o totožnosti, jako jsou číslo pasu, informace o sociálním zabezpečení, a rovněž jako doklad o osobních předpokladech, jako jsou řidičský průkaz, diplomy nebo informace o bankovním účtu. |
| --- | --- |

(30)

Zvláštní kategorie služeb zprostředkování dat zahrnuje poskytovatele služeb, kteří nabízejí své služby subjektům údajů. Tito poskytovatelé služeb zprostředkování dat usilují o zlepšení individuálního jednání, a zejména o zvýšení kontroly fyzických osob nad údaji, které se jich týkají. Napomáhají fyzickým osobám při výkonu jejich práv podle nařízení (EU) 2016/679, zejména při udělování a odvolávání jejich souhlasu se zpracováním údajů, práva na přístup k vlastním údajům, práva na opravu nepřesných osobních údajů, práva na výmaz nebo práva „být zapomenut“, práva na omezení zpracování a práva na přenositelnost údajů, jež subjektům údajů umožňuje přesunout své osobní údaje od jednoho správce údajů k jinému. V této souvislosti je důležité, aby obchodní model těchto poskytovatelů zajišťoval, že neexistují nepřiměřené pobídky, jež by fyzické osoby podporovaly ve využívání takových služeb, které je vybízejí, aby pro účely zpracování zpřístupňovali více údajů, jež se jich týkají, než by bylo v zájmu těchto osob. Mohlo by se jednat například o vydávání doporučení fyzickým osobám ohledně možného použití jejich údajů a provádění hloubkových kontrol u uživatelů dat, než jim bude dovoleno kontaktovat subjekty údajů, aby se zabránilo podvodným praktikám. V určitých situacích by mohlo být vhodné shromažďovat vlastní údaje v osobním datovém prostoru, aby ke zpracovávání mohlo docházet v tomto prostoru, aniž by byly osobní údaje předány třetím stranám, a to za účelem co nejvyšší ochrany osobních údajů a soukromí. Tyto osobní datové prostory by mohly obsahovat statické osobní údaje, jako jsou jméno, adresa nebo datum narození, jakož i dynamická data, která jednotlivec vytváří například prostřednictvím online služby nebo předmětu připojeného k internetu věcí. Mohly by být rovněž použity k uchovávání ověřených údajů o totožnosti, jako jsou číslo pasu, informace o sociálním zabezpečení, a rovněž jako doklad o osobních předpokladech, jako jsou řidičský průkaz, diplomy nebo informace o bankovním účtu.

| (31) | Datová družstva usilují o dosahování celé řady cílů, zejména o posílení postavení fyzických osob při přijímání informovaných rozhodnutí před udělením souhlasu s použitím dat, ovlivňují podmínky organizací uživatelů dat spojené s použitím dat způsobem, který jednotlivým členům skupiny poskytuje lepší možnost volby, nebo případně hledají řešení protichůdných názorů jednotlivých členů skupiny ohledně možného způsobu použití dat, pokud se tato data týkají několika subjektů údajů v rámci této skupiny. V této souvislosti je důležité uznat, že práva podle nařízení (EU) 2016/679 jsou osobními právy subjektů údajů a že subjekty údajů se nemohou těchto práv vzdát. Datová družstva by mohla představovat užitečný prostředek také pro jednočlenné společnosti a malé a střední podniky, jež jsou s ohledem na znalosti o sdílení dat často srovnatelné s fyzickými osobami. |
| --- | --- |

(31)

Datová družstva usilují o dosahování celé řady cílů, zejména o posílení postavení fyzických osob při přijímání informovaných rozhodnutí před udělením souhlasu s použitím dat, ovlivňují podmínky organizací uživatelů dat spojené s použitím dat způsobem, který jednotlivým členům skupiny poskytuje lepší možnost volby, nebo případně hledají řešení protichůdných názorů jednotlivých členů skupiny ohledně možného způsobu použití dat, pokud se tato data týkají několika subjektů údajů v rámci této skupiny. V této souvislosti je důležité uznat, že práva podle nařízení (EU) 2016/679 jsou osobními právy subjektů údajů a že subjekty údajů se nemohou těchto práv vzdát. Datová družstva by mohla představovat užitečný prostředek také pro jednočlenné společnosti a malé a střední podniky, jež jsou s ohledem na znalosti o sdílení dat často srovnatelné s fyzickými osobami.

| (32) | Ke zvýšení důvěry v tyto služby zprostředkování dat, zejména v souvislosti s použitím dat a dodržováním podmínek uložených subjekty údajů a držiteli dat, je nezbytné vytvořit na úrovni Unie regulační rámec, který stanoví vysoce harmonizované požadavky týkající se důvěryhodného poskytování takovýchto služeb zprostředkování dat a který je prováděn příslušnými orgány. Tento rámec přispěje k zajištění lepší kontroly přístupu k datům a jejich použití ze strany subjektů údajů a držitelů dat, jakož i uživatelů dat, v souladu s právem Unie. Komise by rovněž mohla podpořit a usnadnit vypracování kodexů chování na úrovni Unie se zapojením příslušných zúčastněných stran, zejména v oblasti interoperability. V případech, kdy ke sdílení dat dochází mezi podniky i mezi podnikem a spotřebitelem, by poskytovatelé služeb zprostředkování dat měli nabízet nový, „evropský“ způsob správy dat, a to zajištěním oddělení poskytování, zprostředkování a použití dat v ekonomice založené na datech. Poskytovatelé služeb zprostředkování dat by mohli zpřístupnit rovněž zvláštní technickou infrastrukturu pro propojení subjektů údajů a držitelů dat s uživateli dat. V tomto ohledu je obzvláště důležité tuto infrastrukturu utvářet tak, aby malým a středním podnikům a začínajícím podnikům nebránily žádné technické nebo jiné překážky v jejich účasti na ekonomice založené na datech.
  Poskytovatelé služeb zprostředkování dat by měli být oprávněni nabízet další specifické nástroje a služby držitelům dat či subjektům údajů za konkrétním účelem usnadnění výměny dat, jako je dočasné uchovávání, kurátorství, konverze, anonymizace či pseudonymizace. Tyto nástroje a služby by se měly použít pouze na výslovnou žádost nebo se schválením držitele dat nebo subjektu údajů a nástroje třetích stran nabízené v této souvislosti by neměly používat data pro jiné účely. Poskytovatelé služeb zprostředkování dat by měli být současně oprávněni provádět úpravy vyměněných dat s cílem zvýšit použitelnost dat ze strany uživatele dat, jestliže to uživatel dat požaduje, nebo zlepšit jejich interoperabilitu, například jejich převodem do určitých formátů. |
| --- | --- |

(32)

Ke zvýšení důvěry v tyto služby zprostředkování dat, zejména v souvislosti s použitím dat a dodržováním podmínek uložených subjekty údajů a držiteli dat, je nezbytné vytvořit na úrovni Unie regulační rámec, který stanoví vysoce harmonizované požadavky týkající se důvěryhodného poskytování takovýchto služeb zprostředkování dat a který je prováděn příslušnými orgány. Tento rámec přispěje k zajištění lepší kontroly přístupu k datům a jejich použití ze strany subjektů údajů a držitelů dat, jakož i uživatelů dat, v souladu s právem Unie. Komise by rovněž mohla podpořit a usnadnit vypracování kodexů chování na úrovni Unie se zapojením příslušných zúčastněných stran, zejména v oblasti interoperability. V případech, kdy ke sdílení dat dochází mezi podniky i mezi podnikem a spotřebitelem, by poskytovatelé služeb zprostředkování dat měli nabízet nový, „evropský“ způsob správy dat, a to zajištěním oddělení poskytování, zprostředkování a použití dat v ekonomice založené na datech. Poskytovatelé služeb zprostředkování dat by mohli zpřístupnit rovněž zvláštní technickou infrastrukturu pro propojení subjektů údajů a držitelů dat s uživateli dat. V tomto ohledu je obzvláště důležité tuto infrastrukturu utvářet tak, aby malým a středním podnikům a začínajícím podnikům nebránily žádné technické nebo jiné překážky v jejich účasti na ekonomice založené na datech.

Poskytovatelé služeb zprostředkování dat by měli být oprávněni nabízet další specifické nástroje a služby držitelům dat či subjektům údajů za konkrétním účelem usnadnění výměny dat, jako je dočasné uchovávání, kurátorství, konverze, anonymizace či pseudonymizace. Tyto nástroje a služby by se měly použít pouze na výslovnou žádost nebo se schválením držitele dat nebo subjektu údajů a nástroje třetích stran nabízené v této souvislosti by neměly používat data pro jiné účely. Poskytovatelé služeb zprostředkování dat by měli být současně oprávněni provádět úpravy vyměněných dat s cílem zvýšit použitelnost dat ze strany uživatele dat, jestliže to uživatel dat požaduje, nebo zlepšit jejich interoperabilitu, například jejich převodem do určitých formátů.

| (33) | Je důležité umožnit vytvoření konkurenčního prostředí pro sdílení dat. Klíčovým prvkem k zajištění důvěry a větší kontroly ze strany držitelů dat, subjektů údajů a uživatelů dat v rámci služeb zprostředkování dat je neutralita poskytovatelů služeb zprostředkování dat, pokud jde o data vyměňovaná mezi držiteli dat nebo subjekty údajů a uživateli dat. Je proto nezbytné, aby poskytovatelé služeb zprostředkování dat jednali pouze jako zprostředkovatelé v rámci transakcí a nepoužívali vyměňovaná data k jinému účelu. Obchodní podmínky, včetně stanovování cen, u služeb zprostředkování dat by neměly záviset na tom, zda, a pokud ano, v jakém rozsahu potenciální držitel nebo uživatel dat používá jiné služby, včetně uchovávání, analýzy, umělé inteligence nebo jiných datových aplikací, které jsou poskytovány týmž poskytovatelem služeb zprostředkování dat nebo souvisejícím subjektem. To bude vyžadovat rovněž strukturální oddělení služby zprostředkování dat a ostatních poskytovaných služeb, aby se zamezilo případnému střetu zájmů. To znamená, že by služba zprostředkování dat měla být poskytována prostřednictvím právnické osoby, která je oddělena od ostatních činností poskytovatele služeb zprostředkování dat.
  Poskytovatelé služeb zprostředkování dat by však měli mít možnost používat data poskytnutá držitelem dat ke zlepšení svých služeb zprostředkování dat. Poskytovatelé služeb zprostředkování dat by měli mít možnost dávat držitelům dat, subjektům údajů a uživatelům dat k dispozici své vlastní nástroje nebo nástroje třetích stran k usnadnění výměny údajů, například nástroje na konverzi nebo správu dat, pouze na výslovnou žádost nebo se schválením subjektu údajů nebo držitele dat. Nástroje třetích stran nabízené v této souvislosti nesmí používat data pro účely, které nesouvisejí se službami zprostředkování dat. Poskytovatelé služeb zprostředkování dat, kteří zprostředkovávají výměnu dat mezi fyzickými osobami jakožto subjekty údajů a právnickými osobami jakožto uživateli dat, by mimoto měli mít fiduciární povinnost vůči fyzickým osobám, aby bylo zajištěno, že jednají v nejlepším zájmu subjektů údajů. Otázky odpovědnosti za veškerou hmotnou a nehmotnou újmu a újmu vyplývající z jakéhokoli jednání poskytovatele služeb zprostředkování dat by mohly být řešeny v příslušné smlouvě na základě vnitrostátních režimů odpovědnosti. |
| --- | --- |

(33)

Je důležité umožnit vytvoření konkurenčního prostředí pro sdílení dat. Klíčovým prvkem k zajištění důvěry a větší kontroly ze strany držitelů dat, subjektů údajů a uživatelů dat v rámci služeb zprostředkování dat je neutralita poskytovatelů služeb zprostředkování dat, pokud jde o data vyměňovaná mezi držiteli dat nebo subjekty údajů a uživateli dat. Je proto nezbytné, aby poskytovatelé služeb zprostředkování dat jednali pouze jako zprostředkovatelé v rámci transakcí a nepoužívali vyměňovaná data k jinému účelu. Obchodní podmínky, včetně stanovování cen, u služeb zprostředkování dat by neměly záviset na tom, zda, a pokud ano, v jakém rozsahu potenciální držitel nebo uživatel dat používá jiné služby, včetně uchovávání, analýzy, umělé inteligence nebo jiných datových aplikací, které jsou poskytovány týmž poskytovatelem služeb zprostředkování dat nebo souvisejícím subjektem. To bude vyžadovat rovněž strukturální oddělení služby zprostředkování dat a ostatních poskytovaných služeb, aby se zamezilo případnému střetu zájmů. To znamená, že by služba zprostředkování dat měla být poskytována prostřednictvím právnické osoby, která je oddělena od ostatních činností poskytovatele služeb zprostředkování dat.

Poskytovatelé služeb zprostředkování dat by však měli mít možnost používat data poskytnutá držitelem dat ke zlepšení svých služeb zprostředkování dat. Poskytovatelé služeb zprostředkování dat by měli mít možnost dávat držitelům dat, subjektům údajů a uživatelům dat k dispozici své vlastní nástroje nebo nástroje třetích stran k usnadnění výměny údajů, například nástroje na konverzi nebo správu dat, pouze na výslovnou žádost nebo se schválením subjektu údajů nebo držitele dat. Nástroje třetích stran nabízené v této souvislosti nesmí používat data pro účely, které nesouvisejí se službami zprostředkování dat. Poskytovatelé služeb zprostředkování dat, kteří zprostředkovávají výměnu dat mezi fyzickými osobami jakožto subjekty údajů a právnickými osobami jakožto uživateli dat, by mimoto měli mít fiduciární povinnost vůči fyzickým osobám, aby bylo zajištěno, že jednají v nejlepším zájmu subjektů údajů. Otázky odpovědnosti za veškerou hmotnou a nehmotnou újmu a újmu vyplývající z jakéhokoli jednání poskytovatele služeb zprostředkování dat by mohly být řešeny v příslušné smlouvě na základě vnitrostátních režimů odpovědnosti.

| (34) | Poskytovatelé služeb zprostředkování dat by měli přijmout přiměřená opatření k zajištění interoperability v rámci odvětví a mezi různými odvětvími, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu. Přiměřená opatření by mohla zahrnovat dodržování stávajících, běžně používaných norem v odvětví, v němž poskytovatelé služeb zprostředkování dat působí. Evropský sbor pro datové inovace by měl v případě potřeby usnadnit vznik dalších odvětvových norem. Poskytovatelé služeb zprostředkování dat by měli včas provést opatření pro interoperabilitu mezi službami zprostředkování dat přijatými Evropským sborem pro datové inovace. |
| --- | --- |

(34)

Poskytovatelé služeb zprostředkování dat by měli přijmout přiměřená opatření k zajištění interoperability v rámci odvětví a mezi různými odvětvími, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu. Přiměřená opatření by mohla zahrnovat dodržování stávajících, běžně používaných norem v odvětví, v němž poskytovatelé služeb zprostředkování dat působí. Evropský sbor pro datové inovace by měl v případě potřeby usnadnit vznik dalších odvětvových norem. Poskytovatelé služeb zprostředkování dat by měli včas provést opatření pro interoperabilitu mezi službami zprostředkování dat přijatými Evropským sborem pro datové inovace.

| (35) | Tímto nařízením by neměla být dotčena povinnost poskytovatelů služeb zprostředkování dat dodržovat nařízení (EU) 2016/679 a odpovědnost dozorových úřadů za zajištění souladu s tímto nařízením. Pokud poskytovatelé služeb zprostředkování dat zpracovávají osobní údaje, neměla by být ochrana osobních údajů tímto nařízením nijak dotčena. Jsou-li poskytovatelé služeb zprostředkování dat správci nebo zpracovateli ve smyslu nařízení (EU) 2016/679, jsou vázáni pravidly stanovenými v uvedeném nařízení. |
| --- | --- |

(35)

Tímto nařízením by neměla být dotčena povinnost poskytovatelů služeb zprostředkování dat dodržovat nařízení (EU) 2016/679 a odpovědnost dozorových úřadů za zajištění souladu s tímto nařízením. Pokud poskytovatelé služeb zprostředkování dat zpracovávají osobní údaje, neměla by být ochrana osobních údajů tímto nařízením nijak dotčena. Jsou-li poskytovatelé služeb zprostředkování dat správci nebo zpracovateli ve smyslu nařízení (EU) 2016/679, jsou vázáni pravidly stanovenými v uvedeném nařízení.

| (36) | Očekává se, že poskytovatelé služeb zprostředkování dat budou mít zavedeny postupy a opatření k postihování podvodných nebo nekalých praktik stran žádajících o přístup prostřednictvím jejich služeb zprostředkování dat, a to i prostřednictvím opatření, jako je vyloučení uživatelů dat, kteří porušují podmínky služby nebo porušují stávající právní předpisy. |
| --- | --- |

(36)

Očekává se, že poskytovatelé služeb zprostředkování dat budou mít zavedeny postupy a opatření k postihování podvodných nebo nekalých praktik stran žádajících o přístup prostřednictvím jejich služeb zprostředkování dat, a to i prostřednictvím opatření, jako je vyloučení uživatelů dat, kteří porušují podmínky služby nebo porušují stávající právní předpisy.

| (37) | Poskytovatelé služeb zprostředkování dat by měli rovněž přijmout opatření k zajištění souladu s právními předpisy v oblasti hospodářské soutěže a mít pro tento účel zavedeny postupy. To platí zejména v případech, kdy sdílení dat umožňuje podnikům zjistit tržní strategie jejich skutečných či potenciálních konkurentů. Informace, které jsou citlivé z hlediska hospodářské soutěže, obvykle zahrnují údaje o zákaznících, informace o budoucích cenách, výrobních nákladech, množství, obratu, prodeji či kapacitách. |
| --- | --- |

(37)

Poskytovatelé služeb zprostředkování dat by měli rovněž přijmout opatření k zajištění souladu s právními předpisy v oblasti hospodářské soutěže a mít pro tento účel zavedeny postupy. To platí zejména v případech, kdy sdílení dat umožňuje podnikům zjistit tržní strategie jejich skutečných či potenciálních konkurentů. Informace, které jsou citlivé z hlediska hospodářské soutěže, obvykle zahrnují údaje o zákaznících, informace o budoucích cenách, výrobních nákladech, množství, obratu, prodeji či kapacitách.

| (38) | Pro služby zprostředkování dat je třeba zavést postup pro oznamování, aby byla v Unii zajištěna správa dat, která je založena na důvěryhodné výměně dat. Přínosů plynoucích z důvěryhodného prostředí by bylo nejlépe dosaženo uložením řady požadavků na poskytování služeb zprostředkování dat, aniž by se však vyžadovalo výslovné rozhodnutí či správní akt přijatý příslušným orgánem pro služby zprostředkování dat v souvislosti s poskytováním těchto služeb. Postup pro oznamování by neměl vytvářet nepřiměřené překážky pro malé a střední podniky, začínající podniky a organizace občanské společnosti a měl by být v souladu se zásadou nediskriminace. |
| --- | --- |

(38)

Pro služby zprostředkování dat je třeba zavést postup pro oznamování, aby byla v Unii zajištěna správa dat, která je založena na důvěryhodné výměně dat. Přínosů plynoucích z důvěryhodného prostředí by bylo nejlépe dosaženo uložením řady požadavků na poskytování služeb zprostředkování dat, aniž by se však vyžadovalo výslovné rozhodnutí či správní akt přijatý příslušným orgánem pro služby zprostředkování dat v souvislosti s poskytováním těchto služeb. Postup pro oznamování by neměl vytvářet nepřiměřené překážky pro malé a střední podniky, začínající podniky a organizace občanské společnosti a měl by být v souladu se zásadou nediskriminace.

| (39) | Na podporu účinného přeshraničního poskytování služeb by se mělo vyžadovat, aby poskytovatel služeb zprostředkování dat zaslal oznámení pouze příslušnému orgánu pro služby zprostředkování dat z členského státu, kde se nachází jeho hlavní provozovna nebo jeho právní zástupce. Toto oznámení by nemělo znamenat více než pouhé prohlášení o záměru poskytovat takovéto služby a mělo by uvádět pouze informace stanovené v tomto nařízení. Po příslušném oznámení by poskytovatel služeb zprostředkování dat měl mít možnost zahájit činnost v jakémkoli členském státě bez dalších oznamovacích povinností. |
| --- | --- |

(39)

Na podporu účinného přeshraničního poskytování služeb by se mělo vyžadovat, aby poskytovatel služeb zprostředkování dat zaslal oznámení pouze příslušnému orgánu pro služby zprostředkování dat z členského státu, kde se nachází jeho hlavní provozovna nebo jeho právní zástupce. Toto oznámení by nemělo znamenat více než pouhé prohlášení o záměru poskytovat takovéto služby a mělo by uvádět pouze informace stanovené v tomto nařízení. Po příslušném oznámení by poskytovatel služeb zprostředkování dat měl mít možnost zahájit činnost v jakémkoli členském státě bez dalších oznamovacích povinností.

| (40) | Postupem pro oznamování stanoveným v tomto nařízení by neměla být dotčena zvláštní dodatečná pravidla pro poskytování služeb zprostředkování dat podle odvětvových právních předpisů. |
| --- | --- |

(40)

Postupem pro oznamování stanoveným v tomto nařízení by neměla být dotčena zvláštní dodatečná pravidla pro poskytování služeb zprostředkování dat podle odvětvových právních předpisů.

| (41) | Hlavní provozovnou poskytovatele služeb zprostředkování dat v Unii by měla být provozovna v místě, v němž se nachází jeho ústřední správa v Unii. Hlavní provozovna poskytovatele služeb zprostředkování dat v Unii by měla být určena podle objektivních kritérií a měla by zajišťovat účinný a skutečný výkon řídicích činností. Činnosti poskytovatele služeb zprostředkování dat by měly být rovněž v souladu s vnitrostátními právními předpisy členského státu, v němž má poskytovatel hlavní provozovnu. |
| --- | --- |

(41)

Hlavní provozovnou poskytovatele služeb zprostředkování dat v Unii by měla být provozovna v místě, v němž se nachází jeho ústřední správa v Unii. Hlavní provozovna poskytovatele služeb zprostředkování dat v Unii by měla být určena podle objektivních kritérií a měla by zajišťovat účinný a skutečný výkon řídicích činností. Činnosti poskytovatele služeb zprostředkování dat by měly být rovněž v souladu s vnitrostátními právními předpisy členského státu, v němž má poskytovatel hlavní provozovnu.

| (42) | K zajištění toho, že poskytovatelé služeb zprostředkování dat splňují podmínky stanovené v tomto nařízení, by poskytovatelé těchto služeb měli mít hlavní provozovnu v Unii. Nabízí-li poskytovatel služeb zprostředkování dat usazený mimo Unii služby v rámci Unie, měl by ustanovit svého právního zástupce. Ustanovení právního zástupce je v těchto případech nezbytné, jelikož tito poskytovatelé služeb zprostředkování dat nakládají s osobními údaji i s obchodně citlivými údaji, což vyžaduje důkladné sledování dodržování podmínek stanovených v tomto nařízení ze strany poskytovatelů služeb zprostředkování dat. Aby bylo možno určit, zda takový poskytovatel služeb zprostředkování dat nabízí služby v rámci Unie, je třeba ověřit, zda má dotyčný poskytovatel služeb zprostředkování dat zjevně v úmyslu nabízet služby osobám v jednom nebo více členských státech. Ke zjištění tohoto úmyslu by neměla postačovat pouhá dostupnost internetových stránek či e-mailové adresy a jiných kontaktních údajů poskytovatele služeb zprostředkování dat v Unii, nebo používání jazyka, jenž se obvykle užívá ve třetí zemi, v níž je poskytovatel služeb zprostředkování dat usazen. Avšak faktory jako jazyk nebo měna, obecně používané v jednom nebo více členských státech, spolu s možností objednat služby v tomto jazyce, nebo zmínka o uživatelích nacházejících se v Unii by mohly být zjevným dokladem toho, že poskytovatel služeb zprostředkování dat má v úmyslu nabízet služby v rámci Unie.
  Ustanovený právní zástupce by měl jednat jménem poskytovatele služeb zprostředkování dat a příslušné orgány pro služby zprostředkování dat by měly být oprávněny právního zástupce kontaktovat, ať již souběžně s poskytovatelem služeb zprostředkování dat, nebo i místo něj, a to i v případě porušení předpisů, s cílem zahájit proti poskytovateli služeb zprostředkování dat, který nedodržuje předpisy a není usazen v Unii, donucovací řízení. Právní zástupce by měl být písemně zplnomocněn poskytovatelem služeb zprostředkování dat, aby mohl jednat jeho jménem v otázkách jeho povinností podle tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(42)

K zajištění toho, že poskytovatelé služeb zprostředkování dat splňují podmínky stanovené v tomto nařízení, by poskytovatelé těchto služeb měli mít hlavní provozovnu v Unii. Nabízí-li poskytovatel služeb zprostředkování dat usazený mimo Unii služby v rámci Unie, měl by ustanovit svého právního zástupce. Ustanovení právního zástupce je v těchto případech nezbytné, jelikož tito poskytovatelé služeb zprostředkování dat nakládají s osobními údaji i s obchodně citlivými údaji, což vyžaduje důkladné sledování dodržování podmínek stanovených v tomto nařízení ze strany poskytovatelů služeb zprostředkování dat. Aby bylo možno určit, zda takový poskytovatel služeb zprostředkování dat nabízí služby v rámci Unie, je třeba ověřit, zda má dotyčný poskytovatel služeb zprostředkování dat zjevně v úmyslu nabízet služby osobám v jednom nebo více členských státech. Ke zjištění tohoto úmyslu by neměla postačovat pouhá dostupnost internetových stránek či e-mailové adresy a jiných kontaktních údajů poskytovatele služeb zprostředkování dat v Unii, nebo používání jazyka, jenž se obvykle užívá ve třetí zemi, v níž je poskytovatel služeb zprostředkování dat usazen. Avšak faktory jako jazyk nebo měna, obecně používané v jednom nebo více členských státech, spolu s možností objednat služby v tomto jazyce, nebo zmínka o uživatelích nacházejících se v Unii by mohly být zjevným dokladem toho, že poskytovatel služeb zprostředkování dat má v úmyslu nabízet služby v rámci Unie.

Ustanovený právní zástupce by měl jednat jménem poskytovatele služeb zprostředkování dat a příslušné orgány pro služby zprostředkování dat by měly být oprávněny právního zástupce kontaktovat, ať již souběžně s poskytovatelem služeb zprostředkování dat, nebo i místo něj, a to i v případě porušení předpisů, s cílem zahájit proti poskytovateli služeb zprostředkování dat, který nedodržuje předpisy a není usazen v Unii, donucovací řízení. Právní zástupce by měl být písemně zplnomocněn poskytovatelem služeb zprostředkování dat, aby mohl jednat jeho jménem v otázkách jeho povinností podle tohoto nařízení.

| (43) | S cílem pomoci subjektům údajů a držitelům dat snadno identifikovat poskytovatele služeb zprostředkování dat uznané v Unii, a zvýšit tak jejich důvěru v ně, by mělo být zavedeno, kromě označení „poskytovatel služeb zprostředkování dat uznaný v Unii“, společné logo rozpoznatelné v celé Unii. |
| --- | --- |

(43)

S cílem pomoci subjektům údajů a držitelům dat snadno identifikovat poskytovatele služeb zprostředkování dat uznané v Unii, a zvýšit tak jejich důvěru v ně, by mělo být zavedeno, kromě označení „poskytovatel služeb zprostředkování dat uznaný v Unii“, společné logo rozpoznatelné v celé Unii.

| (44) | Příslušné orgány pro služby zprostředkování dat pověřené sledováním dodržování požadavků stanovených v tomto nařízení ze strany poskytovatelů služeb zprostředkování dat by měly být určeny na základě své kapacity a odborné způsobilosti, pokud jde o horizontální nebo odvětvové sdílení dat. Při plnění svých úkolů by měly být nezávislé na jakémkoli poskytovateli služeb zpracování dat, transparentní a nestranné. Členské státy by měly oznámit Komisi příslušné orgány pro služby zprostředkování dat. Pravomocemi a kompetencemi příslušných orgánů pro služby zprostředkování dat by neměly být dotčeny pravomoci orgánů pro ochranu údajů. Zejména v případě jakýchkoli otázek vyžadujících posouzení souladu s nařízením (EU) 2016/679 by si měl v relevantních případech příslušný orgán pro služby zprostředkování dat vyžádat stanovisko nebo rozhodnutí příslušného dozorového úřadu zřízeného podle uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(44)

Příslušné orgány pro služby zprostředkování dat pověřené sledováním dodržování požadavků stanovených v tomto nařízení ze strany poskytovatelů služeb zprostředkování dat by měly být určeny na základě své kapacity a odborné způsobilosti, pokud jde o horizontální nebo odvětvové sdílení dat. Při plnění svých úkolů by měly být nezávislé na jakémkoli poskytovateli služeb zpracování dat, transparentní a nestranné. Členské státy by měly oznámit Komisi příslušné orgány pro služby zprostředkování dat. Pravomocemi a kompetencemi příslušných orgánů pro služby zprostředkování dat by neměly být dotčeny pravomoci orgánů pro ochranu údajů. Zejména v případě jakýchkoli otázek vyžadujících posouzení souladu s nařízením (EU) 2016/679 by si měl v relevantních případech příslušný orgán pro služby zprostředkování dat vyžádat stanovisko nebo rozhodnutí příslušného dozorového úřadu zřízeného podle uvedeného nařízení.

| (45) | Existuje velký potenciál pro cíle obecného zájmu, pokud jde o použití dat zpřístupněných dobrovolně subjekty údajů na základě jejich informovaného souhlasu, nebo v případě neosobních údajů, zpřístupněných držiteli dat. K těmto cílům by mohly patřit zdravotní péče, boj proti změně klimatu, zlepšení mobility, usnadnění vývoje, tvorby a šíření oficiálních statistik nebo zlepšení poskytování veřejných služeb nebo tvorby veřejné politiky. Za cíl obecného zájmu by se měla rovněž pokládat podpora vědeckého výzkumu. Toto nařízení by mělo přispět ke vzniku datových souborů zpřístupněných na základě datového altruismu, které jsou dostatečně velké na to, aby umožnily analýzy dat a strojové učení, a to i napříč Unií. K dosažení tohoto cíle by členské státy měly mít možnost zavést organizační nebo technická opatření, která by usnadnila datový altruismus. Tato opatření by mohla zahrnovat dostupnost snadno použitelných nástrojů pro subjekty údajů nebo držitele dat pro udělování souhlasu s altruistickým používáním jejich dat nebo pro udělování svolení k používání těchto dat, pořádání osvětových kampaní nebo strukturovanou výměnu informací mezi příslušnými orgány o tom, jak veřejné politiky, jako jsou zlepšení dopravního provozu, veřejné zdraví, boj proti změně klimatu těží z datového altruismu. Za tímto účelem by členské státy měly mít možnost rovněž vytvářet své vnitrostátní politiky v oblasti datového altruismu. Subjekty údajů by měly mít možnost obdržet náhradu pouze v souvislosti s náklady na zpřístupnění svých dat pro cíle obecného zájmu. |
| --- | --- |

(45)

Existuje velký potenciál pro cíle obecného zájmu, pokud jde o použití dat zpřístupněných dobrovolně subjekty údajů na základě jejich informovaného souhlasu, nebo v případě neosobních údajů, zpřístupněných držiteli dat. K těmto cílům by mohly patřit zdravotní péče, boj proti změně klimatu, zlepšení mobility, usnadnění vývoje, tvorby a šíření oficiálních statistik nebo zlepšení poskytování veřejných služeb nebo tvorby veřejné politiky. Za cíl obecného zájmu by se měla rovněž pokládat podpora vědeckého výzkumu. Toto nařízení by mělo přispět ke vzniku datových souborů zpřístupněných na základě datového altruismu, které jsou dostatečně velké na to, aby umožnily analýzy dat a strojové učení, a to i napříč Unií. K dosažení tohoto cíle by členské státy měly mít možnost zavést organizační nebo technická opatření, která by usnadnila datový altruismus. Tato opatření by mohla zahrnovat dostupnost snadno použitelných nástrojů pro subjekty údajů nebo držitele dat pro udělování souhlasu s altruistickým používáním jejich dat nebo pro udělování svolení k používání těchto dat, pořádání osvětových kampaní nebo strukturovanou výměnu informací mezi příslušnými orgány o tom, jak veřejné politiky, jako jsou zlepšení dopravního provozu, veřejné zdraví, boj proti změně klimatu těží z datového altruismu. Za tímto účelem by členské státy měly mít možnost rovněž vytvářet své vnitrostátní politiky v oblasti datového altruismu. Subjekty údajů by měly mít možnost obdržet náhradu pouze v souvislosti s náklady na zpřístupnění svých dat pro cíle obecného zájmu.

| (46) | Registrace uznaných organizací pro datový altruismus a používání označení „organizace pro datový altruismus uznaná v Unii“ by mělo vést k vytváření datových úložišť. Jelikož by registrace v jednom členském státě platila v celé Unii, mělo by toto označení usnadnit přeshraniční používání dat v Unii a vznik datových souborů zahrnujících několik členských států. Držitelé dat by mohli udělit svolení ke zpracovávání svých neosobních údajů pro celou řadu účelů, jež nejsou v době udělení svolení stanoveny. Dodržování určitého souboru požadavků, jak jsou stanoveny v tomto nařízení, těmito uznanými organizacemi pro datový altruismus by mělo zajistit důvěru v to, že data zpřístupněná pro altruistické účely slouží cíli obecného zájmu. Tato důvěra by měla plynout zejména z toho, že místo usazení nebo právní zástupce se nachází v Unii, jakož i z požadavku, aby uznané organizace pro datový altruismus působily jako neziskové organizace, z požadavků na transparentnost a ze zvláštních záruk zavedených na ochranu práv a zájmů subjektů údajů a podniků.
  Další záruky by měly zahrnovat možnost zpracovávat příslušná data v bezpečném zpracovatelském prostředí provozovaném uznanými organizacemi pro datový altruismus, mechanismy dozoru, jako jsou rady nebo výbory pro etiku, včetně zástupců občanské společnosti, aby bylo zajištěno, že správce údajů dodržuje vysoké standardy vědecké etiky a ochrany základních práv, účinné technické a jasně oznámené prostředky pro možnost souhlas kdykoli odvolat nebo změnit, a to na základě informačních povinností zpracovatelů údajů podle nařízení (EU) 2016/679, jakož i prostředky umožňující informovat subjekty údajů o použití údajů, které zpřístupní. Registrace jako uznaná organizace pro datový altruismus by neměla být podmínkou pro provádění činností souvisejících s datovým altruismem. Komise by měla prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci vytvořit soubor pravidel v úzké spolupráci s organizacemi pro datový altruismus a příslušnými zúčastněnými stranami. Dodržování tohoto jednotného souboru pravidel by se mělo stát požadavkem na registraci jako uznanou organizaci pro datový altruismus. |
| --- | --- |

(46)

Registrace uznaných organizací pro datový altruismus a používání označení „organizace pro datový altruismus uznaná v Unii“ by mělo vést k vytváření datových úložišť. Jelikož by registrace v jednom členském státě platila v celé Unii, mělo by toto označení usnadnit přeshraniční používání dat v Unii a vznik datových souborů zahrnujících několik členských států. Držitelé dat by mohli udělit svolení ke zpracovávání svých neosobních údajů pro celou řadu účelů, jež nejsou v době udělení svolení stanoveny. Dodržování určitého souboru požadavků, jak jsou stanoveny v tomto nařízení, těmito uznanými organizacemi pro datový altruismus by mělo zajistit důvěru v to, že data zpřístupněná pro altruistické účely slouží cíli obecného zájmu. Tato důvěra by měla plynout zejména z toho, že místo usazení nebo právní zástupce se nachází v Unii, jakož i z požadavku, aby uznané organizace pro datový altruismus působily jako neziskové organizace, z požadavků na transparentnost a ze zvláštních záruk zavedených na ochranu práv a zájmů subjektů údajů a podniků.

Další záruky by měly zahrnovat možnost zpracovávat příslušná data v bezpečném zpracovatelském prostředí provozovaném uznanými organizacemi pro datový altruismus, mechanismy dozoru, jako jsou rady nebo výbory pro etiku, včetně zástupců občanské společnosti, aby bylo zajištěno, že správce údajů dodržuje vysoké standardy vědecké etiky a ochrany základních práv, účinné technické a jasně oznámené prostředky pro možnost souhlas kdykoli odvolat nebo změnit, a to na základě informačních povinností zpracovatelů údajů podle nařízení (EU) 2016/679, jakož i prostředky umožňující informovat subjekty údajů o použití údajů, které zpřístupní. Registrace jako uznaná organizace pro datový altruismus by neměla být podmínkou pro provádění činností souvisejících s datovým altruismem. Komise by měla prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci vytvořit soubor pravidel v úzké spolupráci s organizacemi pro datový altruismus a příslušnými zúčastněnými stranami. Dodržování tohoto jednotného souboru pravidel by se mělo stát požadavkem na registraci jako uznanou organizaci pro datový altruismus.

| (47) | S cílem pomoci subjektům údajů a držitelům dat snadno identifikovat uznané organizace pro datový altruismus, a zvýšit tak jejich důvěru v ně, by mělo být zavedeno společné logo rozpoznatelné v celé Unii. Ke společnému logu by měl být připojen kód QR s odkazem na veřejný rejstřík Unie obsahující uznané organizace pro datový altruismus. |
| --- | --- |

(47)

S cílem pomoci subjektům údajů a držitelům dat snadno identifikovat uznané organizace pro datový altruismus, a zvýšit tak jejich důvěru v ně, by mělo být zavedeno společné logo rozpoznatelné v celé Unii. Ke společnému logu by měl být připojen kód QR s odkazem na veřejný rejstřík Unie obsahující uznané organizace pro datový altruismus.

| (48) | Tímto nařízením by nemělo být dotčeno zřizování, organizace a fungování subjektů, které se chtějí zapojit do datového altruismu podle vnitrostátních právních předpisů; toto nařízení vychází z požadavků vnitrostátních právních předpisů týkajících se legálního působení v určitém členském státě jako nezisková organizace. |
| --- | --- |

(48)

Tímto nařízením by nemělo být dotčeno zřizování, organizace a fungování subjektů, které se chtějí zapojit do datového altruismu podle vnitrostátních právních předpisů; toto nařízení vychází z požadavků vnitrostátních právních předpisů týkajících se legálního působení v určitém členském státě jako nezisková organizace.

| (49) | Tímto nařízením by nemělo být dotčeno zřizování, organizace a fungování jiných subjektů než subjektů veřejného sektoru, které se podílejí na sdílení údajů a obsahu na základě otevřených licencí, čímž přispívají k vytváření společných zdrojů dostupných všem. To by mělo zahrnovat otevřené platformy pro sdílení znalostí, vědecké a akademické archivy s otevřeným přístupem, platformy pro vývoj softwaru s otevřeným zdrojovým kódem a platformy pro agregaci obsahu s otevřeným přístupem. |
| --- | --- |

(49)

Tímto nařízením by nemělo být dotčeno zřizování, organizace a fungování jiných subjektů než subjektů veřejného sektoru, které se podílejí na sdílení údajů a obsahu na základě otevřených licencí, čímž přispívají k vytváření společných zdrojů dostupných všem. To by mělo zahrnovat otevřené platformy pro sdílení znalostí, vědecké a akademické archivy s otevřeným přístupem, platformy pro vývoj softwaru s otevřeným zdrojovým kódem a platformy pro agregaci obsahu s otevřeným přístupem.

| (50) | Uznané organizace pro datový altruismus by měly mít možnost shromažďovat příslušná data přímo od fyzických a právnických osob nebo zpracovávat údaje shromážděné jinými subjekty. Zpracování shromážděných údajů by mohly provádět organizace pro datový altruismus pro účely, které si samy stanoví, nebo mohou pro tyto účely případně povolit zpracování třetími stranami. Jsou-li uznané organizace pro datový altruismus správci nebo zpracovateli údajů ve smyslu nařízení (EU) 2016/679, měly by dodržovat pravidla stanovená v uvedeném nařízení. Datový altruismus by se obvykle zakládal na souhlasu subjektů údajů ve smyslu čl. 6 odst. 1 písm. a) a čl. 9 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) 2016/679, který by měl být v souladu s požadavky na právoplatný souhlas podle článků 7 a 8 uvedeného nařízení. Podle nařízení (EU) 2016/679 mohou být účely vědeckého výzkumu podpořeny souhlasem s určitými oblastmi vědeckého výzkumu v souladu s uznávanými etickými normami pro vědecký výzkum nebo pouze s určitými oblastmi výzkumu nebo částmi výzkumných projektů. V čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2016/679 je stanoveno, že by se další zpracování pro účely vědeckého či historického výzkumu nebo pro statistické účely nemělo v souladu s čl. 89 odst. 1 nařízení (EU) 2016/679 považovat za neslučitelné s původními účely. U neosobních údajů by omezení použití měla být uvedena ve svolení uděleném držitelem dat. |
| --- | --- |

(50)

Uznané organizace pro datový altruismus by měly mít možnost shromažďovat příslušná data přímo od fyzických a právnických osob nebo zpracovávat údaje shromážděné jinými subjekty. Zpracování shromážděných údajů by mohly provádět organizace pro datový altruismus pro účely, které si samy stanoví, nebo mohou pro tyto účely případně povolit zpracování třetími stranami. Jsou-li uznané organizace pro datový altruismus správci nebo zpracovateli údajů ve smyslu nařízení (EU) 2016/679, měly by dodržovat pravidla stanovená v uvedeném nařízení. Datový altruismus by se obvykle zakládal na souhlasu subjektů údajů ve smyslu čl. 6 odst. 1 písm. a) a čl. 9 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) 2016/679, který by měl být v souladu s požadavky na právoplatný souhlas podle článků 7 a 8 uvedeného nařízení. Podle nařízení (EU) 2016/679 mohou být účely vědeckého výzkumu podpořeny souhlasem s určitými oblastmi vědeckého výzkumu v souladu s uznávanými etickými normami pro vědecký výzkum nebo pouze s určitými oblastmi výzkumu nebo částmi výzkumných projektů. V čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2016/679 je stanoveno, že by se další zpracování pro účely vědeckého či historického výzkumu nebo pro statistické účely nemělo v souladu s čl. 89 odst. 1 nařízení (EU) 2016/679 považovat za neslučitelné s původními účely. U neosobních údajů by omezení použití měla být uvedena ve svolení uděleném držitelem dat.

| (51) | Příslušné orgány pro registraci organizací pro datový altruismus pověřené sledováním souladu ze strany uznaných organizací pro datový altruismus s požadavky stanovenými v tomto nařízení by měly být určeny na základě své kapacity a odborné způsobilosti. Při plnění svých úkolů by měly být nezávislé na jakékoli organizaci pro datový altruismus, transparentní a nestranné. Členské státy by měly oznámit Komisi příslušné orgány pro registraci organizací pro datový altruismus. Pravomocemi a kompetencemi příslušných orgánů pro registraci organizací pro datový altruismus by neměly být dotčeny pravomoci orgánů pro ochranu údajů. Zejména v případě jakýchkoli otázek vyžadujících posouzení souladu s nařízením (EU) 2016/679 by si měl v relevantních případech příslušný orgán pro registraci organizací pro datový altruismus vyžádat stanovisko nebo rozhodnutí příslušného dozorového úřadu zřízeného podle uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(51)

Příslušné orgány pro registraci organizací pro datový altruismus pověřené sledováním souladu ze strany uznaných organizací pro datový altruismus s požadavky stanovenými v tomto nařízení by měly být určeny na základě své kapacity a odborné způsobilosti. Při plnění svých úkolů by měly být nezávislé na jakékoli organizaci pro datový altruismus, transparentní a nestranné. Členské státy by měly oznámit Komisi příslušné orgány pro registraci organizací pro datový altruismus. Pravomocemi a kompetencemi příslušných orgánů pro registraci organizací pro datový altruismus by neměly být dotčeny pravomoci orgánů pro ochranu údajů. Zejména v případě jakýchkoli otázek vyžadujících posouzení souladu s nařízením (EU) 2016/679 by si měl v relevantních případech příslušný orgán pro registraci organizací pro datový altruismus vyžádat stanovisko nebo rozhodnutí příslušného dozorového úřadu zřízeného podle uvedeného nařízení.

| (52) | K podpoře důvěry a zajištění další právní jistoty a uživatelské vstřícnosti ohledně udělování a odvolávání souhlasu, zejména v souvislosti s vědeckým výzkumem či použitím dat zpřístupněných na altruistickém základě pro statistické účely, je nutné vypracovat evropský formulář souhlasu s datovým altruismem, který se použije v případě altruistického sdílení dat. Tento formulář by měl přispět k dodatečné transparentnosti pro subjekty údajů, pokud jde o skutečnost, že přístup k jejich údajům a použití těchto údajů jsou v souladu s jejich souhlasem a rovněž zcela v souladu s pravidly ochrany údajů. Měl by také zjednodušit udělování a odvolávání souhlasu a být používán také ke zjednodušení datového altruismu prováděného podniky a měl by poskytnout mechanismus, který těmto podnikům umožňuje vzít zpět svolení k použití dat. Aby se zohlednila specifika jednotlivých odvětví, včetně z hlediska ochrany údajů, měl by evropský formulář souhlasu s datovým altruismem uplatňovat modulární přístup umožňující jej přizpůsobit konkrétním odvětvím a různým účelům. |
| --- | --- |

(52)

K podpoře důvěry a zajištění další právní jistoty a uživatelské vstřícnosti ohledně udělování a odvolávání souhlasu, zejména v souvislosti s vědeckým výzkumem či použitím dat zpřístupněných na altruistickém základě pro statistické účely, je nutné vypracovat evropský formulář souhlasu s datovým altruismem, který se použije v případě altruistického sdílení dat. Tento formulář by měl přispět k dodatečné transparentnosti pro subjekty údajů, pokud jde o skutečnost, že přístup k jejich údajům a použití těchto údajů jsou v souladu s jejich souhlasem a rovněž zcela v souladu s pravidly ochrany údajů. Měl by také zjednodušit udělování a odvolávání souhlasu a být používán také ke zjednodušení datového altruismu prováděného podniky a měl by poskytnout mechanismus, který těmto podnikům umožňuje vzít zpět svolení k použití dat. Aby se zohlednila specifika jednotlivých odvětví, včetně z hlediska ochrany údajů, měl by evropský formulář souhlasu s datovým altruismem uplatňovat modulární přístup umožňující jej přizpůsobit konkrétním odvětvím a různým účelům.

| (53) | Za účelem úspěšného zavedení rámce pro správu dat by měl být zřízen Evropský sbor pro datové inovace, a to ve formě odborné skupiny. Evropský sbor pro datové inovace by měl být složen ze zástupců příslušných orgánů pro služby zprostředkování dat a příslušných orgánů pro registraci organizací pro datový altruismus všech členských států, Evropského sboru pro ochranu osobních údajů, evropského inspektora ochrany údajů, Agentury Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost (ENISA), Komise, zmocněnce EU pro malé a střední podniky nebo zástupce jmenovaného sítí zmocněnců pro malé a střední podniky a jiných zástupců příslušných orgánů v konkrétních odvětvích, jakož i orgánů se zvláštním odborným zaměřením. Evropský sbor pro datové inovace by měl být tvořen více podskupinami, včetně podskupiny pro zapojení zúčastněných stran složené z příslušných zástupců jednotlivých odvětví, jako jsou zdravotnictví, životní prostředí, zemědělství, doprava, energetika, průmyslová výroba, sdělovací prostředky, kulturní a kreativní odvětví a statistika, jakož i ze zástupců výzkumu, akademické obce, normalizačních organizací, příslušných společných evropských datových prostorů a dalších příslušných zúčastněných stran a třetích stran, mimo jiné i orgánů se zvláštním odborným zaměřením, jako jsou vnitrostátní statistické úřady. |
| --- | --- |

(53)

Za účelem úspěšného zavedení rámce pro správu dat by měl být zřízen Evropský sbor pro datové inovace, a to ve formě odborné skupiny. Evropský sbor pro datové inovace by měl být složen ze zástupců příslušných orgánů pro služby zprostředkování dat a příslušných orgánů pro registraci organizací pro datový altruismus všech členských států, Evropského sboru pro ochranu osobních údajů, evropského inspektora ochrany údajů, Agentury Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost (ENISA), Komise, zmocněnce EU pro malé a střední podniky nebo zástupce jmenovaného sítí zmocněnců pro malé a střední podniky a jiných zástupců příslušných orgánů v konkrétních odvětvích, jakož i orgánů se zvláštním odborným zaměřením. Evropský sbor pro datové inovace by měl být tvořen více podskupinami, včetně podskupiny pro zapojení zúčastněných stran složené z příslušných zástupců jednotlivých odvětví, jako jsou zdravotnictví, životní prostředí, zemědělství, doprava, energetika, průmyslová výroba, sdělovací prostředky, kulturní a kreativní odvětví a statistika, jakož i ze zástupců výzkumu, akademické obce, normalizačních organizací, příslušných společných evropských datových prostorů a dalších příslušných zúčastněných stran a třetích stran, mimo jiné i orgánů se zvláštním odborným zaměřením, jako jsou vnitrostátní statistické úřady.

| (54) | Evropský sbor pro datové inovace by měl podporovat Komisi při koordinaci vnitrostátních postupů a politik týkajících se témat, na něž se vztahuje toto nařízení, a při podpoře meziodvětvového používání dat dodržováním zásad Evropského rámce interoperability a využíváním evropských a mezinárodních norem a specifikací, a to i prostřednictvím Evropské multilaterální platformy pro normalizaci v oblasti IKT, základních slovníků a stavebních bloků Nástroje pro propojení Evropy, a měl by zohledňovat činnost v oblasti normalizace probíhající v určitých odvětvích nebo oblastech. Činnost v oblasti technické normalizace by mohla zahrnovat stanovení priorit pro vypracování norem a vytvoření a udržování souboru technických a právních norem pro předávání dat mezi dvěma zpracovatelskými prostředími, jež umožňuje uspořádat datové prostory, zejména prostřednictvím objasňování a rozlišování toho, které normy a postupy jsou meziodvětvové a které odvětvové. Evropský sbor pro datové inovace by měl spolupracovat se stávajícími odvětvovými orgány, sítěmi nebo odbornými skupinami či jinými meziodvětvovými organizacemi, které se zabývají opakovaným použitím dat. Co se týká datového altruismu, Evropský sbor pro datové inovace by měl být Komisi nápomocen při vypracování formuláře souhlasu s datovým altruismem, a to po konzultaci s Evropským sborem pro ochranu osobních údajů. Evropský sbor pro datové inovace by měl navrhováním pokynů pro společné evropské datové prostory podporovat rozvoj fungující evropské datové ekonomiky založené na těchto datových prostorech, jak je stanoveno v evropské strategii pro data. |
| --- | --- |

(54)

Evropský sbor pro datové inovace by měl podporovat Komisi při koordinaci vnitrostátních postupů a politik týkajících se témat, na něž se vztahuje toto nařízení, a při podpoře meziodvětvového používání dat dodržováním zásad Evropského rámce interoperability a využíváním evropských a mezinárodních norem a specifikací, a to i prostřednictvím Evropské multilaterální platformy pro normalizaci v oblasti IKT, základních slovníků a stavebních bloků Nástroje pro propojení Evropy, a měl by zohledňovat činnost v oblasti normalizace probíhající v určitých odvětvích nebo oblastech. Činnost v oblasti technické normalizace by mohla zahrnovat stanovení priorit pro vypracování norem a vytvoření a udržování souboru technických a právních norem pro předávání dat mezi dvěma zpracovatelskými prostředími, jež umožňuje uspořádat datové prostory, zejména prostřednictvím objasňování a rozlišování toho, které normy a postupy jsou meziodvětvové a které odvětvové. Evropský sbor pro datové inovace by měl spolupracovat se stávajícími odvětvovými orgány, sítěmi nebo odbornými skupinami či jinými meziodvětvovými organizacemi, které se zabývají opakovaným použitím dat. Co se týká datového altruismu, Evropský sbor pro datové inovace by měl být Komisi nápomocen při vypracování formuláře souhlasu s datovým altruismem, a to po konzultaci s Evropským sborem pro ochranu osobních údajů. Evropský sbor pro datové inovace by měl navrhováním pokynů pro společné evropské datové prostory podporovat rozvoj fungující evropské datové ekonomiky založené na těchto datových prostorech, jak je stanoveno v evropské strategii pro data.

| (55) | Členské státy by měly stanovit sankce za porušení tohoto nařízení a přijmout všechna opatření nezbytná k jejich uplatňování. Stanovené sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující. Velké rozdíly v úpravách sankcí by mohly vést k narušení hospodářské soutěže na jednotném digitálním trhu. Harmonizace těchto úprav by v tomto ohledu mohla být přínosná. |
| --- | --- |

(55)

Členské státy by měly stanovit sankce za porušení tohoto nařízení a přijmout všechna opatření nezbytná k jejich uplatňování. Stanovené sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující. Velké rozdíly v úpravách sankcí by mohly vést k narušení hospodářské soutěže na jednotném digitálním trhu. Harmonizace těchto úprav by v tomto ohledu mohla být přínosná.

| (56) | S cílem zajistit účinné prosazování tohoto nařízení a zajistit, aby poskytovatelé služeb zprostředkování dat a subjekty, které si přejí zaregistrovat se jako uznané organizace pro datový altruismus, měli přístup k postupům oznamování a registrace a mohli je provádět plně online a přeshraničně, měly by být tyto postupy nabízeny prostřednictvím jednotné digitální brány zřízené podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1724 (29). Tyto postupy by měly být doplněny na seznam postupů uvedený v příloze II nařízení (EU) 2018/1724. |
| --- | --- |

(56)

S cílem zajistit účinné prosazování tohoto nařízení a zajistit, aby poskytovatelé služeb zprostředkování dat a subjekty, které si přejí zaregistrovat se jako uznané organizace pro datový altruismus, měli přístup k postupům oznamování a registrace a mohli je provádět plně online a přeshraničně, měly by být tyto postupy nabízeny prostřednictvím jednotné digitální brány zřízené podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1724 (29). Tyto postupy by měly být doplněny na seznam postupů uvedený v příloze II nařízení (EU) 2018/1724.

| (57) | Nařízení (EU) 2018/1724 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(57)

Nařízení (EU) 2018/1724 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (58) | Za účelem zajištění účinnosti tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU pro účely doplnění tohoto nařízení stanovením zvláštních podmínek použitelných pro přenos určitých kategorií neosobních údajů považovaných za vysoce citlivé do třetích zemí ve zvláštních legislativních aktech Unie a vytvořením jednotného souboru pravidel pro uznané organizace pro datový altruismus, který mají tyto organizace dodržovat a který stanoví informační, technické a bezpečnostní požadavky, jakož i komunikační plány a normy interoperability. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (30). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(58)

Za účelem zajištění účinnosti tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU pro účely doplnění tohoto nařízení stanovením zvláštních podmínek použitelných pro přenos určitých kategorií neosobních údajů považovaných za vysoce citlivé do třetích zemí ve zvláštních legislativních aktech Unie a vytvořením jednotného souboru pravidel pro uznané organizace pro datový altruismus, který mají tyto organizace dodržovat a který stanoví informační, technické a bezpečnostní požadavky, jakož i komunikační plány a normy interoperability. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (30). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (59) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provádění tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o podporu subjektů veřejného sektoru a dalších uživatelů v souladu s podmínkami pro opakované použití stanovenými v tomto nařízení stanovením vzorových smluvních doložek pro předávání neosobních údajů dalšími uživateli do třetí země, o prohlášení, že právní, dohledové a vynucovací předpisy třetí země jsou rovnocenné ochraně zajištěné právem Unie, o vypracování návrhu společného loga pro poskytovatele služeb zprostředkování dat a společného loga pro uznané organizace pro datový altruismus a o vytvoření a rozvoj evropského formuláře souhlasu s datovým altruismem. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (31). |
| --- | --- |

(59)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provádění tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o podporu subjektů veřejného sektoru a dalších uživatelů v souladu s podmínkami pro opakované použití stanovenými v tomto nařízení stanovením vzorových smluvních doložek pro předávání neosobních údajů dalšími uživateli do třetí země, o prohlášení, že právní, dohledové a vynucovací předpisy třetí země jsou rovnocenné ochraně zajištěné právem Unie, o vypracování návrhu společného loga pro poskytovatele služeb zprostředkování dat a společného loga pro uznané organizace pro datový altruismus a o vytvoření a rozvoj evropského formuláře souhlasu s datovým altruismem. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (31).

| (60) | Tímto nařízením by nemělo být dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže, a zejména článků 101 a 102 Smlouvy o fungování EU. Opatření stanovená tímto nařízením nesmějí být využívána k omezování hospodářské soutěže v rozporu se Smlouvou o fungování EU. To se týká zejména pravidel pro výměnu informací citlivých z hlediska hospodářské soutěže mezi skutečnými nebo potenciálními konkurenty prostřednictvím služeb zprostředkování dat. |
| --- | --- |

(60)

Tímto nařízením by nemělo být dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže, a zejména článků 101 a 102 Smlouvy o fungování EU. Opatření stanovená tímto nařízením nesmějí být využívána k omezování hospodářské soutěže v rozporu se Smlouvou o fungování EU. To se týká zejména pravidel pro výměnu informací citlivých z hlediska hospodářské soutěže mezi skutečnými nebo potenciálními konkurenty prostřednictvím služeb zprostředkování dat.

| (61) | V souladu s čl. 42 odst. 1 nařízení (EU) 2018/1725 byli konzultováni evropský inspektor ochrany údajů a Evropský sbor pro ochranu osobních údajů, kteří vydali dne 10. března 2021 svá stanoviska. |
| --- | --- |

(61)

V souladu s čl. 42 odst. 1 nařízení (EU) 2018/1725 byli konzultováni evropský inspektor ochrany údajů a Evropský sbor pro ochranu osobních údajů, kteří vydali dne 10. března 2021 svá stanoviska.

| (62) | Hlavní zásadou tohoto nařízení je respektování základních práv a zásad uznávaných zejména Listinou základních práv Evropské unie, včetně práva na soukromí, práva na ochranu osobních údajů, svobody podnikání, práva na vlastnictví a začlenění osob se zdravotním postižením. V souvislosti s těmito osobami by v relevantních případech měly být subjekty veřejné služby a služby podle tohoto nařízení v souladu se směrnicemi Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2102 (32) a (EU) 2019/882 (33). Kromě toho by měl být zohledněn design pro všechny v souvislosti s informačními a komunikačními technologiemi, což je vědomé a systematické úsilí o proaktivní uplatňování zásad, metod a nástrojů na podporu univerzálního designu v počítačových technologiích, včetně internetových technologií, čímž by se zabránilo potřebě následných úprav nebo specializovaného designu. |
| --- | --- |

(62)

Hlavní zásadou tohoto nařízení je respektování základních práv a zásad uznávaných zejména Listinou základních práv Evropské unie, včetně práva na soukromí, práva na ochranu osobních údajů, svobody podnikání, práva na vlastnictví a začlenění osob se zdravotním postižením. V souvislosti s těmito osobami by v relevantních případech měly být subjekty veřejné služby a služby podle tohoto nařízení v souladu se směrnicemi Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2102 (32) a (EU) 2019/882 (33). Kromě toho by měl být zohledněn design pro všechny v souvislosti s informačními a komunikačními technologiemi, což je vědomé a systematické úsilí o proaktivní uplatňování zásad, metod a nástrojů na podporu univerzálního designu v počítačových technologiích, včetně internetových technologií, čímž by se zabránilo potřebě následných úprav nebo specializovaného designu.

| (63) | Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž opakovaného použití určitých kategorií dat v držení subjektů veřejného sektoru v rámci Unie, jakož i vytvoření rámce pro oznamování a dohled pro poskytování služeb zprostředkování dat, rámce pro dobrovolnou registraci subjektů, které zpřístupňují data pro altruistické účely a rámce pro zřízení Evropského sboru pro datové inovace, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale z důvodu jejich rozsahu a účinků jich lze lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů, |
| --- | --- |

(63)

Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž opakovaného použití určitých kategorií dat v držení subjektů veřejného sektoru v rámci Unie, jakož i vytvoření rámce pro oznamování a dohled pro poskytování služeb zprostředkování dat, rámce pro dobrovolnou registraci subjektů, které zpřístupňují data pro altruistické účely a rámce pro zřízení Evropského sboru pro datové inovace, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale z důvodu jejich rozsahu a účinků jich lze lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

Obecná ustanovení

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1.   Tímto nařízením se stanoví:

| a) | podmínky pro opakované použití určitých kategorií dat v držení subjektů veřejného sektoru v Unii; |
| --- | --- |

a)

podmínky pro opakované použití určitých kategorií dat v držení subjektů veřejného sektoru v Unii;

| b) | rámec pro oznamování a dozor při poskytování služeb zprostředkování dat; |
| --- | --- |

b)

rámec pro oznamování a dozor při poskytování služeb zprostředkování dat;

| c) | rámec pro dobrovolnou registraci subjektů, které shromažďují a zpracovávají data zpřístupněná pro altruistické účely; a |
| --- | --- |

c)

rámec pro dobrovolnou registraci subjektů, které shromažďují a zpracovávají data zpřístupněná pro altruistické účely; a

| d) | rámec pro zřízení Evropského sboru pro datové inovace. |
| --- | --- |

d)

rámec pro zřízení Evropského sboru pro datové inovace.

2.   Toto nařízení neukládá subjektům veřejného sektoru povinnost povolit opakované použití dat ani nezbavuje subjekty veřejného sektoru jejich povinnosti zachovávat důvěrnost na základě unijních nebo vnitrostátních právních předpisů.

Tímto nařízením nejsou dotčeny:

| a) | zvláštní ustanovení unijních nebo vnitrostátních právních předpisů týkající se přístupu k určitým kategoriím dat či jejich opakovaného použití, zejména pokud jde o udělování přístupu k úředním dokumentům a jejich zveřejňování; a |
| --- | --- |

a)

zvláštní ustanovení unijních nebo vnitrostátních právních předpisů týkající se přístupu k určitým kategoriím dat či jejich opakovaného použití, zejména pokud jde o udělování přístupu k úředním dokumentům a jejich zveřejňování; a

| b) | povinnosti subjektů veřejného sektoru podle unijních nebo vnitrostátních právních předpisů umožnit opakované použití dat, ani požadavky související se zpracováním neosobních údajů. |
| --- | --- |

b)

povinnosti subjektů veřejného sektoru podle unijních nebo vnitrostátních právních předpisů umožnit opakované použití dat, ani požadavky související se zpracováním neosobních údajů.

Pokud odvětvové unijní nebo vnitrostátní právní předpisy vyžadují, aby subjekty veřejného sektoru, poskytovatelé služeb zprostředkování dat nebo uznané organizace pro datový altruismus splňovaly zvláštní dodatečné technické, administrativní či organizační požadavky, a to i prostřednictvím režimu udělování oprávnění či certifikace, použijí se i tato ustanovení zmíněných odvětvových unijních nebo vnitrostátních právních předpisů. Jakékoli další požadavky musí být nediskriminační, přiměřené a objektivně odůvodněné.

3.   Na veškeré osobní údaje zpracovávané v souvislosti s tímto nařízením se vztahují unijní a vnitrostátní právní předpisy o ochraně osobních údajů. Tímto nařízením nejsou dotčena zejména nařízení (EU) 2016/679 a (EU) 2018/1725 a směrnice 2002/58/ES a (EU) 2016/680, a to i ve vztahu k pravomocem a kompetencím dozorových úřadů. V případě rozporu mezi tímto nařízením a unijními právními předpisy o ochraně osobních údajů a vnitrostátními právními předpisy přijatými v souladu s těmito právními předpisy Unie by se měly použít unijní a vnitrostátní právní předpisy o ochraně osobních údajů. Toto nařízení nevytváří právní základ pro zpracování osobních údajů a ani jím nejsou dotčeny povinnosti a práva stanovené v nařízení (EU) 2016/679 nebo (EU) 2018/1725 nebo ve směrnicích 2002/58/ES nebo (EU) 2016/680.

4.   Tímto nařízením není dotčeno uplatňování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže.

5.   Tímto nařízením nejsou dotčeny pravomoci členských států, pokud jde o činnosti týkající se veřejné bezpečnosti, obrany a národní bezpečnosti.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „daty“ veškeré digitální záznamy jednání, skutečností nebo informací a všechny soubory takových jednání, skutečností nebo informací, včetně záznamů v podobě zvukové, vizuální nebo audiovizuální nahrávky; |
| --- | --- |

1)

„daty“ veškeré digitální záznamy jednání, skutečností nebo informací a všechny soubory takových jednání, skutečností nebo informací, včetně záznamů v podobě zvukové, vizuální nebo audiovizuální nahrávky;

| 2) | „opakovaným použitím“ použití dat v držení subjektů veřejného sektoru fyzickými nebo právnickými osobami pro komerční nebo nekomerční účely jiné, než je původní účel v rámci veřejného úkolu, pro který byla data vytvořena, kromě výměny dat mezi subjekty veřejného sektoru výhradně při plnění jejich veřejných úkolů; |
| --- | --- |

2)

„opakovaným použitím“ použití dat v držení subjektů veřejného sektoru fyzickými nebo právnickými osobami pro komerční nebo nekomerční účely jiné, než je původní účel v rámci veřejného úkolu, pro který byla data vytvořena, kromě výměny dat mezi subjekty veřejného sektoru výhradně při plnění jejich veřejných úkolů;

| 3) | „osobními údaji“ osobní údaje ve smyslu čl. 4 bodu 1 nařízení (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

3)

„osobními údaji“ osobní údaje ve smyslu čl. 4 bodu 1 nařízení (EU) 2016/679;

| 4) | „neosobními údaji“ údaje jiné než osobní údaje; |
| --- | --- |

4)

„neosobními údaji“ údaje jiné než osobní údaje;

| 5) | „souhlasem“ souhlas ve smyslu čl. 4 bodu 11 nařízení (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

5)

„souhlasem“ souhlas ve smyslu čl. 4 bodu 11 nařízení (EU) 2016/679;

| 6) | „svolením“ udělení svolení uživatelům dat ke zpracování neosobních údajů; |
| --- | --- |

6)

„svolením“ udělení svolení uživatelům dat ke zpracování neosobních údajů;

| 7) | „subjektem údajů“ subjekt údajů ve smyslu čl. 4 bodu 1 nařízení (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

7)

„subjektem údajů“ subjekt údajů ve smyslu čl. 4 bodu 1 nařízení (EU) 2016/679;

| 8) | „držitelem dat“ právnická osoba, včetně subjektů veřejného sektoru a mezinárodních organizací, nebo fyzická osoba, která není subjektem údajů ve vztahu k daným konkrétním údajům a která má v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy právo umožnit přístup k určitým osobním údajům nebo neosobním údajům nebo je sdílet; |
| --- | --- |

8)

„držitelem dat“ právnická osoba, včetně subjektů veřejného sektoru a mezinárodních organizací, nebo fyzická osoba, která není subjektem údajů ve vztahu k daným konkrétním údajům a která má v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy právo umožnit přístup k určitým osobním údajům nebo neosobním údajům nebo je sdílet;

| 9) | „uživatelem dat“ fyzická nebo právnická osoba, která má oprávněný přístup k určitým osobním nebo neosobním údajům a je oprávněna, v případě osobních údajů na základě nařízení (EU) 2016/679, použít tyto údaje pro komerční či nekomerční účely; |
| --- | --- |

9)

„uživatelem dat“ fyzická nebo právnická osoba, která má oprávněný přístup k určitým osobním nebo neosobním údajům a je oprávněna, v případě osobních údajů na základě nařízení (EU) 2016/679, použít tyto údaje pro komerční či nekomerční účely;

| 10) | „sdílením dat“ poskytování dat uživateli dat subjektem údajů nebo držitelem dat za účelem společného či individuálního použití takovýchto dat na základě dobrovolných dohod nebo unijních či vnitrostátních právních předpisů, a to buď přímo, nebo prostřednictvím zprostředkovatele, například na základě otevřených nebo komerčních licencí bezplatně nebo za úplatu; |
| --- | --- |

10)

„sdílením dat“ poskytování dat uživateli dat subjektem údajů nebo držitelem dat za účelem společného či individuálního použití takovýchto dat na základě dobrovolných dohod nebo unijních či vnitrostátních právních předpisů, a to buď přímo, nebo prostřednictvím zprostředkovatele, například na základě otevřených nebo komerčních licencí bezplatně nebo za úplatu;

| 11) | „službou zprostředkování dat“ služba, jejímž cílem je prostřednictvím technických, právních a jiných prostředků zakládat obchodní vztahy za účelem sdílení dat mezi neurčeným počtem subjektů údajů a držitelů dat na jedné straně a uživateli dat na straně druhé, a to i pro účely výkonu práv subjektů údajů ve vztahu k osobním údajům, s výjimkou alespoň těchto služeb:






  a) | služby, které získávají data od držitelů dat a tato data shromažďují, obohacují nebo transformují za účelem podstatného zvýšení jejich hodnoty a udělují uživatelům dat licence na používání výsledných dat, aniž by vznikl obchodní vztah mezi držiteli dat a uživateli dat; |
| --- | --- | --- |

11)

„službou zprostředkování dat“ služba, jejímž cílem je prostřednictvím technických, právních a jiných prostředků zakládat obchodní vztahy za účelem sdílení dat mezi neurčeným počtem subjektů údajů a držitelů dat na jedné straně a uživateli dat na straně druhé, a to i pro účely výkonu práv subjektů údajů ve vztahu k osobním údajům, s výjimkou alespoň těchto služeb:

a)

služby, které získávají data od držitelů dat a tato data shromažďují, obohacují nebo transformují za účelem podstatného zvýšení jejich hodnoty a udělují uživatelům dat licence na používání výsledných dat, aniž by vznikl obchodní vztah mezi držiteli dat a uživateli dat;

| b) | služby, které se zaměřují na zprostředkování obsahu chráněného autorským právem; |
| --- | --- |

b)

služby, které se zaměřují na zprostředkování obsahu chráněného autorským právem;

| c) | služby, které používá výhradně jeden držitel dat s cílem umožnit využívání dat, která má držitel dat v držení, nebo která používá více právních subjektů v uzavřené skupině, včetně vztahů s dodavateli nebo se zákazníky nebo smluvně stanovených forem spolupráce, zejména s těmi, jejichž hlavním cílem je zajišťování funkčnosti objektů a zařízení připojených k internetu věcí; |
| --- | --- |

c)

služby, které používá výhradně jeden držitel dat s cílem umožnit využívání dat, která má držitel dat v držení, nebo která používá více právních subjektů v uzavřené skupině, včetně vztahů s dodavateli nebo se zákazníky nebo smluvně stanovených forem spolupráce, zejména s těmi, jejichž hlavním cílem je zajišťování funkčnosti objektů a zařízení připojených k internetu věcí;

| d) | služby sdílení dat nabízené subjekty veřejného sektoru, které neusilují o navázání obchodních vztahů za účelem sdílení dat; |
| --- | --- |

d)

služby sdílení dat nabízené subjekty veřejného sektoru, které neusilují o navázání obchodních vztahů za účelem sdílení dat;

| 12) | „zpracováním“ zpracování ve smyslu čl. 4 bodu 2 nařízení (EU) 2016/679 ve vztahu k osobním údajům nebo zpracování ve smyslu čl. 3 bodu 2 nařízení (EU) 2018/1807 ve vztahu k neosobním údajům; |
| --- | --- |

12)

„zpracováním“ zpracování ve smyslu čl. 4 bodu 2 nařízení (EU) 2016/679 ve vztahu k osobním údajům nebo zpracování ve smyslu čl. 3 bodu 2 nařízení (EU) 2018/1807 ve vztahu k neosobním údajům;

| 13) | „přístupem“ užívání dat v souladu se zvláštními technickými, právními nebo organizačními požadavky, aniž by to nutně znamenalo předání nebo stažení dat; |
| --- | --- |

13)

„přístupem“ užívání dat v souladu se zvláštními technickými, právními nebo organizačními požadavky, aniž by to nutně znamenalo předání nebo stažení dat;

| 14) | „hlavní provozovnou“ právnické osoby provozovna právnické osoby v místě její ústřední správy v Unii; |
| --- | --- |

14)

„hlavní provozovnou“ právnické osoby provozovna právnické osoby v místě její ústřední správy v Unii;

| 15) | „službami datových družstev“ služby zprostředkování dat nabízené organizační strukturou tvořenou subjekty údajů nebo jednočlennými společnostmi nebo malými a středními podniky, které jsou členy této struktury, jejichž hlavními cíli je podporovat své členy při výkonu jejich práv ve vztahu k určitým datům, a to i pokud jde o přijímání informovaných rozhodnutí před udělením souhlasu se zpracováním údajů, výměna názorů ohledně účelů pro zpracování údajů a podmínek, které by nejlépe zastupovaly zájmy jejich členů ve vztahu k jejich údajům a sjednávání podmínek pro zpracování údajů jménem těchto členů před udělením svolení ke zpracování neosobních údajů nebo před tím, než udělí souhlas se zpracováním osobních údajů; |
| --- | --- |

15)

„službami datových družstev“ služby zprostředkování dat nabízené organizační strukturou tvořenou subjekty údajů nebo jednočlennými společnostmi nebo malými a středními podniky, které jsou členy této struktury, jejichž hlavními cíli je podporovat své členy při výkonu jejich práv ve vztahu k určitým datům, a to i pokud jde o přijímání informovaných rozhodnutí před udělením souhlasu se zpracováním údajů, výměna názorů ohledně účelů pro zpracování údajů a podmínek, které by nejlépe zastupovaly zájmy jejich členů ve vztahu k jejich údajům a sjednávání podmínek pro zpracování údajů jménem těchto členů před udělením svolení ke zpracování neosobních údajů nebo před tím, než udělí souhlas se zpracováním osobních údajů;

| 16) | „datový altruismus“ dobrovolné sdílení dat na základě souhlasu uděleného subjekty údajů ke zpracovávání osobních údajů, které se jich týkají, nebo svolení jiných držitelů dat, jež umožňuje použití jejich neosobních údajů, aniž by byla vyžadována nebo obdržena odměna, která přesahuje náhradu nákladů spojených se zpřístupněním těchto dat, pro cíle obecného zájmu stanovené v příslušných případech v souladu s vnitrostátními právními předpisy, jako jsou zdravotní péče, boj proti změně klimatu, zlepšení mobility, usnadnění vývoje, tvorby a šíření oficiálních statistik, zlepšení poskytování veřejných služeb, tvorba veřejné politiky nebo účely vědeckého výzkumu ve veřejném zájmu; |
| --- | --- |

16)

„datový altruismus“ dobrovolné sdílení dat na základě souhlasu uděleného subjekty údajů ke zpracovávání osobních údajů, které se jich týkají, nebo svolení jiných držitelů dat, jež umožňuje použití jejich neosobních údajů, aniž by byla vyžadována nebo obdržena odměna, která přesahuje náhradu nákladů spojených se zpřístupněním těchto dat, pro cíle obecného zájmu stanovené v příslušných případech v souladu s vnitrostátními právními předpisy, jako jsou zdravotní péče, boj proti změně klimatu, zlepšení mobility, usnadnění vývoje, tvorby a šíření oficiálních statistik, zlepšení poskytování veřejných služeb, tvorba veřejné politiky nebo účely vědeckého výzkumu ve veřejném zájmu;

| 17) | „subjektem veřejného sektoru“ stát, regionální nebo místní orgán, veřejnoprávní subjekt nebo sdružení tvořené jedním nebo více takovými orgány nebo jedním nebo více takovými veřejnoprávními subjekty; |
| --- | --- |

17)

„subjektem veřejného sektoru“ stát, regionální nebo místní orgán, veřejnoprávní subjekt nebo sdružení tvořené jedním nebo více takovými orgány nebo jedním nebo více takovými veřejnoprávními subjekty;

| 18) | „veřejnoprávními subjekty“ subjekty s těmito vlastnostmi:






  a) | jsou založeny za zvláštním účelem spočívajícím v naplňování potřeb veřejného zájmu a nemají průmyslovou nebo obchodní povahu; |
| --- | --- | --- |

18)

„veřejnoprávními subjekty“ subjekty s těmito vlastnostmi:

a)

jsou založeny za zvláštním účelem spočívajícím v naplňování potřeb veřejného zájmu a nemají průmyslovou nebo obchodní povahu;

| b) | mají právní osobnost; a |
| --- | --- |

b)

mají právní osobnost; a

| c) | jsou financovány převážně státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty; nebo podléhají řídicímu dohledu těchto orgánů nebo subjektů; nebo v jejichž správním, řídícím nebo dozorčím orgánu je více než polovina členů jmenována státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty; |
| --- | --- |

c)

jsou financovány převážně státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty; nebo podléhají řídicímu dohledu těchto orgánů nebo subjektů; nebo v jejichž správním, řídícím nebo dozorčím orgánu je více než polovina členů jmenována státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty;

| 19) | „veřejným podnikem“ jakýkoli podnik, nad nímž mohou subjekty veřejného sektoru přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv na základě vlastnictví takového podniku, své finanční účasti v něm nebo pravidel, jimiž je řízen; pro účely této definice se rozhodující vliv ze strany subjektů veřejného sektoru předpokládá tehdy, pokud v kterémkoli z níže uvedených případů tyto subjekty přímo či nepřímo:






  a) | drží většinu upsaného kapitálu podniku; |
| --- | --- | --- |

19)

„veřejným podnikem“ jakýkoli podnik, nad nímž mohou subjekty veřejného sektoru přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv na základě vlastnictví takového podniku, své finanční účasti v něm nebo pravidel, jimiž je řízen; pro účely této definice se rozhodující vliv ze strany subjektů veřejného sektoru předpokládá tehdy, pokud v kterémkoli z níže uvedených případů tyto subjekty přímo či nepřímo:

a)

drží většinu upsaného kapitálu podniku;

| b) | disponují většinou hlasovacích práv vyplývajících z akcií vydaných podnikem; |
| --- | --- |

b)

disponují většinou hlasovacích práv vyplývajících z akcií vydaných podnikem;

| c) | mohou jmenovat více než polovinu členů správního, řídícího nebo dozorčího orgánu podniku; |
| --- | --- |

c)

mohou jmenovat více než polovinu členů správního, řídícího nebo dozorčího orgánu podniku;

| 20) | „bezpečným zpracovatelským prostředím“ fyzické nebo virtuální prostředí a organizační prostředky k zajištění souladu s právem Unie, jako je nařízení (EU) 2016/679, zejména s právy subjektů údajů, právy duševního vlastnictví a obchodním tajemstvím a statistickou důvěrností, integritou a přístupností údajů, jakož i k zajištění souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy, které subjektu poskytujícímu bezpečné zpracovatelské prostředí umožňuje určit a kontrolovat veškeré činnosti zpracování dat, včetně zobrazování, uchovávání, stahování, exportu dat a výpočtu odvozených dat pomocí výpočetních algoritmů; |
| --- | --- |

20)

„bezpečným zpracovatelským prostředím“ fyzické nebo virtuální prostředí a organizační prostředky k zajištění souladu s právem Unie, jako je nařízení (EU) 2016/679, zejména s právy subjektů údajů, právy duševního vlastnictví a obchodním tajemstvím a statistickou důvěrností, integritou a přístupností údajů, jakož i k zajištění souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy, které subjektu poskytujícímu bezpečné zpracovatelské prostředí umožňuje určit a kontrolovat veškeré činnosti zpracování dat, včetně zobrazování, uchovávání, stahování, exportu dat a výpočtu odvozených dat pomocí výpočetních algoritmů;

| 21) | „právním zástupcem“ fyzická nebo právnická osoba usazená v Unii, výslovně pověřená k tomu, aby jednala jménem poskytovatele služeb zprostředkování dat nebo subjektu shromažďujícího data pro cíle obecného zájmu zpřístupněné fyzickými nebo právnickými osobami na základě datového altruismu, jenž v Unii usazen není, přičemž příslušné orgány pro služby zprostředkování dat a příslušné orgány pro registraci organizací pro datový altruismus mohou se zástupcem jednat namísto daného poskytovatele služby zprostředkování dat nebo subjektu, nebo souběžně s nimi, pokud jde o povinnosti podle tohoto nařízení, a to včetně zahájení donucovacího řízení proti poskytovateli služeb zprostředkování dat nebo subjektu, kteří nedodržují předpisy a nejsou usazeni v Unii. |
| --- | --- |

21)

„právním zástupcem“ fyzická nebo právnická osoba usazená v Unii, výslovně pověřená k tomu, aby jednala jménem poskytovatele služeb zprostředkování dat nebo subjektu shromažďujícího data pro cíle obecného zájmu zpřístupněné fyzickými nebo právnickými osobami na základě datového altruismu, jenž v Unii usazen není, přičemž příslušné orgány pro služby zprostředkování dat a příslušné orgány pro registraci organizací pro datový altruismus mohou se zástupcem jednat namísto daného poskytovatele služby zprostředkování dat nebo subjektu, nebo souběžně s nimi, pokud jde o povinnosti podle tohoto nařízení, a to včetně zahájení donucovacího řízení proti poskytovateli služeb zprostředkování dat nebo subjektu, kteří nedodržují předpisy a nejsou usazeni v Unii.

KAPITOLA II

Opakované použití určitých kategorií chráněných dat v držení subjektů veřejného sektoru

Článek 3

Kategorie dat

1.   Tato kapitola se vztahuje na data v držení subjektů veřejného sektoru, která jsou chráněna z důvodů:

| a) | obchodní důvěrnosti, včetně obchodního, profesního nebo firemního tajemství; |
| --- | --- |

a)

obchodní důvěrnosti, včetně obchodního, profesního nebo firemního tajemství;

| b) | statistické důvěrnosti; |
| --- | --- |

b)

statistické důvěrnosti;

| c) | ochrany práv duševního vlastnictví třetích osob; nebo |
| --- | --- |

c)

ochrany práv duševního vlastnictví třetích osob; nebo

| d) | ochrany osobních údajů v rozsahu, v jakém tato data nespadají do oblasti působnosti směrnice (EU) 2019/1024. |
| --- | --- |

d)

ochrany osobních údajů v rozsahu, v jakém tato data nespadají do oblasti působnosti směrnice (EU) 2019/1024.

2.   Tato kapitola se nevztahuje na:

| a) | data, která mají v držení veřejné podniky; |
| --- | --- |

a)

data, která mají v držení veřejné podniky;

| b) | data, která mají v držení organizace pro veřejnoprávní vysílání a jejich dceřiné společnosti a ostatní subjekty nebo jejich dceřiné společnosti k plnění služby veřejnoprávního vysílání; |
| --- | --- |

b)

data, která mají v držení organizace pro veřejnoprávní vysílání a jejich dceřiné společnosti a ostatní subjekty nebo jejich dceřiné společnosti k plnění služby veřejnoprávního vysílání;

| c) | data, která mají v držení kulturní a vzdělávací zařízení; |
| --- | --- |

c)

data, která mají v držení kulturní a vzdělávací zařízení;

| d) | data v držení subjektů veřejného sektoru, která jsou chráněna z důvodů veřejné bezpečnosti, obrany nebo národní bezpečnosti; nebo |
| --- | --- |

d)

data v držení subjektů veřejného sektoru, která jsou chráněna z důvodů veřejné bezpečnosti, obrany nebo národní bezpečnosti; nebo

| e) | data, jejichž poskytování nepatří mezi veřejné úkoly dotčených subjektů veřejného sektoru vymezené zákonem nebo jinými závaznými předpisy v dotčeném členském státě, nebo nejsou-li takové předpisy, vymezené v souladu s obecnou správní praxí v tomto členském státě, za předpokladu, že rozsah těchto veřejných úkolů je transparentní a podléhá přezkumu. |
| --- | --- |

e)

data, jejichž poskytování nepatří mezi veřejné úkoly dotčených subjektů veřejného sektoru vymezené zákonem nebo jinými závaznými předpisy v dotčeném členském státě, nebo nejsou-li takové předpisy, vymezené v souladu s obecnou správní praxí v tomto členském státě, za předpokladu, že rozsah těchto veřejných úkolů je transparentní a podléhá přezkumu.

3.   Touto kapitolou nejsou dotčeny:

| a) | unijní a vnitrostátní právní předpisy ani mezinárodní dohody, jejichž stranami jsou Unie nebo členské státy a které se týkají ochrany kategorií dat uvedených v odstavci 1; a |
| --- | --- |

a)

unijní a vnitrostátní právní předpisy ani mezinárodní dohody, jejichž stranami jsou Unie nebo členské státy a které se týkají ochrany kategorií dat uvedených v odstavci 1; a

| b) | unijní a vnitrostátní právní předpisy o přístupu k dokumentům. |
| --- | --- |

b)

unijní a vnitrostátní právní předpisy o přístupu k dokumentům.

Článek 4

Zákaz výhradních dohod

1.   Dohody nebo jiné praktiky, které se týkají opakovaného použití dat v držení subjektů veřejného sektoru obsahujících kategorie dat uvedené v čl. 3 odst. 1 a které udělují výhradní práva nebo jejichž cílem či účinkem je udělení těchto výhradních práv či omezení dostupnosti dat pro opakované použití jinými subjekty, než jsou subjekty, které jsou stranou těchto dohod či jiných praktik, jsou zakázány.

2.   Odchylně od odstavce 1 může být výhradní právo na opakované použití dat uvedené ve zmíněném odstavci uděleno v rozsahu nezbytném pro poskytování služby nebo dodávání produktu ve veřejném zájmu, které by jinak možné nebylo.

3.   Výhradní právo podle odstavce 2 je uděleno prostřednictvím správního aktu nebo smluvního ujednání v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy a v souladu se zásadami transparentnosti, rovného zacházení a zákazu diskriminace.

4.   Doba trvání výhradního práva na opakované použití dat nepřesáhne 12 měsíců. V případě uzavření smlouvy musí být doba, na kterou je smlouva uzavřena, stejná jako doba trvání výhradního práva.

5.   Udělení výhradního práva podle odstavců 2, 3 a 4, včetně řádného odůvodnění nezbytnosti udělení tohoto práva, musí být transparentní a zveřejní se na internetu, případně v podobě, která je v souladu s příslušnými právními předpisy Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek.

6.   Platnost dohod či jiných praktik, na něž se vztahuje zákaz uvedený v odstavci 1 a které nesplňují podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3, uzavřených před 23. červnem 2022 skončí po uplynutí doby platnosti příslušné smlouvy a v každém případě nejpozději do 24. prosince 2024.

Článek 5

Podmínky opakovaného použití

1.   Subjekty veřejného sektoru, které jsou podle vnitrostátních právních předpisů příslušné k udělení či zamítnutí přístupu pro opakované použití jedné či více kategorií dat uvedených v čl. 3 odst. 1, zveřejní podmínky pro umožnění takovéhoto opakovaného použití a postup pro podání žádosti o opakované použití prostřednictvím jednotného informačního místa uvedeného v článku 8. Pokud udělují nebo zamítají přístup k opakovanému použití, mohou jim být nápomocny příslušné subjekty uvedené v čl. 7 odst. 1.

Členské státy zajistí, aby subjekty veřejného sektoru byly vybaveny nezbytnými zdroji pro účely dodržování tohoto článku.

2.   Podmínky pro opakované použití musí být nediskriminační, transparentní, přiměřené a objektivně odůvodněné s ohledem na kategorie dat a účely opakovaného použití a povahu dat, u nichž je opakované použití přípustné. Tyto podmínky nesmí být využity k omezení hospodářské soutěže.

3.   Subjekty veřejného sektoru v souladu s unijními a vnitrostátními právními předpisy zajistí, aby byla zachována chráněná povaha údajů. Mohou stanovit následující požadavky:

| a) | udělit přístup k opakovanému použití údajů pouze tehdy, pokud subjekt veřejného sektoru nebo příslušný subjekt na základě žádosti o opakované použití zajistily, že údaje byly:






  i) | anonymizovány v případě osobních údajů; a |
| --- | --- | --- |

a)

udělit přístup k opakovanému použití údajů pouze tehdy, pokud subjekt veřejného sektoru nebo příslušný subjekt na základě žádosti o opakované použití zajistily, že údaje byly:

i)

anonymizovány v případě osobních údajů; a

| ii) | změněny, sloučeny nebo zpracovány jakoukoli jinou metodou kontroly zpřístupnění v případě důvěrných obchodních informací, včetně obchodních tajemství nebo obsahu chráněného právy duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

ii)

změněny, sloučeny nebo zpracovány jakoukoli jinou metodou kontroly zpřístupnění v případě důvěrných obchodních informací, včetně obchodních tajemství nebo obsahu chráněného právy duševního vlastnictví;

| b) | mít přístup k datům a jejich opakovanému použití na dálku v bezpečném zpracovatelském prostředí poskytovaném nebo kontrolovaném subjektem veřejného sektoru; |
| --- | --- |

b)

mít přístup k datům a jejich opakovanému použití na dálku v bezpečném zpracovatelském prostředí poskytovaném nebo kontrolovaném subjektem veřejného sektoru;

| c) | mít přístup k datům a jejich opakovanému použití ve fyzických prostorách, v nichž se nachází bezpečné zpracovatelské prostředí v souladu s přísnými bezpečnostními normami, pokud nelze povolit vzdálený přístup, aniž by byla ohrožena práva a zájmy třetích stran. |
| --- | --- |

c)

mít přístup k datům a jejich opakovanému použití ve fyzických prostorách, v nichž se nachází bezpečné zpracovatelské prostředí v souladu s přísnými bezpečnostními normami, pokud nelze povolit vzdálený přístup, aniž by byla ohrožena práva a zájmy třetích stran.

4.   V případě opakovaného použití přípustného podle odst. 3 písm. b) a c) stanoví subjekty veřejného sektoru podmínky pro zachování integrity fungování technických systémů použitého bezpečného zpracovatelského prostředí. Subjekt veřejného sektoru si vyhrazuje právo ověřit postup, prostředky a veškeré výsledky zpracování dat, jež provedl další uživatel, za účelem zachování integrity ochrany údajů a vyhrazuje si právo zakázat použití výsledků, které obsahují informace ohrožující práva a zájmy třetích stran. Rozhodnutí o zákazu použití výsledků musí být pro dalšího uživatele srozumitelné a transparentní.

5.   Pokud vnitrostátní právní předpisy nestanoví zvláštní záruky týkající se příslušných povinností zachovávat důvěrnost, jde-li o opakované použití dat, na něž se vztahuje čl. 3 odst. 1, podmíní subjekt veřejného sektoru použití údajů poskytnutých v souladu s odstavcem 3 tohoto článku tím, že další uživatel dodrží povinnost zachovávat důvěrnost, která zakazuje zveřejnění jakýchkoli informací, jež ohrožují práva a zájmy třetích stran, které další uživatel mohl získat navzdory zavedeným zárukám. Dalším uživatelům se zakazuje opětovná identifikace jakéhokoli subjektu údajů, jehož se údaje týkají, a další uživatelé přijmou technická a provozní opatření s cílem zabránit opětovné identifikaci a oznámit subjektu veřejného sektoru jakékoli porušení ochrany údajů vedoucí k opětovné identifikaci dotčených subjektů údajů. V případě neoprávněného opakovaného použití neosobních údajů informuje další uživatel bezodkladně, případně s pomocí subjektu veřejného sektoru, právnické osoby, jejichž práva a zájmy mohou být dotčeny.

6.   Pokud opakované použití dat nelze umožnit v souladu s povinnostmi stanovenými v odstavcích 3 a 4 tohoto článku a neexistuje žádný právní základ pro předání dat podle nařízení (EU) 2016/679, vynaloží subjekt veřejného sektoru veškeré úsilí v souladu s unijními a vnitrostátními právními předpisy, aby dalším potenciálním uživatelům žádajícím o souhlas subjektů údajů nebo svolení držitelů dat, jejichž práva a zájmy mohou být tímto opakovaným použitím dotčeny, je-li to proveditelné bez nepřiměřené zátěže pro subjekt veřejného sektoru, poskytl pomoc. Pokud subjekt veřejného sektoru takovou pomoc poskytne, mohou mu být nápomocny příslušné subjekty uvedené v čl. 7 odst. 1.

7.   Opakované použití dat je přípustné pouze v souladu s právy duševního vlastnictví. Subjekty veřejného sektoru nevykonávají právo pořizovatele databáze podle čl. 7 odst. 1 směrnice 96/9/ES s cílem bránit opakovanému použití dat nebo ho omezit nad rámec omezení stanovených tímto nařízením.

8.   Jestliže se požadovaná data pokládají v souladu s unijními či vnitrostátními právními předpisy o obchodním tajemství nebo statistické důvěrnosti za důvěrné údaje, subjekty veřejného sektoru zajistí, aby v důsledku umožnění opakovaného použití nedošlo k zveřejnění důvěrných údajů, pokud takové opakované použití není umožněno v souladu s odstavcem 6.

9.   Pokud má další uživatel v úmyslu předat neosobní údaje chráněné z důvodů uvedených v čl. 3 odst. 1 do třetí země, informuje subjekt veřejného sektoru o svém záměru i o účelu předání těchto údajů v době podání žádosti o jejich opakované použití. V případě opakovaného použití v souladu s odstavcem 6 tohoto článku informuje další uživatel, případně s pomocí subjektu veřejného sektoru, o tomto záměru, účelu a vhodných zárukách právnickou osobu, jejíž práva a zájmy mohou být dotčeny. Subjekt veřejného sektoru opakované použití nepovolí, pokud k takovému předání právnická osoba nedá svolení.

10.   Subjekty veřejného sektoru předají neosobní důvěrné údaje nebo data chráněná právy duševního vlastnictví dalšímu uživateli, který má v úmyslu předat tyto údaje nebo data do jiné třetí země, než je země určená v souladu s odstavcem 12, pouze tehdy, pokud se další uživatel smluvně zaváže:

| a) | dodržovat povinnosti uložené podle odstavců7 a 8 i po předání údajů a dat do třetí země a |
| --- | --- |

a)

dodržovat povinnosti uložené podle odstavců7 a 8 i po předání údajů a dat do třetí země a

| b) | uznat příslušnost soudů členského státu předávajícího subjektu veřejného sektoru, pokud jde o spory týkající se dodržování odstavců 7 a 8. |
| --- | --- |

b)

uznat příslušnost soudů členského státu předávajícího subjektu veřejného sektoru, pokud jde o spory týkající se dodržování odstavců 7 a 8.

11.   Subjekty veřejného sektoru poskytují ve vhodných případech a v míře, která to odpovídá jejich možnostem, dalším uživatelům pokyny a pomoc při plnění povinností uvedených v odstavci 10 tohoto článku.

S cílem poskytnout pomoc subjektům veřejného sektoru a dalších uživatelů může Komise přijmout prováděcí akty, kterými vytvoří vzorová smluvní ustanovení pro splnění povinností uvedených v odstavci 10 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 33 odst. 3.

12.   Je-li to odůvodněno značným počtem žádostí v celé Unii týkajících se opakovaného použití neosobních údajů v konkrétních třetích zemích, může Komise přijmout prováděcí akty, v nichž prohlásí, že právní, dozorové a vynucovací předpisy třetí země:

| a) | zajišťují ochranu duševního vlastnictví a obchodních tajemství způsobem, který v zásadě odpovídá ochraně zajištěné podle práva Unie; |
| --- | --- |

a)

zajišťují ochranu duševního vlastnictví a obchodních tajemství způsobem, který v zásadě odpovídá ochraně zajištěné podle práva Unie;

| b) | jsou účinně uplatňovány a prosazovány a |
| --- | --- |

b)

jsou účinně uplatňovány a prosazovány a

| c) | poskytují účinné prostředky nápravy. |
| --- | --- |

c)

poskytují účinné prostředky nápravy.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 33 odst. 3.

13.   Zvláštní legislativní akty Unie mohou považovat určité kategorie neosobních údajů v držení subjektů veřejného sektoru za vysoce citlivé pro účely tohoto článku, pokud jejich předání do třetích zemí může ohrozit cíle veřejné politiky Unie, jako je bezpečnost a veřejné zdraví, nebo může vést k riziku opětovné identifikace neosobních anonymizovaných údajů. Je-li takový legislativní akt přijat, přijme Komise v souladu s článkem 31 akty v přenesené pravomoci, kterými toto nařízení doplní stanovením zvláštních podmínek vztahujících se na předávání těchto údajů do třetích zemí.

Tyto zvláštní podmínky musí vycházet z povahy kategorií neosobních údajů určených ve zvláštním legislativním aktu Unie a z důvodů, pro které jsou považovány tyto kategorie údajů za vysoce citlivé, a zohledňovat na rizika opětovné identifikace neosobních anonymizovaných údajů, Tyto podmínky musí být nediskriminační a omezovat se na to, co je nezbytné k dosažení cílů veřejné politiky Unie stanovených v daném legislativním aktu a být v souladu s mezinárodními závazky Unie.

Vyžadují-li to konkrétní legislativní akty Unie podle prvního pododstavce, mohou tyto podmínky zahrnovat požadavky vztahující se na předání nebo technická ujednání v tomto ohledu, omezení týkající se opakovaného použití dat ve třetích zemích nebo kategorií osob, které jsou oprávněny předávat tato data do třetích zemí, nebo výjimečně omezení týkající se předání do třetích zemí.

14.   Fyzická nebo právnická osoba, jíž bylo uděleno právo na opakované použití neosobních údajů, může tyto údaje předat pouze do těch třetích zemí, u nichž jsou splněny požadavky stanovené v odstavcích 10, 12 a 13.

Článek 6

Poplatky

1.   Subjekty veřejného sektoru, které povolují opakované použití kategorií dat uvedených v čl. 3 odst. 1, mohou za povolení opakovaného použití těchto dat účtovat poplatky.

2.   Tyto poplatky účtované podle odstavce 1 musí být transparentní, nediskriminační, přiměřené a objektivně odůvodněné a nesmí omezovat hospodářskou soutěž.

3.   Subjekty veřejného sektoru zajistí, aby bylo možno uhradit veškeré poplatky rovněž online prostřednictvím široce dostupných přeshraničních platebních služeb, aniž by došlo k diskriminaci na základě místa usazení poskytovatele platební služby, místa vydání platebního prostředku či umístění platebního účtu v rámci Unie.

4.   Pokud subjekty veřejného sektoru účtují poplatky, přijmou opatření vybízející k opakovanému použití kategorií dat uvedených v čl. 3 odst. 1 pro nekomerční účely, jako jsou účely vědeckého výzkumu, a ze strany malých a středních podniků a začínajících podniků v souladu s pravidly státní podpory. V tomto ohledu mohou subjekty veřejného sektoru rovněž zpřístupnit data za snížený poplatek nebo bezplatně, zejména malým a středním podnikům a začínajícím podnikům, subjektům občanské společnosti a vzdělávacím zařízením. Za tímto účelem mohou subjekty veřejného sektoru sestavit seznam kategorií dalších uživatelů, kterým jsou data pro opakované použití zpřístupňována za snížený poplatek nebo bezplatně. Tento seznam se zveřejní spolu s kritérii použitými k jeho sestavení.

5.   Veškeré poplatky musí být odvozeny od nákladů souvisejících s řízením týkajícím se žádostí o opakované použití kategorií dat uvedených v čl. 3 odst. 1; a omezeny na nezbytné náklady související s:

| a) | rozmnožováním, poskytováním a šířením dat; |
| --- | --- |

a)

rozmnožováním, poskytováním a šířením dat;

| b) | vypořádáním práv; |
| --- | --- |

b)

vypořádáním práv;

| c) | anonymizací nebo jinou formou nebo přípravou osobních údajů a důvěrných obchodních informací podle čl. 5 odst. 3; |
| --- | --- |

c)

anonymizací nebo jinou formou nebo přípravou osobních údajů a důvěrných obchodních informací podle čl. 5 odst. 3;

| d) | údržbou bezpečného zpracovatelského prostředí; |
| --- | --- |

d)

údržbou bezpečného zpracovatelského prostředí;

| e) | získáním práva povolit opakované použití v souladu s touto kapitolou od třetích stran mimo veřejný sektor; a |
| --- | --- |

e)

získáním práva povolit opakované použití v souladu s touto kapitolou od třetích stran mimo veřejný sektor; a

| f) | pomocí dalších uživatelů při získávání souhlasu od subjektů údajů a svolení od držitelů dat, jejichž práva a zájmy mohou být tímto opakovaným použitím dotčeny. |
| --- | --- |

f)

pomocí dalších uživatelů při získávání souhlasu od subjektů údajů a svolení od držitelů dat, jejichž práva a zájmy mohou být tímto opakovaným použitím dotčeny.

6.   Členské státy stanoví a zveřejní kritéria a metodiku pro výpočet poplatků. Subjekt veřejného sektoru zveřejní popis hlavních kategorií nákladů a pravidel použitých k rozvržení nákladů.

Článek 7

Příslušné orgány

1.   Pro účely plnění úkolů uvedených v tomto článku určí každý členský stát jeden či více příslušných subjektů, jež mohou být příslušné pro konkrétní odvětví, na podporu subjektů veřejného sektoru, které povolují nebo zamítají přístup za účelem opakovaného použití kategorií dat uvedených v čl. 3 odst. 1. Členské státy mohou buď zřídit jeden nebo více nových příslušných subjektů, nebo se spolehnout na stávající subjekty veřejného sektoru nebo na vnitřní služby subjektů veřejného sektoru, které splňují podmínky stanovené tímto nařízením.

2.   Příslušné subjekty mohou být podle unijních či vnitrostátních právních předpisů, které stanoví udělení takového přístupu, pověřeny rovněž udělováním přístupu za účelem opakovaného použití kategorií dat uvedených v čl. 3 odst. 1. Pokud tyto subjekty udělí nebo zamítnou přístup k opakovanému použití, použijí se články 4, 5, 6 a 9.

3.   Příslušné subjekty musí mít odpovídající právní, finanční, technické a lidské zdroje, které jsou nezbytné pro plnění úkolů, jimiž byly pověřeny, včetně potřebných technických znalostí, aby mohly dodržovat příslušné unijní nebo vnitrostátní právní předpisy týkající se režimů přístupu u kategorií dat uvedených v čl. 3 odst. 1.

4.   Pomoc uvedená v odstavci 1, je-li potřebná, zahrnuje:

| a) | poskytování technické podpory zajišťováním bezpečného zpracovatelského prostředí pro poskytování přístupu za účelem opakovaného použití dat; |
| --- | --- |

a)

poskytování technické podpory zajišťováním bezpečného zpracovatelského prostředí pro poskytování přístupu za účelem opakovaného použití dat;

| b) | poskytování pokynů a technické podpory ohledně toho, jak nejlépe strukturovat a ukládat data, aby byla snadno přístupná; |
| --- | --- |

b)

poskytování pokynů a technické podpory ohledně toho, jak nejlépe strukturovat a ukládat data, aby byla snadno přístupná;

| c) | poskytování technické podpory pro pseudonymizaci a zajišťování zpracovávání údajů způsobem, který účinně chrání soukromí, důvěrnost, integritu a přístupnost informací obsažných v datech, u nichž je povoleno opakované použití, včetně metod anonymizace, generalizace, suprese a randomizace osobních údajů či jiných nejnovějších metod ochrany soukromí a výmazu důvěrných obchodních informací, včetně obchodních tajemství nebo obsahu chráněného právy duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

c)

poskytování technické podpory pro pseudonymizaci a zajišťování zpracovávání údajů způsobem, který účinně chrání soukromí, důvěrnost, integritu a přístupnost informací obsažných v datech, u nichž je povoleno opakované použití, včetně metod anonymizace, generalizace, suprese a randomizace osobních údajů či jiných nejnovějších metod ochrany soukromí a výmazu důvěrných obchodních informací, včetně obchodních tajemství nebo obsahu chráněného právy duševního vlastnictví;

| d) | případně i podporu subjektů veřejného sektoru při poskytování pomoci dalším uživatelům v souvislosti s žádostmi o souhlas s opakovaným použitím od subjektu údajů nebo o svolení k opakovanému použití od držitelů dat v souladu s jejich zvláštními rozhodnutími, včetně ohledně jurisdikce, v nichž se má zpracovávání dat uskutečňovat, a podpory subjektů veřejného sektoru při zavádění technických mechanismů, které umožňují předávání žádostí o souhlas či svolení od dalších uživatelů, je-li to prakticky proveditelné; |
| --- | --- |

d)

případně i podporu subjektů veřejného sektoru při poskytování pomoci dalším uživatelům v souvislosti s žádostmi o souhlas s opakovaným použitím od subjektu údajů nebo o svolení k opakovanému použití od držitelů dat v souladu s jejich zvláštními rozhodnutími, včetně ohledně jurisdikce, v nichž se má zpracovávání dat uskutečňovat, a podpory subjektů veřejného sektoru při zavádění technických mechanismů, které umožňují předávání žádostí o souhlas či svolení od dalších uživatelů, je-li to prakticky proveditelné;

| e) | poskytování pomoci subjektům veřejného sektoru při posuzování adekvátnosti smluvních závazků učiněných dalším uživatelem dat v souladu s čl. 5 odst. 10. |
| --- | --- |

e)

poskytování pomoci subjektům veřejného sektoru při posuzování adekvátnosti smluvních závazků učiněných dalším uživatelem dat v souladu s čl. 5 odst. 10.

5.   Každý členský stát oznámí Komisi své příslušné subjekty určené podle odstavce 1 do 24. září 2023. Každý členský stát rovněž oznámí Komisi veškeré následné změny těchto subjektů.

Článek 8

Jednotná informační místa

1.   Členské státy zajistí, aby veškeré příslušné informace týkající se uplatňování článků 5 a 6 byly k dispozici a byly snadno dostupné prostřednictvím jednotného informačního místa. Členské státy mohou buď zřídit nové informační místo, nebo určit jako jednotné informační místo stávající subjekt nebo strukturu. Jednotné informační místo může být propojeno s odvětvovými, regionálními nebo místními informačními místy. Funkce jednotného informačního místa mohou být automatizovány za předpokladu, že je zajištěna odpovídající podpora ze strany subjektu veřejného sektoru.

2.   Jednotné informační místo je příslušné k přijímání dotazů nebo žádostí o opakované použití kategorií dat uvedených v čl. 3 odst. 1 a předává je automatizovanými prostředky, je-li to možné a vhodné, příslušným subjektům veřejného sektoru, nebo případně příslušným subjektům uvedeným v čl. 7 odst. 1. Jednotné informační místo elektronickými prostředky zpřístupní inventární seznam, který umožňuje vyhledávání, obsahující všechny dostupné zdroje dat, případně včetně zdrojů, jež jsou dostupné na odvětvových, regionálních nebo místních informačních místech s příslušnými informacemi, které popisují dostupná data, včetně alespoň formátu a velikosti dat a podmínek jejich opakovaného použití.

3.   Jednotné informační místo může zřídit samostatný, zjednodušený a řádně zdokumentovaný informační kanál pro malé a střední podniky a začínající podniky, který by řešil jejich potřeby a kapacity v souvislosti s žádostmi o opakované použití kategorií dat uvedených v čl. 3 odst. 1.

4.   Komise zřídí jednotné evropské přístupové místo, které nabídne elektronický rejstřík dat dostupných na vnitrostátních jednotných informačních místech, který umožňuje vyhledávání, a další informace o tom, jak požádat o data prostřednictvím těchto vnitrostátních jednotných informačních míst.

Článek 9

Řízení týkající se žádostí o opakované použití

1.   Pokud nebyly v souladu s vnitrostátními právními předpisy stanoveny kratší lhůty, přijmou příslušné subjekty veřejného sektoru nebo příslušné subjekty uvedené v čl. 7 odst. 1 rozhodnutí o žádosti o opakované použití kategorií dat uvedených v čl. 3 odst. 1 ve lhůtě dvou měsíců ode dne obdržení žádosti.

V případě výjimečně rozsáhlých a složitých žádostí o opakované použití může být tato dvouměsíční lhůta prodloužena nejvýše o 30 dnů. V takových případech informují příslušné subjekty veřejného sektoru nebo příslušné subjekty uvedené v čl. 7 odst. 1 žadatele co nejdříve o tom, že řízení spojené se žádostí vyžaduje více času, a o důvodech tohoto prodloužení.

2.   Každá fyzická nebo právnická osoba, jíž se přímo týká rozhodnutí uvedené v odstavci 1, má právo na nápravu v členském státě, v němž se dotyčný subjekt nachází. Toto právo na nápravu se stanoví ve vnitrostátním právu a zahrnuje možnost přezkumu nestranným orgánem s patřičnou odborností, jako je vnitrostátní orgán pro hospodářskou soutěž, příslušný orgán pro přístup k dokumentům, dozorový úřad zřízený v souladu s nařízením (EU) 2016/679 nebo vnitrostátní soudní orgán, jehož rozhodnutí jsou pro dotčený subjekt veřejného sektoru nebo příslušný subjekt závazná.

KAPITOLA III

Požadavky vztahujíce se na služby zprostředkování dat

Článek10

Služby zprostředkování dat

Poskytování níže uvedených služeb zprostředkování dat musí splňovat požadavky článku 12 a podléhá postupu pro oznamování:

| a) | služby zprostředkování mezi držiteli dat a potenciálními uživateli dat, včetně poskytnutí technických či jiných prostředků umožňujících poskytování těchto služeb; tyto služby mohou zahrnovat dvoustranné či mnohostranné výměny těchto dat nebo vytváření platforem či databází umožňujících výměnu nebo společné využívání dat, jakož i zavedení jiné zvláštní infrastruktury pro propojení držitelů dat s uživateli dat; |
| --- | --- |

a)

služby zprostředkování mezi držiteli dat a potenciálními uživateli dat, včetně poskytnutí technických či jiných prostředků umožňujících poskytování těchto služeb; tyto služby mohou zahrnovat dvoustranné či mnohostranné výměny těchto dat nebo vytváření platforem či databází umožňujících výměnu nebo společné využívání dat, jakož i zavedení jiné zvláštní infrastruktury pro propojení držitelů dat s uživateli dat;

| b) | služby zprostředkování mezi subjekty údajů, jež chtějí zpřístupnit své osobní údaje, nebo fyzickými osobami, jež chtějí zpřístupnit neosobní údaje, a potenciálními uživateli dat, včetně poskytnutí technických či jiných prostředků umožňujících poskytování těchto služeb, zejména pokud jde o umožnění výkonu práv subjektů údajů stanovených v nařízení (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

b)

služby zprostředkování mezi subjekty údajů, jež chtějí zpřístupnit své osobní údaje, nebo fyzickými osobami, jež chtějí zpřístupnit neosobní údaje, a potenciálními uživateli dat, včetně poskytnutí technických či jiných prostředků umožňujících poskytování těchto služeb, zejména pokud jde o umožnění výkonu práv subjektů údajů stanovených v nařízení (EU) 2016/679;

| c) | služby datových družstev. |
| --- | --- |

c)

služby datových družstev.

Článek 11

Oznamování poskytovateli služeb zprostředkování dat

1.   Každý poskytovatel služeb zprostředkování dat, který má v úmyslu poskytovat služby zprostředkování dat podle článku 10, předloží oznámení příslušnému orgánu pro služby zprostředkování dat.

2.   Pro účely tohoto nařízení se má za to, že poskytovatel služeb zprostředkování dat s provozovnami ve více než jednom členském státě spadá do pravomoci členského státu, v němž se nachází jeho hlavní provozovna, aniž by tím byly dotčeny unijní právní předpisy upravující přeshraniční žaloby o náhradu škody a s nimi spojená řízení.

3.   Poskytovatel služeb zprostředkování dat, který není usazen v Unii, avšak nabízí v Unii služby zprostředkování dat uvedené v článku 10, ustanoví právního zástupce v jednom z členských států, v nichž jsou tyto služby nabízeny.

Za účelem zajištění souladu s tímto nařízením zplnomocní poskytovatel služeb zprostředkování dat tohoto právního zástupce, aby se na něj buď spolu s poskytovatelem, nebo namísto něj obracely příslušné orgány pro služby zprostředkování dat nebo subjekty údajů a držitelé dat ve všech otázkách týkajících se poskytovaných služeb zprostředkování dat. Právní zástupce spolupracuje s příslušnými orgány pro služby zprostředkování dat a na požádání jim komplexně prokáže opatření a ustanovení přijatá poskytovatelem služeb zprostředkování dat k zajištění souladu s tímto nařízením.

Má se za to, že poskytovatel služeb zprostředkování dat spadá do pravomoci členského státu, v němž se nachází právní zástupce. Určením právního zástupce poskytovatelem služeb zprostředkování dat nejsou dotčeny právní kroky, které by mohly být podniknuty proti samotnému poskytovateli služeb zprostředkování dat.

4.   Po předložení oznámení v souladu s odstavcem 1 může poskytovatel služeb zprostředkování dat zahájit činnost v souladu s podmínkami stanovenými v této kapitole.

5.   Oznámení uvedené v odstavci 1 opravňuje poskytovatele služeb zprostředkování dat poskytovat služby zprostředkování dat ve všech členských státech.

6.   Oznámení uvedené v odstavci 1 musí obsahovat tyto informace:

| a) | jméno poskytovatele služeb zprostředkování dat; |
| --- | --- |

a)

jméno poskytovatele služeb zprostředkování dat;

| b) | právní postavení, právní formu, majetkovou strukturu a příslušné dceřiné společnosti poskytovatele služeb zprostředkování dat a, je-li registrován v obchodním rejstříku nebo jiném podobném vnitrostátním veřejném rejstříku, jeho registrační číslo; |
| --- | --- |

b)

právní postavení, právní formu, majetkovou strukturu a příslušné dceřiné společnosti poskytovatele služeb zprostředkování dat a, je-li registrován v obchodním rejstříku nebo jiném podobném vnitrostátním veřejném rejstříku, jeho registrační číslo;

| c) | adresu hlavní provozovny poskytovatele služeb zprostředkování dat v Unii, pokud existuje, a případně i jakékoli další pobočky v jiném členském státě, nebo adresu právního zástupce; |
| --- | --- |

c)

adresu hlavní provozovny poskytovatele služeb zprostředkování dat v Unii, pokud existuje, a případně i jakékoli další pobočky v jiném členském státě, nebo adresu právního zástupce;

| d) | veřejné internetové stránky, na nichž jsou uvedeny úplné a aktuální informace o poskytovateli služeb zprostředkování dat a jeho činnosti, včetně alespoň informací uvedených v písmenech a), b), c) a f); |
| --- | --- |

d)

veřejné internetové stránky, na nichž jsou uvedeny úplné a aktuální informace o poskytovateli služeb zprostředkování dat a jeho činnosti, včetně alespoň informací uvedených v písmenech a), b), c) a f);

| e) | kontaktní osoby a kontaktní údaje poskytovatele služeb zprostředkování dat; |
| --- | --- |

e)

kontaktní osoby a kontaktní údaje poskytovatele služeb zprostředkování dat;

| f) | popis služeb zprostředkování dat, které poskytovatel služeb zprostředkování dat hodlá poskytovat, a údaj o tom, do kterých kategorií podle článku 10 tyto služby zprostředkování dat spadají; |
| --- | --- |

f)

popis služeb zprostředkování dat, které poskytovatel služeb zprostředkování dat hodlá poskytovat, a údaj o tom, do kterých kategorií podle článku 10 tyto služby zprostředkování dat spadají;

| g) | předpokládané datum zahájení činnosti, pokud se liší od data oznámení. |
| --- | --- |

g)

předpokládané datum zahájení činnosti, pokud se liší od data oznámení.

7.   Příslušný orgán pro služby zprostředkování dat zajistí, aby postup pro oznamování nebyl diskriminační a nenarušoval hospodářskou soutěž.

8.   Na žádost poskytovatele služeb zprostředkování dat vydá příslušný orgán pro služby zprostředkování dat do jednoho týdne od podání řádného a úplného oznámení standardizované prohlášení potvrzující, že poskytovatel služeb zprostředkování dat podal oznámení uvedené v odstavci 1 a že oznámení obsahuje všechny informace uvedené v odstavci 6.

9.   Na žádost poskytovatele služeb zprostředkování dat potvrdí příslušný orgán pro služby zprostředkování dat, že poskytovatel služeb zprostředkování dat dodržuje tento článek a článek 12. Po obdržení takového potvrzení může poskytovatel služeb zprostředkování dat ve své písemné a ústní komunikaci používat označení „poskytovatel služeb zprostředkování dat uznaný v Unii“, jakož i společné logo.

Komise stanoví prostřednictvím prováděcích aktů vzor společného loga s cílem zajistit, aby byli poskytovatelé služeb zprostředkování dat uznaní v Unii snadno identifikovatelní v celé Unii. Poskytovatelé služeb zprostředkování dat uznaní v Unii jasně uvedou společné logo v každém materiálu zveřejněném online i offline, který se týká jejich činností v oblasti zprostředkování dat.

Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 33 odst. 2.

10.   Příslušný orgán pro služby zprostředkování dat neprodleně oznámí Komisi elektronickými prostředky o každém novém oznámení. Komise vede a pravidelně aktualizuje veřejný rejstřík všech poskytovatelů služeb zprostředkování dat poskytujících služby v Unii. V tomto rejstříku se zveřejnují informace uvedené v odst. 6 písm. a), b), c), d), f) a g).

11.   Příslušný orgán pro služby zprostředkování dat může účtovat poplatky za oznámení v souladu s vnitrostátním právem. Tyto poplatky musí být přiměřené a objektivní a zakládají se na administrativních nákladech souvisejících se sledováním souladu a jinými činnostmi příslušného orgánu pro služby zprostředkování dat v oblasti kontroly trhu ve vztahu k oznámením služeb zprostředkování dat. Příslušný orgán pro služby zprostředkování dat může malým a středním podnikům a začínajícím podnikům účtovat snížené poplatky nebo povolit bezplatné oznamování.

12.   Poskytovatelé služeb zprostředkování dat oznámí příslušnému orgánu pro služby zprostředkování dat veškeré změny informací poskytnutých podle odstavce 6 do 14 dnů ode dne, kdy ke změně došlo.

13.   Pokud poskytovatel služeb zprostředkování dat svou činnost ukončí, oznámí to do patnácti dnů příslušnému orgánu pro služby zprostředkování dat určenému podle odstavců 1, 2 a 3.

14.   Příslušný orgán pro služby zprostředkování dat elektronickými prostředky neprodleně oznámí Komisi každé oznámení uvedené v odstavcích 12 a 13. Komise odpovídajícím způsobem aktualizuje veřejný rejstřík poskytovatelů služeb zprostředkování dat v Unii.

Článek 12

Podmínky pro poskytování služeb zprostředkování dat

Poskytování služeb zprostředkování dat uvedených v článku 10 podléhá těmto podmínkám:

| a) | poskytovatel služeb zprostředkování dat nesmí použít data, pro něž poskytuje služby zprostředkování dat, k jiným účelům než umožnění uživatelům dat nakládat s nimi a poskytuje služby zprostředkování dat prostřednictvím samostatné právnické osoby; |
| --- | --- |

a)

poskytovatel služeb zprostředkování dat nesmí použít data, pro něž poskytuje služby zprostředkování dat, k jiným účelům než umožnění uživatelům dat nakládat s nimi a poskytuje služby zprostředkování dat prostřednictvím samostatné právnické osoby;

| b) | obchodní podmínky poskytování služeb zprostředkování dat držiteli nebo uživateli dat, včetně stanovení cen, nesmějí být podmíněny tím, zda a, pokud ano, do jaké míry držitel nebo uživatel dat využívá jiné služby od stejného poskytovatele služeb zprostředkování dat nebo s ním spojeného subjektu; |
| --- | --- |

b)

obchodní podmínky poskytování služeb zprostředkování dat držiteli nebo uživateli dat, včetně stanovení cen, nesmějí být podmíněny tím, zda a, pokud ano, do jaké míry držitel nebo uživatel dat využívá jiné služby od stejného poskytovatele služeb zprostředkování dat nebo s ním spojeného subjektu;

| c) | data získaná v souvislosti s jakoukoli činností fyzické nebo právnické osoby za účelem poskytování služby zprostředkování dat, včetně údajů o datu a čase a geolokačních údajů, doby trvání činnosti a kontaktů s jinými fyzickými či právnickými osobami, které navázala osoba využívající službu zprostředkování dat, lze použít pouze k rozvoji takovéto služby zprostředkování dat, což může zahrnovat také využití údajů k odhalování podvodu či pro účely kybernetické bezpečnosti, přičemž získaná data se na žádost zpřístupní držitelům dat; |
| --- | --- |

c)

data získaná v souvislosti s jakoukoli činností fyzické nebo právnické osoby za účelem poskytování služby zprostředkování dat, včetně údajů o datu a čase a geolokačních údajů, doby trvání činnosti a kontaktů s jinými fyzickými či právnickými osobami, které navázala osoba využívající službu zprostředkování dat, lze použít pouze k rozvoji takovéto služby zprostředkování dat, což může zahrnovat také využití údajů k odhalování podvodu či pro účely kybernetické bezpečnosti, přičemž získaná data se na žádost zpřístupní držitelům dat;

| d) | poskytovatel služeb zprostředkování dat usnadňuje výměnu dat ve formátu, v němž je obdrží od subjektu údajů nebo držitele dat, převádí data do konkrétních formátů pouze za účelem zvýšení interoperability v rámci odvětví a mezi odvětvími, nebo pokud to požaduje uživatel dat či pokud to stanoví právní předpisy Unie, nebo za účelem harmonizace s mezinárodními či evropskými datovými standardy a nabízí subjektům údajů nebo držitelům dat možnost výjimky, pokud jde o tyto převody, není-li převod nařízen právem Unie; |
| --- | --- |

d)

poskytovatel služeb zprostředkování dat usnadňuje výměnu dat ve formátu, v němž je obdrží od subjektu údajů nebo držitele dat, převádí data do konkrétních formátů pouze za účelem zvýšení interoperability v rámci odvětví a mezi odvětvími, nebo pokud to požaduje uživatel dat či pokud to stanoví právní předpisy Unie, nebo za účelem harmonizace s mezinárodními či evropskými datovými standardy a nabízí subjektům údajů nebo držitelům dat možnost výjimky, pokud jde o tyto převody, není-li převod nařízen právem Unie;

| e) | služby zprostředkování dat mohou zahrnovat nabízení dalších specifických nástrojů a služeb držitelům dat či subjektům údajů za konkrétním účelem usnadnění výměny dat, jako je dočasné uchovávání, kurátorství, konverze, anonymizace či pseudonymizace, přičemž tyto nástroje se použijí pouze na výslovnou žádost nebo se souhlasem držitele dat nebo subjektu údajů a nástroje třetích stran nabízené v této souvislosti nepoužijí data pro jiné účely; |
| --- | --- |

e)

služby zprostředkování dat mohou zahrnovat nabízení dalších specifických nástrojů a služeb držitelům dat či subjektům údajů za konkrétním účelem usnadnění výměny dat, jako je dočasné uchovávání, kurátorství, konverze, anonymizace či pseudonymizace, přičemž tyto nástroje se použijí pouze na výslovnou žádost nebo se souhlasem držitele dat nebo subjektu údajů a nástroje třetích stran nabízené v této souvislosti nepoužijí data pro jiné účely;

| f) | poskytovatel služeb zprostředkování dat zajistí, aby postup přístupu k jeho službě byl spravedlivý, transparentní a nediskriminační jak pro subjekty údajů, tak pro držitele i uživatele dat, a to včetně cen a podmínek poskytování služby; |
| --- | --- |

f)

poskytovatel služeb zprostředkování dat zajistí, aby postup přístupu k jeho službě byl spravedlivý, transparentní a nediskriminační jak pro subjekty údajů, tak pro držitele i uživatele dat, a to včetně cen a podmínek poskytování služby;

| g) | poskytovatel služeb zprostředkování dat má zavedeny postupy, které zabraňují podvodným či nekalým praktikám ve vztahu ke stranám, které žádají o přístup prostřednictvím jeho služeb zprostředkování dat; |
| --- | --- |

g)

poskytovatel služeb zprostředkování dat má zavedeny postupy, které zabraňují podvodným či nekalým praktikám ve vztahu ke stranám, které žádají o přístup prostřednictvím jeho služeb zprostředkování dat;

| h) | pro případ platební neschopnosti má poskytovatel služeb zprostředkování dat zajištěnu přiměřenou kontinuitu poskytování služeb zprostředkování dat a u služeb zprostředkování dat, které zajišťují uchovávání dat, zavede mechanismy, jež držitelům dat a uživatelům dat umožňují získat přístup k jejich údajům, převádět tyto údaje nebo je získat zpět, pokud takové poskytování služeb zprostředkování dat mezi subjekty údajů a uživateli dat umožňují subjektům údajů vykonávat jejich práva; |
| --- | --- |

h)

pro případ platební neschopnosti má poskytovatel služeb zprostředkování dat zajištěnu přiměřenou kontinuitu poskytování služeb zprostředkování dat a u služeb zprostředkování dat, které zajišťují uchovávání dat, zavede mechanismy, jež držitelům dat a uživatelům dat umožňují získat přístup k jejich údajům, převádět tyto údaje nebo je získat zpět, pokud takové poskytování služeb zprostředkování dat mezi subjekty údajů a uživateli dat umožňují subjektům údajů vykonávat jejich práva;

| i) | poskytovatel služeb zprostředkování dat přijme vhodná opatření k zajištění interoperability s jinými službami zprostředkování dat, mimo jiné prostřednictvím běžně používaných otevřených standardů v odvětví, v němž tento poskytovatel služeb zprostředkování dat působí; |
| --- | --- |

i)

poskytovatel služeb zprostředkování dat přijme vhodná opatření k zajištění interoperability s jinými službami zprostředkování dat, mimo jiné prostřednictvím běžně používaných otevřených standardů v odvětví, v němž tento poskytovatel služeb zprostředkování dat působí;

| j) | poskytovatel služeb zprostředkování dat zavede náležitá technická, právní a organizační opatření, aby zabránil předání neosobních údajů nebo přístupu k těmto údajům, jež jsou podle právních předpisů Unie nebo podle vnitrostátních právních předpisů příslušného členského státu protiprávní; |
| --- | --- |

j)

poskytovatel služeb zprostředkování dat zavede náležitá technická, právní a organizační opatření, aby zabránil předání neosobních údajů nebo přístupu k těmto údajům, jež jsou podle právních předpisů Unie nebo podle vnitrostátních právních předpisů příslušného členského státu protiprávní;

| k) | poskytovatel služeb zprostředkování dat bez zbytečného odkladu informuje držitele dat v případě neoprávněného předání, přístupu nebo použití neosobních údajů, které sdílel; |
| --- | --- |

k)

poskytovatel služeb zprostředkování dat bez zbytečného odkladu informuje držitele dat v případě neoprávněného předání, přístupu nebo použití neosobních údajů, které sdílel;

| l) | poskytovatel služeb zprostředkování dat přijme nezbytná opatření, která zajistí příslušnou úroveň bezpečnosti uchovávání, zpracování a předávání neosobních údajů, a poskytovatel služeb zprostředkování dat dále zajistí nejvyšší úroveň bezpečnosti uchovávání a předávání informací citlivých z hlediska hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

l)

poskytovatel služeb zprostředkování dat přijme nezbytná opatření, která zajistí příslušnou úroveň bezpečnosti uchovávání, zpracování a předávání neosobních údajů, a poskytovatel služeb zprostředkování dat dále zajistí nejvyšší úroveň bezpečnosti uchovávání a předávání informací citlivých z hlediska hospodářské soutěže;

| m) | poskytovatel služeb zprostředkování dat nabízející služby subjektům údajů jedná při usnadňování výkonu jejich práv v nejlepším zájmu subjektů údajů, zejména tím, že ve stručné, transparentní, srozumitelné a snadno přístupné formě informuje subjekty údajů a poskytuje jim případně poradenství o zamýšleném použití dat uživateli dat a o standardních podmínkách spojených s takovým použitím předtím, než subjekty údajů udělí souhlas; |
| --- | --- |

m)

poskytovatel služeb zprostředkování dat nabízející služby subjektům údajů jedná při usnadňování výkonu jejich práv v nejlepším zájmu subjektů údajů, zejména tím, že ve stručné, transparentní, srozumitelné a snadno přístupné formě informuje subjekty údajů a poskytuje jim případně poradenství o zamýšleném použití dat uživateli dat a o standardních podmínkách spojených s takovým použitím předtím, než subjekty údajů udělí souhlas;

| n) | pokud poskytovatel služeb zprostředkování dat poskytuje nástroje k získání souhlasu od subjektů údajů nebo svolení ke zpracování dat zpřístupněných držiteli dat, upřesní v příslušných případech jurisdikci třetího státu, v níž mají být data použita, a poskytne subjektům údajů nástroje k udělení a odvolání souhlasu a držitelům dat nástroje pro udělování i zpětvzetí svolení ke zpracování dat; |
| --- | --- |

n)

pokud poskytovatel služeb zprostředkování dat poskytuje nástroje k získání souhlasu od subjektů údajů nebo svolení ke zpracování dat zpřístupněných držiteli dat, upřesní v příslušných případech jurisdikci třetího státu, v níž mají být data použita, a poskytne subjektům údajů nástroje k udělení a odvolání souhlasu a držitelům dat nástroje pro udělování i zpětvzetí svolení ke zpracování dat;

| o) | poskytovatel služeb zprostředkování dat si vede záznam o činnosti zprostředkování dat. |
| --- | --- |

o)

poskytovatel služeb zprostředkování dat si vede záznam o činnosti zprostředkování dat.

Článek 13

Příslušné orgány pro služby zprostředkování dat

1.   Každý členský stát určí jeden či více orgánů příslušných pro plnění úkolů souvisejících s postupem pro oznamování týkajícím se služeb zprostředkování dat a oznámí Komisi tyto příslušné orgány do 24. září 2023. Každý členský stát oznámí Komisi veškeré následné změny těchto příslušných orgánů.

2.   Příslušné orgány pro služby zprostředkování dat musí splňovat požadavky stanovené v článku 26.

3.   Pravomocemi příslušných orgánů pro služby zprostředkování dat nejsou dotčeny pravomoci orgánů pro ochranu údajů, vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž, orgánů pověřených kybernetickou bezpečností a ostatních dotčených odvětvových orgánů. Tyto orgány v souladu se svými příslušnými pravomocemi podle unijních a vnitrostátních právních předpisů úzce spolupracují a vyměňují si informace, které jsou nezbytné pro plnění jejich úkolů ve vztahu k poskytovatelům služeb zprostředkování dat, a usilují o konzistentnost rozhodnutí přijatých v rámci uplatňování tohoto nařízení.

Článek 14

Sledování souladu

1.   Příslušné orgány pro služby zprostředkování dat sledují a kontrolují dodržování požadavků stanovených v této kapitole poskytovateli služeb zprostředkování dat. Příslušné orgány pro služby zprostředkování dat mohou sledovat a kontrolovat dodržování těchto požadavků poskytovateli služeb zprostředkování dat rovněž na žádost fyzických nebo právnických osob.

2.   Příslušné orgány pro služby zprostředkování dat jsou oprávněny vyžádat si od poskytovatelů služeb zprostředkování dat nebo jejich právních zástupců veškeré informace, které jsou nezbytné k ověření souladu s požadavky stanovenými v této kapitole. Každá žádost o informace musí být přiměřená plnění příslušného úkolu a musí být odůvodněna.

3.   Pokud příslušný orgán pro služby zprostředkování dat zjistí, že poskytovatel služeb zprostředkování dat nedodržuje jeden či více požadavků stanovených v této kapitole, sdělí tato zjištění dotyčnému poskytovateli služeb zprostředkování dat a umožní mu, aby se do 30 dnů od obdržení sdělení vyjádřil.

4.   Příslušný orgán pro služby zprostředkování dat je oprávněn vyžadovat, aby dotyčný poskytovatel porušování podmínek uvedené v odstavci 3 ukončil buď v přiměřené lhůtě, nebo v případě závažného porušování okamžitě, a přijme vhodná a přiměřená opatření s cílem zajistit soulad. V této souvislosti je příslušný orgán pro služby zprostředkování dat oprávněn případně:

| a) | uložit prostřednictvím správních řízení odrazující finanční sankce, které mohou zahrnovat periodické sankce a sankce se zpětným účinkem, zahájit soudní řízení o uložení pokut, nebo obojí; |
| --- | --- |

a)

uložit prostřednictvím správních řízení odrazující finanční sankce, které mohou zahrnovat periodické sankce a sankce se zpětným účinkem, zahájit soudní řízení o uložení pokut, nebo obojí;

| b) | požadovat odklad zahájení nebo pozastavení poskytování služby zprostředkování dat do doby, než dojde ke změně podmínek požadovaných příslušným orgánem pro služby zprostředkování dat; nebo |
| --- | --- |

b)

požadovat odklad zahájení nebo pozastavení poskytování služby zprostředkování dat do doby, než dojde ke změně podmínek požadovaných příslušným orgánem pro služby zprostředkování dat; nebo

| c) | požadovat ukončení poskytování služby zprostředkování dat v případě, že závažná nebo opakovaná porušení nebyla napravena navzdory předchozímu oznámení podle odstavce 3. |
| --- | --- |

c)

požadovat ukončení poskytování služby zprostředkování dat v případě, že závažná nebo opakovaná porušení nebyla napravena navzdory předchozímu oznámení podle odstavce 3.

Příslušný orgán pro služby zprostředkování dat požádá Komisi, aby poskytovatele služby zprostředkování dat vymazala z rejstříku poskytovatelů služeb zprostředkování dat, jakmile nařídí ukončení poskytování služby zprostředkování dat podle prvního pododstavce písm. c).

Pokud poskytovatel služby zprostředkování dat porušení napraví, tuto skutečnost znovu oznámí příslušnému orgánu pro služby zprostředkování dat. Příslušný orgán pro služby zprostředkování dat o každém novém opakovaném oznámení informuje Komisi.

5.   Pokud poskytovatel služeb zprostředkování dat, který není usazen v Unii, nejmenuje právního zástupce nebo jeho právní zástupce na žádost příslušného orgánu pro služby zprostředkování dat neposkytne nezbytné informace, které komplexně prokazují soulad s tímto nařízením, je příslušný orgán pro služby zprostředkování dat oprávněn odložit zahájení poskytování služby zprostředkování dat nebo jej pozastavit, dokud není právní zástupce jmenován nebo nejsou poskytnuty nezbytné informace.

6.   Příslušné orgány pro služby zprostředkování dat neprodleně dotyčnému poskytovateli služeb zprostředkování dat oznámí opatření uložená podle odstavců 4 a 5 a důvody, na nichž se tato opatření zakládají, jakož i nezbytné kroky, které je třeba učinit k nápravě příslušných nedostatků, a stanoví přiměřenou lhůtu nepřesahující 30 dnů, v níž má poskytovatel služeb zprostředkování dat tato opatření provést.

7.   Pokud má poskytovatel služeb zprostředkování dat hlavní provozovnu nebo právního zástupce v jednom členském státě, avšak služby poskytuje v jiných členských státech, příslušný orgán pro služby zprostředkování dat členského státu, v němž se nachází hlavní provozovna nebo v němž se nachází jeho právní zástupce, a příslušné orgány pro služby zprostředkování dat těchto jiných členských států spolupracují a poskytují si vzájemně pomoc. Taková pomoc a spolupráce může zahrnovat výměny informací mezi dotčenými příslušnými orgány pro služby zprostředkování dat pro účely jejich úkolů podle tohoto nařízení a odůvodněné žádosti o přijetí opatření uvedených v tomto článku.

Pokud chce příslušný orgán pro služby zprostředkování dat jednoho členského státu požádat o pomoc příslušný orgán pro služby zprostředkování dat jiného členského státu, předloží odůvodněnou žádost. Příslušný orgán pro služby zprostředkování dat poskytne na základě této žádosti odpověď bezodkladně a ve lhůtě přiměřené naléhavosti žádosti.

Veškeré informace vyměňované v souvislosti s pomocí, o kterou bylo požádáno a která byla poskytnuta podle tohoto odstavce, se použijí pouze v souvislosti se záležitostí, v níž bylo o pomoc požádáno.

Článek 15

Výjimky

Tato kapitola se nevztahuje na uznané organizace pro datový altruismus nebo jiné neziskové subjekty, pokud jejich činnost spočívá ve sběru údajů pro cíle obecného zájmu zpřístupněné fyzickými nebo právnickými osobami na základě datového altruismu, ledaže je cílem těchto organizací a subjektů zakládat obchodní vztahy mezi neurčeným počtem subjektů údajů a držitelů dat na jedné straně a uživateli dat na straně druhé.

KAPITOLA IV

Datový altruismus

Článek 16

Vnitrostátní opatření pro datový altruismus

Členské státy mohou zavést organizační nebo technická opatření k usnadnění datového altruismu. Za tímto účelem mohou členské státy stanovovat vnitrostátní politiky v oblasti datového altruismu. Tyto vnitrostátní politiky mohou zejména poskytovat podporu subjektům údajů při dobrovolném zpřístupňování osobních údajů, které se jich týkají a které jsou v držení subjektů veřejného sektoru, pro účely datového altruismu a stanovit nezbytné informace, které musí být subjektům údajů poskytnuty ohledně opakovaného použití jejich údajů v obecném zájmu.

Pokud členský stát takové vnitrostátní politiky vypracuje, oznámí je Komisi.

Článek 17

Veřejné rejstříky uznaných organizací pro datový altruismus

1.   Každý příslušný orgán pro registraci organizací pro datový altruismus vede a pravidelně aktualizuje veřejný vnitrostátní rejstřík uznaných organizací pro datový altruismus.

2.   Komise pro informaci vede veřejný rejstřík Unie obsahující uznané organizace pro datový altruismus. Pokud je subjekt registrován ve veřejném vnitrostátním rejstříku uznaných organizací pro datový altruismus podle článku 18, může ve své písemné a ústní komunikaci používat označení „organizace pro datový altruismus uznaná v Unii“ jakož i společné logo.

Komise stanoví prostřednictvím prováděcích aktů vzor společného loga s cílem zajistit, aby byly uznané organizace pro datový altruismus snadno identifikovatelné v celé Unii. Uznané organizace pro datový altruismus jasně uvedou společné logo v každém materiálu zveřejněném online i offline, který se týká jejich činností v oblasti datového altruismu. Ke společnému logu se připojí kód QR s odkazem na veřejný rejstřík Unie obsahující uznané organizace pro datový altruismus.

Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 33 odst. 2.

Článek 18

Obecné požadavky na registraci

Aby byl subjekt způsobilý pro registraci ve veřejném vnitrostátním rejstříku uznaných organizací pro datový altruismus, musí:

| a) | vykonávat činnosti v oblasti datového altruismu; |
| --- | --- |

a)

vykonávat činnosti v oblasti datového altruismu;

| b) | být právnickou osobou zřízenou podle vnitrostátního práva za účelem plnění cílů obecného zájmu stanovených v příslušných případech v souladu s vnitrostátním právem; |
| --- | --- |

b)

být právnickou osobou zřízenou podle vnitrostátního práva za účelem plnění cílů obecného zájmu stanovených v příslušných případech v souladu s vnitrostátním právem;

| c) | působit na neziskovém základě a být právně nezávislý na jakémkoli subjektu, který usiluje o zisk; |
| --- | --- |

c)

působit na neziskovém základě a být právně nezávislý na jakémkoli subjektu, který usiluje o zisk;

| d) | vykonávat činnosti v oblasti datového altruismu prostřednictvím struktury, jež je funkčně oddělena od jeho ostatních činností; |
| --- | --- |

d)

vykonávat činnosti v oblasti datového altruismu prostřednictvím struktury, jež je funkčně oddělena od jeho ostatních činností;

| e) | dodržovat soubor pravidel přijatý v souladu s čl. 22 odst. 1, a to nejpozději 18 měsíců ode dne vstupu aktů v přenesené pravomoci uvedených ve zmíněném odstavci v platnost. |
| --- | --- |

e)

dodržovat soubor pravidel přijatý v souladu s čl. 22 odst. 1, a to nejpozději 18 měsíců ode dne vstupu aktů v přenesené pravomoci uvedených ve zmíněném odstavci v platnost.

Článek 19

Registrace uznaných organizací pro datový altruismus

1.   Subjekt, který splňuje požadavky uvedené v článku 18, může podat žádost o registraci ve veřejném vnitrostátním rejstříku uznaných organizací pro datový altruismus v členském státě, v němž je usazen.

2.   Subjekt, který splňuje požadavky článku 18 a má provozovny ve více než jednom členském státě, může podat žádost o registraci ve veřejném vnitrostátním rejstříku uznaných organizací pro datový altruismus v členském státě, v němž se nachází jeho hlavní provozovna.

3.   Subjekt, který splňuje požadavky uvedené v článku 18, avšak který není usazen v Unii, jmenuje právního zástupce v jednom z členských států, v nichž jsou služby datového altruismu nabízeny.

Za účelem zajištění souladu s tímto nařízením pověří subjekt tohoto právního zástupce, aby se na něj buď spolu se subjektem, nebo namísto něj obracely příslušné orgány pro registraci organizací pro datový altruismus nebo subjekty údajů a držitelé dat ve všech otázkách týkajících se těchto subjektů. Právní zástupce spolupracuje s příslušnými orgány pro registraci organizací pro datový altruismus a na požádání jim komplexně prokáže opatření a ustanovení přijatá subjektem k zajištění souladu s tímto nařízením.

Má se za to, že subjekt spadá do pravomoci členského státu, v němž se nachází právní zástupce. Tento subjekt může požádat o zápis do veřejného vnitrostátního rejstříku uznaných organizací pro datový altruismus v daném členském státě. Tím, že subjekt jmenuje svého právního zástupce, nejsou dotčeny právní kroky, které by mohly být podniknuty proti subjektu samotnému.

4.   Žádosti o registraci uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 musí obsahovat tyto informace:

| a) | název subjektu; |
| --- | --- |

a)

název subjektu;

| b) | právní postavení a právní formu subjektu a, je-li registrován ve veřejném vnitrostátním rejstříku, jeho registrační číslo; |
| --- | --- |

b)

právní postavení a právní formu subjektu a, je-li registrován ve veřejném vnitrostátním rejstříku, jeho registrační číslo;

| c) | případně stanovy subjektu; |
| --- | --- |

c)

případně stanovy subjektu;

| d) | zdroje příjmů subjektu; |
| --- | --- |

d)

zdroje příjmů subjektu;

| e) | adresu hlavní provozovny subjektu v Unii, pokud existuje, a případně i jakékoli vedlejší pobočky v jiném členském státě nebo právního zástupce; |
| --- | --- |

e)

adresu hlavní provozovny subjektu v Unii, pokud existuje, a případně i jakékoli vedlejší pobočky v jiném členském státě nebo právního zástupce;

| f) | veřejné internetové stránky, na nichž jsou uvedeny úplné a aktuální informace o subjektu a jeho činnosti, včetně alespoň informací uvedených v písmenech a), b), d), e) a h); |
| --- | --- |

f)

veřejné internetové stránky, na nichž jsou uvedeny úplné a aktuální informace o subjektu a jeho činnosti, včetně alespoň informací uvedených v písmenech a), b), d), e) a h);

| g) | kontaktní osoby a kontaktní údaje subjektu; |
| --- | --- |

g)

kontaktní osoby a kontaktní údaje subjektu;

| h) | cíle obecného zájmu, které má v úmyslu při sběru údajů podporovat; |
| --- | --- |

h)

cíle obecného zájmu, které má v úmyslu při sběru údajů podporovat;

| i) | povahu údajů, které hodlá subjekt kontrolovat nebo zpracovávat, a v případě osobních údajů uvedení kategorií osobních údajů; |
| --- | --- |

i)

povahu údajů, které hodlá subjekt kontrolovat nebo zpracovávat, a v případě osobních údajů uvedení kategorií osobních údajů;

| j) | jakékoli jiné dokumenty, které prokazují splnění požadavků uvedených v článku 18. |
| --- | --- |

j)

jakékoli jiné dokumenty, které prokazují splnění požadavků uvedených v článku 18.

5.   Pokud subjekt poskytl veškeré potřebné informace podle odstavce 4 a poté, kdy příslušný orgán pro registraci organizací pro datový altruismus posoudil žádost a dospěl k závěru, že dotyčný subjekt splňuje požadavky stanovené v článku 18, zaregistruje jej ve veřejném vnitrostátním rejstříku uznaných organizací pro datový altruismus do 12 týdnů ode dne obdržení žádosti o registraci. Registrace je platná ve všech členských státech.

Příslušný orgán pro registraci organizací pro datový altruismus oznámí každou registraci Komisi. Komise tuto registraci zanese do veřejného rejstříku Unie obsahujícího uznané organizace pro datový altruismus.

6.   Informace uvedené v odst. 4 písm. a), b), f), g) a h) se zveřejní v příslušném veřejném vnitrostátním rejstříku uznaných organizací pro datový altruismus.

7.   Uznaná organizace pro datový altruismus oznámí relevantnímu příslušnému orgánu pro registraci organizací pro datový altruismus veškeré změny informací poskytnutých podle odstavce 4 do 14dnů ode dne, kdy ke změně dojde.

Příslušný orgán pro registraci organizací pro datový altruismus neprodleně oznámí Komisi elektronickými prostředky každé takové oznámení. Na základě tohoto oznámení Komise neprodleně aktualizuje veřejný rejstřík Unie obsahující uznané organizace pro datový altruismus.

Článek 20

Požadavky na transparentnost

1.   Uznaná organizace pro datový altruismus uchovává úplné a přesné záznamy týkající se:

| a) | všech fyzických nebo právnických osob, jimž bylo umožněno zpracovávat data v držení dotyčné uznané organizace pro datový altruismus, a jejich kontaktní údaje; |
| --- | --- |

a)

všech fyzických nebo právnických osob, jimž bylo umožněno zpracovávat data v držení dotyčné uznané organizace pro datový altruismus, a jejich kontaktní údaje;

| b) | data nebo doby trvání tohoto zpracování osobních údajů nebo použití neosobních údajů; |
| --- | --- |

b)

data nebo doby trvání tohoto zpracování osobních údajů nebo použití neosobních údajů;

| c) | účelu tohoto zpracování nahlášeného fyzickou či právnickou osobou, jíž bylo zpracování umožněno; |
| --- | --- |

c)

účelu tohoto zpracování nahlášeného fyzickou či právnickou osobou, jíž bylo zpracování umožněno;

| d) | případných poplatků hrazených fyzickými nebo právnickými osobami zpracovávajícími údaje. |
| --- | --- |

d)

případných poplatků hrazených fyzickými nebo právnickými osobami zpracovávajícími údaje.

2.   Uznaná organizace pro datový altruismus vyhotoví a předá příslušnému orgánu pro registraci organizací pro datový altruismus výroční zprávu o činnosti, která obsahuje alespoň tyto informace:

| a) | informace o činnostech uznané organizace pro datový altruismus; |
| --- | --- |

a)

informace o činnostech uznané organizace pro datový altruismus;

| b) | popis způsobu, jakým byly během daného rozpočtového roku podporovány cíle obecného zájmu, pro něž byly údaje shromažďovány; |
| --- | --- |

b)

popis způsobu, jakým byly během daného rozpočtového roku podporovány cíle obecného zájmu, pro něž byly údaje shromažďovány;

| c) | seznam všech fyzických a právnických osob, kterým bylo povoleno zpracovat data, která má v držení, obsahující souhrnný popis cílů obecného zájmu sledovaných zpracováním dat a popis technických prostředků, jež byly přitom použity, včetně popisu metod použitých k zachování soukromí a ochraně údajů; |
| --- | --- |

c)

seznam všech fyzických a právnických osob, kterým bylo povoleno zpracovat data, která má v držení, obsahující souhrnný popis cílů obecného zájmu sledovaných zpracováním dat a popis technických prostředků, jež byly přitom použity, včetně popisu metod použitých k zachování soukromí a ochraně údajů;

| d) | případně shrnutí výsledků zpracování dat povolených uznanou organizací pro datový altruismus; |
| --- | --- |

d)

případně shrnutí výsledků zpracování dat povolených uznanou organizací pro datový altruismus;

| e) | informace o zdrojích příjmů uznané organizace pro datový altruismus, zejména veškerých příjmů plynoucích z povolení přístupu k datům, a o výdajích. |
| --- | --- |

e)

informace o zdrojích příjmů uznané organizace pro datový altruismus, zejména veškerých příjmů plynoucích z povolení přístupu k datům, a o výdajích.

Článek 21

Zvláštní požadavky na ochranu práv a zájmů subjektů údajů a držitelů dat s ohledem na jejich údaje

1.   Uznaná organizace pro datový altruismus informuje subjekty údajů nebo držitele dat před jakýmkoli zpracováním jejich údajů jasným a snadno srozumitelným způsobem o:

| a) | cílech obecného zájmu a případně konkrétním, výslovném a legitimním účelu, pro který mají být osobní údaje zpracovávány a pro nějž uživateli dat povoluje zpracování jejich údajů; |
| --- | --- |

a)

cílech obecného zájmu a případně konkrétním, výslovném a legitimním účelu, pro který mají být osobní údaje zpracovávány a pro nějž uživateli dat povoluje zpracování jejich údajů;

| b) | umístění a cílech obecného zájmu, pro které povoluje jakékoli zpracování prováděné mimo Unii, pokud zpracování provádí uznaná organizace pro datový altruismus. |
| --- | --- |

b)

umístění a cílech obecného zájmu, pro které povoluje jakékoli zpracování prováděné mimo Unii, pokud zpracování provádí uznaná organizace pro datový altruismus.

2.   Uznaná organizace pro datový altruismus nepoužije data k jiným cílům, než jsou cíle obecného zájmu, pro něž subjekt údajů nebo držitel dat povolil zpracování. Uznaná organizace pro datový altruismus při žádosti o poskytnutí údajů nepoužije klamavé marketingové praktiky.

3.   Uznaná organizace pro datový altruismus poskytne nástroje pro získání souhlasu od subjektů údajů nebo svolení ke zpracování dat zpřístupněných držiteli dat. Uznaná organizace pro datový altruismus rovněž poskytne nástroje pro snadné odvolání takového souhlasu nebo zpětvzetí svolení.

4.   Uznaná organizace pro datový altruismus přijme opatření, jež zajistí odpovídající úroveň bezpečnosti uchovávání a zpracování neosobních údajů, které shromáždila na základě datového altruismu.

5.   Uznaná organizace pro datový altruismus bez zbytečného odkladu informuje držitele dat v případě jakéhokoli neoprávněného předání, přístupu nebo použití neosobních údajů, které sdílela.

6.   Pokud uznaná organizace pro datový altruismus usnadňuje zpracování údajů třetími stranami včetně poskytování nástrojů k získání souhlasu od subjektů údajů nebo svolení ke zpracování údajů zpřístupněných držiteli dat, upřesní v příslušných případech jurisdikci třetího státu, v níž mají být data použita.

Článek 22

Jednotný soubor pravidel

1.   Komise přijme v souladu s článkem 32 akty v přenesené pravomoci, kterými toto nařízení doplní o jednotný soubor pravidel, v nichž se stanoví:

| a) | příslušné požadavky na informace, aby bylo zajištěno, že subjektům údajů a držitelům dat budou před udělením souhlasu nebo svolení ohledně datového altruismu poskytnuty dostatečně podrobné, jasné a transparentní informace o použití údajů, nástrojích k udělení a odvolání souhlasu nebo udělení a zpětvzetí svolení a o opatřeních přijatých s cílem zabránit zneužití údajů sdílených s organizací pro datový altruismus; |
| --- | --- |

a)

příslušné požadavky na informace, aby bylo zajištěno, že subjektům údajů a držitelům dat budou před udělením souhlasu nebo svolení ohledně datového altruismu poskytnuty dostatečně podrobné, jasné a transparentní informace o použití údajů, nástrojích k udělení a odvolání souhlasu nebo udělení a zpětvzetí svolení a o opatřeních přijatých s cílem zabránit zneužití údajů sdílených s organizací pro datový altruismus;

| b) | vhodné technické a bezpečnostní požadavky k zajištění odpovídající úrovně bezpečnosti uchovávání a zpracování údajů, jakož i nástrojů k udělení a odvolání souhlasu nebo k udělení a zpětvzetí svolení; |
| --- | --- |

b)

vhodné technické a bezpečnostní požadavky k zajištění odpovídající úrovně bezpečnosti uchovávání a zpracování údajů, jakož i nástrojů k udělení a odvolání souhlasu nebo k udělení a zpětvzetí svolení;

| c) | plány v oblasti komunikace, založené na multidisciplinárním přístupu ke zvýšení povědomí o datovém altruismu, o označení za organizaci pro datový altruismus uznanou v Unii a o souboru pravidel mezi příslušnými zúčastněnými stranami, zejména držiteli dat a subjekty údajů, kteří by svá data potenciálně sdíleli; |
| --- | --- |

c)

plány v oblasti komunikace, založené na multidisciplinárním přístupu ke zvýšení povědomí o datovém altruismu, o označení za organizaci pro datový altruismus uznanou v Unii a o souboru pravidel mezi příslušnými zúčastněnými stranami, zejména držiteli dat a subjekty údajů, kteří by svá data potenciálně sdíleli;

| d) | doporučení týkající se příslušných norem pro interoperabilitu. |
| --- | --- |

d)

doporučení týkající se příslušných norem pro interoperabilitu.

2.   Jednotný soubor pravidel uvedený v odstavci 1 se připravuje v úzké spolupráci s organizacemi pro datový altruismus a příslušnými zúčastněnými stranami.

Článek 23

Orgány příslušné pro registraci organizací pro datový altruismus

1.   Každý členský stát určí jeden či více příslušných orgánů odpovědných za veřejný vnitrostátní rejstřík uznaných organizací pro datový altruismus.

Určené příslušné orgány pro registraci organizací pro datový altruismus musí splňovat požadavky stanovené v článku 26.

2.   Každý členský stát oznámí Komisi své příslušné orgány pro registraci organizací pro datový altruismus do 24. září 2023. Každý členský stát oznámí Komisi veškeré následné změny těchto příslušných orgánů.

3.   Příslušný orgán pro registraci organizací pro datový altruismus v členském státě plní své úkoly ve spolupráci s příslušným orgánem pro ochranu údajů, pokud tyto úkoly souvisejí se zpracováváním osobních údajů, a s příslušnými odvětvovými orgány v uvedeném členském státě.

Článek 24

Sledování souladu

1.   Příslušné orgány pro registraci organizací pro datový altruismus sledují a kontrolují dodržování požadavků stanovených v této kapitole uznanými organizacemi pro datový altruismus. Příslušný orgán pro registraci organizací pro datový altruismus může sledovat a kontrolovat dodržování těchto požadavků těmito uznanými organizacemi pro datový altruismus rovněž na žádost fyzických nebo právnických osob.

2.   Příslušné orgány pro registraci organizací pro datový altruismus je oprávněn vyžádat si od uznaných organizací pro datový altruismus informace, které jsou nezbytné k ověření dodržování požadavků stanovených v této kapitole. Každá žádost o informace musí být přiměřená plnění příslušného úkolu a musí být odůvodněna.

3.   Pokud příslušný orgán pro registraci organizací pro datový altruismus zjistí, že uznaná organizace pro datový altruismus nedodržuje jeden či více požadavků stanovených v této kapitole, oznámí tato zjištění dotyčné uznané organizaci pro datový altruismus a umožní jí, aby se do 30 dnů od obdržení oznámení vyjádřila.

4.   Příslušný orgán pro registraci organizací pro datový altruismus je oprávněn vyžadovat ukončení nedodržování požadavků uvedené v odstavci 3 buď okamžitě, nebo v přiměřené lhůtě, a přijme vhodná a přiměřená opatření s cílem zajistit soulad.

5.   Pokud uznaná organizace pro datový altruismus nesplňuje jeden či více požadavků uvedených v této kapitole ani po oznámení příslušným orgánem pro registraci organizací pro datový altruismus podle odstavce 3, tato uznaná organizace pro datový altruismus:

| a) | ztrácí právo používat v písemné a ústní komunikaci označení „organizace pro datový altruismus uznaná v Unii“; |
| --- | --- |

a)

ztrácí právo používat v písemné a ústní komunikaci označení „organizace pro datový altruismus uznaná v Unii“;

| b) | je vymazána z příslušného veřejného vnitrostátního rejstříku uznaných organizací pro datový altruismus a z veřejného rejstříku Unie obsahujícího uznané organizace pro datový altruismus. |
| --- | --- |

b)

je vymazána z příslušného veřejného vnitrostátního rejstříku uznaných organizací pro datový altruismus a z veřejného rejstříku Unie obsahujícího uznané organizace pro datový altruismus.

Příslušný orgán pro registraci organizací pro datový altruismus zveřejní každé rozhodnutí o odnětí práva používat označení „organizace pro datový altruismus uznaná v Unii“ podle prvního pododstavce písm. a).

6.   Pokud má uznaná organizace pro datový altruismus hlavní provozovnu nebo právního zástupce v jednom členském státě, avšak působí v jiných členských státech, příslušný orgán pro registraci organizací pro datový altruismus členského státu, v němž se nachází hlavní provozovna nebo právní zástupce, a příslušné orgány pro registraci organizací pro datový altruismus těchto jiných členských států spolupracují a poskytují si vzájemně pomoc. Taková pomoc a spolupráce může zahrnovat výměny informací mezi dotčenými příslušnými orgány pro registraci organizací pro datový altruismus pro účely plnění jejich úkolů podle tohoto nařízení, jakož i odůvodněné žádosti o přijetí opatření uvedených v tomto článku.

Pokud chce příslušný orgán pro registraci organizací pro datový altruismus jednoho členského státu požádat o pomoc příslušný orgán pro registraci organizací pro datový altruismus jiného členského státu, předloží odůvodněnou žádost. Příslušný orgán pro registraci organizací pro datový altruismus na tuto žádost poskytne odpověď bezodkladně a ve lhůtě přiměřené naléhavosti žádosti.

Veškeré informace vyměňované v souvislosti s pomocí, o kterou bylo požádáno a která byla poskytnuta podle tohoto odstavce, se použijí pouze v souvislosti se záležitostí, v níž bylo o pomoc požádáno.

Článek 25

Evropský formulář souhlasu s datovým altruismem

1.   Aby se usnadnil sběr údajů na základě datového altruismu, Komise přijme prováděcí akty za účelem zavedení a vypracování evropského formuláře souhlasu s datovým altruismem, po konzultaci s Evropským sborem pro ochranu osobních údajů, s přihlédnutím k doporučením Evropského sboru pro datové inovace a s náležitým zapojením příslušných zúčastněných stran. Formulář umožní získávání souhlasu nebo svolení ve všech členských státech v jednotné podobě. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 33 odst. 2.

2.   Evropský formulář souhlasu s datovým altruismem uplatňuje modulární přístup, aby bylo možné jej přizpůsobit konkrétním odvětvím a různým účelům.

3.   Jsou-li poskytovány osobní údaje, evropský formulář souhlasu s datovým altruismem zajišťuje, že subjekty údajů mohou udělit a odvolat souhlas s určitou operací zpracování údajů v souladu s požadavky stanovenými v nařízení (EU) 2016/679.

4.   Formulář je dostupný ve snadno srozumitelné podobě umožňující tisk na papír, jakož i v elektronické, strojově čitelné formě.

KAPITOLA V

Příslušné orgány a procesní ustanovení

Článek 26

Požadavky týkající se příslušných orgánů

1.   Příslušné orgány pro služby zprostředkování dat a příslušné orgány pro registraci organizací pro datový altruismus musí být právně odděleny a funkčně nezávislé na všech poskytovatelích služeb zprostředkování dat či uznaných organizacích pro datový altruismus. Funkce příslušných orgánů pro služby zprostředkování dat a příslušných orgánů pro registraci organizací pro datový altruismus může vykonávat tentýž orgán. Členské státy mohou buď zřídit jeden nebo více nových orgánů pro uvedené účely, nebo se spolehnout na stávající orgány.

2.   Příslušné orgány pro služby zprostředkování dat a příslušné orgány pro registraci organizací pro datový altruismus vykonávají své úkoly nestranně, transparentně, konzistentně, spolehlivě a včas. Při plnění svých úkolů dbají zásad spravedlivé hospodářské soutěže a nediskriminace.

3.   Vrcholné vedení a personál odpovědný za plnění relevantních úkolů příslušných orgánů pro služby zprostředkování dat a příslušných orgánů pro registraci organizací pro datový altruismus nemohou navrhovat, zhotovovat, dodávat, instalovat, pořizovat, vlastnit, používat či udržovat služby, které hodnotí, ani být zplnomocněným zástupcem kterékoli z dotčených stran. To nevylučuje využití hodnocených služeb, které jsou nezbytné pro činnost příslušného orgánu pro služby zprostředkování dat a příslušného orgánu pro registraci organizací pro datový altruismus, nebo jejich využití pro osobní účely.

4.   Vrcholné vedení a personál příslušných orgánů pro služby zprostředkování dat a příslušných orgánů pro registraci organizací pro datový altruismus se nepodílí na žádné činnosti, která by mohla ohrozit jejich nezávislý úsudek nebo poctivost ve vztahu k hodnotícím činnostem, jež jim byly svěřeny.

5.   Příslušné orgány pro služby zprostředkování dat a příslušné orgány pro registraci organizací pro datový altruismus musí mít k dispozici odpovídající finanční a lidské zdroje, které jsou nezbytné pro plnění úkolů, jimiž byly pověřeny, včetně potřebných technických znalostí a zdrojů.

6.   Příslušné orgány pro služby zprostředkování dat a příslušné orgány pro registraci organizací pro datový altruismus členského státu poskytují Komisi a příslušným orgánům pro služby zprostředkování dat a příslušným orgánům pro registraci organizací pro datový altruismus z ostatních členských států na základě odůvodněné žádosti a bezodkladně informace potřebné pro plnění jejich úkolů podle tohoto nařízení. Pokud příslušný orgán pro služby zprostředkování dat nebo příslušný orgány pro registraci organizací pro datový altruismus pokládá požadované informace za důvěrné v souladu s unijními nebo vnitrostátními předpisy týkajícími se obchodního a profesního tajemství, zajistí Komise a ostatní dotčené příslušné orgány pro služby zprostředkování dat nebo příslušné orgány pro registraci organizací pro datový altruismus zachování důvěrnosti.

Článek 27

Právo podat stížnost

1.   Fyzické a právnické osoby mají v souvislosti s jakoukoli záležitostí spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení právo podat samostatně nebo případně společně u relevantního příslušného orgánu pro služby zprostředkování dat stížnost na poskytovatele služeb zprostředkování dat nebo u relevantního příslušného orgánu pro registraci organizací pro datový altruismus stížnost na uznanou organizaci pro datový altruismus.

2.   Příslušný orgán pro služby zprostředkování dat nebo příslušný orgán pro registraci organizací pro datový altruismus, u něhož byla stížnost podána, informuje stěžovatele o:

| a) | pokroku při řešení stížnosti a o přijatém rozhodnutí; a |
| --- | --- |

a)

pokroku při řešení stížnosti a o přijatém rozhodnutí; a

| b) | účinné soudní ochraně podle článku 28. |
| --- | --- |

b)

účinné soudní ochraně podle článku 28.

Článek 28

Právo na účinnou soudní ochranu

1.   Bez ohledu na jakékoli správní nebo jiné mimosoudní opravné prostředky mají dotčené fyzické a právnické osoby právo na účinnou soudní ochranu, pokud jde o právně závazná rozhodnutí uvedená v článku 14 přijatá příslušnými orgány pro služby zprostředkování dat v rámci řízení, kontroly a prosazování režimu oznamování vztahujícího se na poskytovatele služeb zprostředkování dat a právně závazná rozhodnutí uvedená v článcích 19 a 24, přijatá příslušnými orgány pro registraci organizací pro datový altruismus v rámci sledování uznaných organizací pro datový altruismus.

2.   Řízení podle tohoto článku se zahajuje u soudů členského státu, v němž se nachází příslušný orgán pro služby zprostředkování dat nebo příslušný orgán pro registraci organizací pro datový altruismus, vůči kterému opravný prostředek směřuje, a to jednotlivě nebo případně kolektivně prostřednictvím zástupců jedné nebo více fyzických nebo právnických osob.

3.   Pokud příslušný orgán pro služby zprostředkování dat nebo příslušný orgán pro registraci organizací pro datový altruismus nereaguje na stížnost, má každá dotčená fyzická nebo právnická osoba v souladu s vnitrostátním právem buď právo na účinnou soudní ochranu, nebo právo na přezkum nestranným orgánem s příslušnými odbornými znalostmi.

KAPITOLA VI

Evropský sbor pro datové inovace

Článek 29

Evropský sbor pro datové inovace

1.   Komise zřídí Evropský sbor pro datové inovace ve formě expertní skupiny, složený ze zástupců příslušných orgánů pro služby zprostředkování dat a příslušných orgánů pro registraci organizací pro datový altruismus všech členských států, Evropského sboru pro ochranu osobních údajů, evropského inspektora ochrany údajů, agentury ENISA, Komise, zmocněnce EU pro malé a střední podniky nebo zástupce jmenovaného sítí zmocněnců pro malé a střední podniky a jiných zástupců příslušných orgánů v konkrétních odvětvích, jakož i orgánů se zvláštním odborným zaměřením. Při jmenování jednotlivých odborníků usiluje Komise o dosažení genderové a zeměpisné vyváženosti ve složení skupiny odborníků.

2.   Evropský sbor pro datové inovace se skládá alespoň ze tří podskupin:

| a) | podskupiny složené z příslušných orgánů pro služby zprostředkování dat a příslušných orgánů pro registraci organizací pro datový altruismus, za účelem plnění úkolů podle čl. 30 písm. a), c), j) a k); |
| --- | --- |

a)

podskupiny složené z příslušných orgánů pro služby zprostředkování dat a příslušných orgánů pro registraci organizací pro datový altruismus, za účelem plnění úkolů podle čl. 30 písm. a), c), j) a k);

| b) | podskupiny pro technické diskuse o normalizaci, přenositelnosti a interoperabilitě podle čl. 30 písm. f) a g); |
| --- | --- |

b)

podskupiny pro technické diskuse o normalizaci, přenositelnosti a interoperabilitě podle čl. 30 písm. f) a g);

| c) | podskupiny pro zapojení zúčastněných stran složené z příslušných zástupců průmyslu, výzkumu, akademické obce, občanské společnosti, normalizačních organizací, příslušných společných evropských datových prostorů a dalších příslušných zúčastněných stran a třetích stran, které poskytují poradenství Evropskému sboru pro datové inovace ohledně úkolů podle čl. 30 písm. d), e), f), g) a h). |
| --- | --- |

c)

podskupiny pro zapojení zúčastněných stran složené z příslušných zástupců průmyslu, výzkumu, akademické obce, občanské společnosti, normalizačních organizací, příslušných společných evropských datových prostorů a dalších příslušných zúčastněných stran a třetích stran, které poskytují poradenství Evropskému sboru pro datové inovace ohledně úkolů podle čl. 30 písm. d), e), f), g) a h).

3.   Zasedáním Evropského sboru pro datové inovace předsedá Komise.

4.   Evropskému sboru pro datové inovace by měl být nápomocen sekretariát, jehož služby zajistí Komise.

Článek 30

Úkoly Evropského sboru pro datové inovace

Evropský sbor pro datové inovace plní tyto úkoly:

| a) | poskytuje poradenství a napomáhá Komisi ohledně rozvíjení ustálené praxe subjektů veřejného sektoru a příslušných subjektů uvedených v čl. 7 odst. 1 při vyřizování žádostí o opakované použití kategorií dat uvedených v čl. 3 odst. 1; |
| --- | --- |

a)

poskytuje poradenství a napomáhá Komisi ohledně rozvíjení ustálené praxe subjektů veřejného sektoru a příslušných subjektů uvedených v čl. 7 odst. 1 při vyřizování žádostí o opakované použití kategorií dat uvedených v čl. 3 odst. 1;

| b) | poskytuje poradenství a napomáhá Komisi ohledně rozvíjení ustálené praxe pro datový altruismus v celé Unii; |
| --- | --- |

b)

poskytuje poradenství a napomáhá Komisi ohledně rozvíjení ustálené praxe pro datový altruismus v celé Unii;

| c) | poskytuje poradenství a napomáhá Komisi ohledně rozvíjení ustálené praxe příslušných orgánů pro služby zprostředkování dat a příslušných orgánů pro registraci organizací pro datový altruismus při uplatňování požadavků vztahujících se na poskytovatele služeb zprostředkování dat a uznané organizace pro datový altruismus; |
| --- | --- |

c)

poskytuje poradenství a napomáhá Komisi ohledně rozvíjení ustálené praxe příslušných orgánů pro služby zprostředkování dat a příslušných orgánů pro registraci organizací pro datový altruismus při uplatňování požadavků vztahujících se na poskytovatele služeb zprostředkování dat a uznané organizace pro datový altruismus;

| d) | poskytuje poradenství a napomáhá Komisi ohledně vypracovávání jednotných pokynů, jak nejlépe chránit v souvislosti s tímto nařízením obchodně citlivé údaje neosobní povahy, zejména obchodní tajemství, ale také neosobní údaje, které představují obsah chráněný právy duševního vlastnictví, před protiprávním přístupem, jenž může vést ke krádeži duševního vlastnictví nebo průmyslové špionáži; |
| --- | --- |

d)

poskytuje poradenství a napomáhá Komisi ohledně vypracovávání jednotných pokynů, jak nejlépe chránit v souvislosti s tímto nařízením obchodně citlivé údaje neosobní povahy, zejména obchodní tajemství, ale také neosobní údaje, které představují obsah chráněný právy duševního vlastnictví, před protiprávním přístupem, jenž může vést ke krádeži duševního vlastnictví nebo průmyslové špionáži;

| e) | poskytuje poradenství a napomáhá Komisi ohledně vypracovávání jednotných pokynů k požadavkům na kybernetickou bezpečnost pro výměnu a uchovávání dat; |
| --- | --- |

e)

poskytuje poradenství a napomáhá Komisi ohledně vypracovávání jednotných pokynů k požadavkům na kybernetickou bezpečnost pro výměnu a uchovávání dat;

| f) | poskytuje poradenství Komisi, zejména s přihlédnutím k podnětům normalizačních organizací, při stanovování priorit meziodvětvových norem, které se mají používat a které jsou vypracovány pro použití dat a meziodvětvové sdílení dat mezi novými společnými evropskými datovými prostory, meziodvětvové srovnání a výměnu osvědčených postupů, pokud jde o odvětvové požadavky na bezpečnost a postupy přístupu, přičemž jsou zohledněny odvětvové činnosti v oblasti normalizace, zejména při objasňování a rozlišování toho, které normy a postupy jsou meziodvětvové a které jsou odvětvové; |
| --- | --- |

f)

poskytuje poradenství Komisi, zejména s přihlédnutím k podnětům normalizačních organizací, při stanovování priorit meziodvětvových norem, které se mají používat a které jsou vypracovány pro použití dat a meziodvětvové sdílení dat mezi novými společnými evropskými datovými prostory, meziodvětvové srovnání a výměnu osvědčených postupů, pokud jde o odvětvové požadavky na bezpečnost a postupy přístupu, přičemž jsou zohledněny odvětvové činnosti v oblasti normalizace, zejména při objasňování a rozlišování toho, které normy a postupy jsou meziodvětvové a které jsou odvětvové;

| g) | je Komisi nápomocen, zejména s přihlédnutím k podnětům normalizačních organizací, při řešení roztříštěnosti vnitřního trhu a ekonomiky založené na datech na vnitřním trhu prostřednictvím zvyšování přeshraniční a meziodvětvové interoperability dat a služeb sdílení dat mezi jednotlivými odvětvími a oblastmi, a to v návaznosti na stávající evropské, mezinárodní nebo vnitrostátní normy, mimo jiné s cílem podpořit vytváření společných evropských datových prostorů; |
| --- | --- |

g)

je Komisi nápomocen, zejména s přihlédnutím k podnětům normalizačních organizací, při řešení roztříštěnosti vnitřního trhu a ekonomiky založené na datech na vnitřním trhu prostřednictvím zvyšování přeshraniční a meziodvětvové interoperability dat a služeb sdílení dat mezi jednotlivými odvětvími a oblastmi, a to v návaznosti na stávající evropské, mezinárodní nebo vnitrostátní normy, mimo jiné s cílem podpořit vytváření společných evropských datových prostorů;

| h) | navrhuje pokyny pro společné evropské datové prostory, a sice pro účelově či odvětvově specifické nebo meziodvětvové interoperabilní rámce společných norem a postupů pro sdílení nebo společné zpracování dat, mimo jiné pro vývoj nových produktů a služeb, vědecký výzkum nebo iniciativy občanské společnosti; tyto společné normy a postupy zohledňují stávající normy, jsou v souladu s pravidly hospodářské soutěže a zajišťují nediskriminační přístup pro všechny účastníky za účelem usnadnění sdílení údajů v Unii a využití potenciálu stávajících a budoucích datových prostorů; a zaměřuje se mimo jiné na:






  i) | meziodvětvové normy, které se mají používat a které jsou vypracovány pro použití dat a meziodvětvové sdílení dat, meziodvětvové srovnání a výměnu osvědčených postupů, pokud jde o odvětvové požadavky na bezpečnost, a postupy přístupu, přičemž jsou zohledněny odvětvové činnosti v oblasti normalizace, zejména při objasňování a rozlišování toho, které normy a postupy jsou meziodvětvové a které jsou odvětvové; |
| --- | --- | --- |

h)

navrhuje pokyny pro společné evropské datové prostory, a sice pro účelově či odvětvově specifické nebo meziodvětvové interoperabilní rámce společných norem a postupů pro sdílení nebo společné zpracování dat, mimo jiné pro vývoj nových produktů a služeb, vědecký výzkum nebo iniciativy občanské společnosti; tyto společné normy a postupy zohledňují stávající normy, jsou v souladu s pravidly hospodářské soutěže a zajišťují nediskriminační přístup pro všechny účastníky za účelem usnadnění sdílení údajů v Unii a využití potenciálu stávajících a budoucích datových prostorů; a zaměřuje se mimo jiné na:

i)

meziodvětvové normy, které se mají používat a které jsou vypracovány pro použití dat a meziodvětvové sdílení dat, meziodvětvové srovnání a výměnu osvědčených postupů, pokud jde o odvětvové požadavky na bezpečnost, a postupy přístupu, přičemž jsou zohledněny odvětvové činnosti v oblasti normalizace, zejména při objasňování a rozlišování toho, které normy a postupy jsou meziodvětvové a které jsou odvětvové;

| ii) | požadavky týkající se boje proti překážkám vstupu na trh a zabránění efektu závislosti na jednom poskytovateli za účelem zajištění spravedlivé hospodářské soutěže a interoperability; |
| --- | --- |

ii)

požadavky týkající se boje proti překážkám vstupu na trh a zabránění efektu závislosti na jednom poskytovateli za účelem zajištění spravedlivé hospodářské soutěže a interoperability;

| iii) | odpovídající ochranu pro oprávněné předávání údajů do třetích zemí, včetně záruk proti jakémukoli předání, jež je podle práva Unie zakázáno; |
| --- | --- |

iii)

odpovídající ochranu pro oprávněné předávání údajů do třetích zemí, včetně záruk proti jakémukoli předání, jež je podle práva Unie zakázáno;

| iv) | přiměřené a nediskriminační zastoupení příslušných zúčastněných stran při správě společných evropských datových prostorů; |
| --- | --- |

iv)

přiměřené a nediskriminační zastoupení příslušných zúčastněných stran při správě společných evropských datových prostorů;

| v) | dodržování požadavků na kybernetickou bezpečnost v souladu s právem Unie; |
| --- | --- |

v)

dodržování požadavků na kybernetickou bezpečnost v souladu s právem Unie;

| i) | usnadňuje spolupráci mezi členskými státy, pokud jde o stanovení harmonizovaných podmínek umožňujících opakované použití kategorií údajů uvedených v čl. 3 odst. 1 v držení subjektů veřejného sektoru na celém vnitřním trhu; |
| --- | --- |

i)

usnadňuje spolupráci mezi členskými státy, pokud jde o stanovení harmonizovaných podmínek umožňujících opakované použití kategorií údajů uvedených v čl. 3 odst. 1 v držení subjektů veřejného sektoru na celém vnitřním trhu;

| j) | usnadňuje spolupráci mezi příslušnými orgány pro služby zprostředkování dat a příslušnými orgány pro registraci organizací pro datový altruismus prostřednictvím budování kapacit a výměny informací, zejména stanovením metod účinné výměny informací týkajících se postupu pro oznamování poskytovateli služeb zprostředkování dat a registrace a sledování uznaných organizací pro datový altruismus, včetně koordinace, pokud jde o stanovení poplatků nebo sankcí, a rovněž usnadňuje spolupráci mezi příslušnými orgány pro služby zprostředkování dat a příslušnými orgány pro registraci organizací pro datový altruismus, pokud jde o mezinárodní přístup a předávání dat; |
| --- | --- |

j)

usnadňuje spolupráci mezi příslušnými orgány pro služby zprostředkování dat a příslušnými orgány pro registraci organizací pro datový altruismus prostřednictvím budování kapacit a výměny informací, zejména stanovením metod účinné výměny informací týkajících se postupu pro oznamování poskytovateli služeb zprostředkování dat a registrace a sledování uznaných organizací pro datový altruismus, včetně koordinace, pokud jde o stanovení poplatků nebo sankcí, a rovněž usnadňuje spolupráci mezi příslušnými orgány pro služby zprostředkování dat a příslušnými orgány pro registraci organizací pro datový altruismus, pokud jde o mezinárodní přístup a předávání dat;

| k) | poskytuje poradenství a napomáhá Komisi ohledně hodnocení toho, zda mají být přijaty prováděcí akty uvedené v čl. 5 odst. 11 a 12; |
| --- | --- |

k)

poskytuje poradenství a napomáhá Komisi ohledně hodnocení toho, zda mají být přijaty prováděcí akty uvedené v čl. 5 odst. 11 a 12;

| l) | poskytuje poradenství a napomáhá Komisi ohledně vypracovávání evropského formuláře souhlasu s datovým altruismem v souladu s čl. 25 odst. 1; |
| --- | --- |

l)

poskytuje poradenství a napomáhá Komisi ohledně vypracovávání evropského formuláře souhlasu s datovým altruismem v souladu s čl. 25 odst. 1;

| m) | poskytuje poradenství Komisi, jak zlepšovat mezinárodní regulační prostředí pro neosobní údaje, včetně normalizace. |
| --- | --- |

m)

poskytuje poradenství Komisi, jak zlepšovat mezinárodní regulační prostředí pro neosobní údaje, včetně normalizace.

KAPITOLA VII

Mezinárodní přístup a předávání

Článek 31

Mezinárodní přístup a předávání

1.   Subjekt veřejného sektoru, fyzická či právnická osoba, jíž bylo uděleno právo na opakované použití dat v souladu s kapitolou II, poskytovatel služeb zprostředkování dat nebo uznaná organizace pro datový altruismus přijmou veškerá přiměřená technická, právní a organizační opatření, včetně smluvních ujednání, s cílem předejít mezinárodnímu předání těchto neosobních údajů z Unie či mezinárodnímu vládnímu přístupu k nim v případech, kdy by takové předání či přístup mohly být v rozporu s unijními právními předpisy nebo vnitrostátními právními předpisy příslušného členského státu, aniž jsou dotčeny odstavce 2 či 3.

2.   Jakékoli rozhodnutí či rozsudek soudu třetí země a jakékoli rozhodnutí správního orgánu třetí země vyžadující, aby subjekt veřejného sektoru, fyzická nebo právnická osoba, jíž bylo uděleno právo na opakované použití dat v souladu s kapitolou II, poskytovatel služeb zprostředkování dat nebo uznaná organizace pro datový altruismus předali neosobní údaje z Unie či umožnili přístup k neosobním údajům drženým v Unii v rámci oblasti působnosti tohoto nařízení, lze uznat nebo vykonat pouze tehdy, zakládají-li se na mezinárodní dohodě, jako je smlouva o vzájemné právní pomoci, která je v platnosti mezi dožadující třetí zemí a Unií, nebo na jakékoli takové dohodě mezi dožadující třetí zemí a některým členským státem.

3.   V případě neexistence mezinárodní dohody uvedené v odstavci 2 tohoto článku, pokud jsou subjekt veřejného sektoru, fyzická či právnická osoba, jíž bylo uděleno právo na opakované použití dat v souladu s kapitolou II, poskytovatel služeb zprostředkování dat nebo uznaná organizace pro datový altruismus adresáty rozhodnutí či rozsudku soudu třetí země nebo rozhodnutí správního orgánu třetí země, které jim ukládá předat neosobní údaje z Unie či umožnit přístup k neosobním údajům v Unii v rámci oblasti působnosti tohoto nařízení, a při dodržení souladu s takovým rozhodnutí by hrozilo, že by příjemce jednal v rozporu s unijními právními předpisy nebo s vnitrostátními právními předpisy příslušného členského státu, pak k předání takových údajů dotyčnému orgánu třetí země nebo k umožnění přístupu téhož orgánu k nim dojde pouze v případě, že:

| a) | systém třetí země požaduje stanovení důvodů a proporcionality takového rozhodnutí či rozsudku a požaduje, aby soudní příkaz nebo případně rozhodnutí či rozsudek byly specifické povahy, například zřízením dostatečného spojení na určité podezřelé osoby nebo protiprávní jednání; |
| --- | --- |

a)

systém třetí země požaduje stanovení důvodů a proporcionality takového rozhodnutí či rozsudku a požaduje, aby soudní příkaz nebo případně rozhodnutí či rozsudek byly specifické povahy, například zřízením dostatečného spojení na určité podezřelé osoby nebo protiprávní jednání;

| b) | odůvodněná námitka adresáta rozhodnutí podléhá přezkumu příslušného soudu ve třetí zemi; a |
| --- | --- |

b)

odůvodněná námitka adresáta rozhodnutí podléhá přezkumu příslušného soudu ve třetí zemi; a

| c) | příslušný soud, který příkaz dané rozhodnutí nebo rozsudek vydal nebo provádí přezkum rozhodnutí správního orgánu, má pravomoc v souladu se zákonem této třetí země řádně zohlednit příslušné právní zájmy poskytovatele údajů chráněných podle unijních právních předpisů či vnitrostátních právních předpisů příslušného členského státu. |
| --- | --- |

c)

příslušný soud, který příkaz dané rozhodnutí nebo rozsudek vydal nebo provádí přezkum rozhodnutí správního orgánu, má pravomoc v souladu se zákonem této třetí země řádně zohlednit příslušné právní zájmy poskytovatele údajů chráněných podle unijních právních předpisů či vnitrostátních právních předpisů příslušného členského státu.

4.   Jsou-li podmínky stanovené v odstavci 2 nebo odstavci 3 splněny, subjekt veřejného sektoru, fyzická nebo právnická osoba, jíž bylo uděleno právo na opakované použití dat podle kapitoly II, poskytovatel služeb zprostředkování dat nebo uznaná organizace pro datový altruismus poskytnou v reakci na žádost minimální povolené množství dat, a to na základě přiměřeného výkladu žádosti.

5.   Subjekt veřejného sektoru, fyzická nebo právnická osoba, jíž bylo uděleno právo na opakované použití dat podle kapitoly II, poskytovatel služeb zprostředkování dat a uznaná organizace pro datový altruismus informují držitele dat o existenci žádosti správního orgánu ve třetí zemi o přístup k jeho údajům před tím, než této žádosti vyhoví, s výjimkou případů, kdy je účelem žádosti prosazování práva, a pokud je to nezbytné k zajištění účinnosti donucovací činnosti.

KAPITOLA VIII

Přenesení pravomoci a postup projednávání ve výboru

Článek 32

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 13 a čl. 22 odst. 1 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje dnem 23. června 2022.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 13 a čl. 22 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 13 a čl. 22 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.

Článek 33

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor. Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

KAPITOLA IX

Závěrečná a přechodná ustanovení

Článek 34

Sankce

1.   Členské státy stanoví sankce za porušení povinností týkajících se předávání neosobních údajů do třetích zemí podle čl. 5 odst. 14 a článku 31, oznamovací povinnosti poskytovatelů služeb zprostředkování dat informovat podle článku 11, podmínek pro poskytování služeb zprostředkování dat podle článku 12 a podmínek pro registraci jako uznané organizace pro datový altruismus podle článků 18, 20, 21 a 22 a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy při stanovení těchto sankcí zohlední doporučení Evropského sboru pro datové inovace. Členské státy o takto stanovených sankcích a opatřeních uvědomí Komisi do 24. září 2023 a neprodleně jí oznámí všechny jejich následné změny.

2.   Pro ukládání sankcí poskytovatelům služeb zprostředkování dat a organizacím pro datový altruismus za porušení tohoto nařízení členské státy případně zohlední tato příkladná a orientační:

| a) | povaha, závažnost, rozsah a doba trvání protiprávního jednání; |
| --- | --- |

a)

povaha, závažnost, rozsah a doba trvání protiprávního jednání;

| b) | veškerá opatření přijatá poskytovatelem služeb zprostředkování dat nebo uznanou organizací pro datový altruismus ke zmírnění nebo nápravě škody způsobené porušením předpisů; |
| --- | --- |

b)

veškerá opatření přijatá poskytovatelem služeb zprostředkování dat nebo uznanou organizací pro datový altruismus ke zmírnění nebo nápravě škody způsobené porušením předpisů;

| c) | veškerá předchozí porušení ze strany poskytovatele služeb zprostředkování dat nebo uznané organizace pro datový altruismus; |
| --- | --- |

c)

veškerá předchozí porušení ze strany poskytovatele služeb zprostředkování dat nebo uznané organizace pro datový altruismus;

| d) | získaný finanční prospěch nebo zamezené ztráty poskytovatele služeb zprostředkování dat nebo uznané organizace pro datový altruismus v důsledku porušení předpisů, pokud lze tento prospěch nebo ztráty spolehlivě stanovit; |
| --- | --- |

d)

získaný finanční prospěch nebo zamezené ztráty poskytovatele služeb zprostředkování dat nebo uznané organizace pro datový altruismus v důsledku porušení předpisů, pokud lze tento prospěch nebo ztráty spolehlivě stanovit;

| e) | jakákoli jiná přitěžující nebo polehčující okolnost vztahující se k danému o případu. |
| --- | --- |

e)

jakákoli jiná přitěžující nebo polehčující okolnost vztahující se k danému o případu.

Článek 35

Hodnocení a přezkum

Do 24. září 2025 provede Komise hodnocení tohoto nařízení a předloží zprávu o hlavních zjištěních plynoucích z tohoto hodnocení Evropskému parlamentu a Radě, jakož i Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. Ke zprávě v případě potřeby přiloží legislativní návrhy.

Toto hodnocení posoudí zejména:

| a) | uplatňování a fungování pravidel týkajících se sankcí stanovených členskými státy podle článku 34; |
| --- | --- |

a)

uplatňování a fungování pravidel týkajících se sankcí stanovených členskými státy podle článku 34;

| b) | úroveň souladu právních zástupců poskytovatelů služeb zprostředkování dat a uznaných organizací pro datový altruismus, kteří nejsou usazeni v Unii, s tímto nařízením a úroveň vymahatelnosti sankcí uložených vůči těmto poskytovatelům a organizacím; |
| --- | --- |

b)

úroveň souladu právních zástupců poskytovatelů služeb zprostředkování dat a uznaných organizací pro datový altruismus, kteří nejsou usazeni v Unii, s tímto nařízením a úroveň vymahatelnosti sankcí uložených vůči těmto poskytovatelům a organizacím;

| c) | typ organizací pro datový altruismus registrovaných podle kapitoly IV a přehled účelů obecného zájmu, pro něž jsou údaje sdíleny, s cílem stanovit v tomto ohledu jasná kritéria. |
| --- | --- |

c)

typ organizací pro datový altruismus registrovaných podle kapitoly IV a přehled účelů obecného zájmu, pro něž jsou údaje sdíleny, s cílem stanovit v tomto ohledu jasná kritéria.

Členské státy poskytnou Komisi informace nezbytné pro vypracování této zprávy.

Článek 36

Změna nařízení (EU) 2018/1724

V příloze II nařízení (EU) 2018/1724 se položka „Založení podniku, jeho provozování a ukončení jeho činnosti“ nahrazuje tímto:

| Životní události | Postupy | Očekávaný výstup, případně s výhradou posouzení žádosti příslušným orgánem v souladu s platným vnitrostátním právem |
| --- | --- | --- |
| Založení podniku, jeho provozování a ukončení jeho činnosti | Ohlašování podnikatelské činnosti, povolení k podnikatelské činnosti, změny v podnikatelské činnosti a ukončení podnikatelské činnosti bez insolvenčního nebo likvidačního řízení vyjma počáteční registrace podnikatelské činnosti v obchodním rejstříku a vyjma postupů týkajících se založení nebo jakékoli následné evidence společností ve smyslu čl. 54 druhého pododstavce Smlouvy o fungování EU | Potvrzení o přijetí ohlášení nebo změny, nebo žádosti o povolení podnikatelské činnosti |
| | Registrace zaměstnavatele (fyzické osoby) do povinného důchodového systému a systému pojištění | Potvrzení o registraci nebo registrační číslo sociálního zabezpečení |
| Registrace zaměstnanců do povinného důchodového systému a systému pojištění | Potvrzení o registraci nebo registrační číslo sociálního zabezpečení |
| Podání přiznání k dani z příjmu | Potvrzení o podání přiznání |
| Oznámení určené systému sociálního zabezpečení o ukončení smlouvy se zaměstnancem, s výjimkou postupů pro hromadné propouštění zaměstnanců | Potvrzení o přijetí oznámení |
| Úhrada příspěvků na sociální zabezpečení za zaměstnance | Příjmový doklad nebo jiná forma potvrzení úhrady příspěvků na sociální zabezpečení za zaměstnance |
| Oznámení poskytovatele služeb zprostředkování dat | potvrzení o přijetí oznámení |
| Registrace jako organizace pro datový altruismus uznaná v Unii | potvrzení registrace |

Životní události

Postupy

Očekávaný výstup, případně s výhradou posouzení žádosti příslušným orgánem v souladu s platným vnitrostátním právem

Založení podniku, jeho provozování a ukončení jeho činnosti

Ohlašování podnikatelské činnosti, povolení k podnikatelské činnosti, změny v podnikatelské činnosti a ukončení podnikatelské činnosti bez insolvenčního nebo likvidačního řízení vyjma počáteční registrace podnikatelské činnosti v obchodním rejstříku a vyjma postupů týkajících se založení nebo jakékoli následné evidence společností ve smyslu čl. 54 druhého pododstavce Smlouvy o fungování EU

Potvrzení o přijetí ohlášení nebo změny, nebo žádosti o povolení podnikatelské činnosti

Registrace zaměstnavatele (fyzické osoby) do povinného důchodového systému a systému pojištění

Potvrzení o registraci nebo registrační číslo sociálního zabezpečení

Registrace zaměstnanců do povinného důchodového systému a systému pojištění

Potvrzení o registraci nebo registrační číslo sociálního zabezpečení

Podání přiznání k dani z příjmu

Potvrzení o podání přiznání

Oznámení určené systému sociálního zabezpečení o ukončení smlouvy se zaměstnancem, s výjimkou postupů pro hromadné propouštění zaměstnanců

Potvrzení o přijetí oznámení

Úhrada příspěvků na sociální zabezpečení za zaměstnance

Příjmový doklad nebo jiná forma potvrzení úhrady příspěvků na sociální zabezpečení za zaměstnance

Oznámení poskytovatele služeb zprostředkování dat

potvrzení o přijetí oznámení

Registrace jako organizace pro datový altruismus uznaná v Unii

potvrzení registrace

Článek 37

Přechodná ustanovení

Subjekty poskytující služby zprostředkování dat uvedené v článku 10 ke dni 23. června 2022 splní povinnosti stanovené v kapitole III nejpozději do 24. září 2025.

Článek 38

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 24. září 2023.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. května 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

B. LE MAIRE

---

(1)  
  Úř. věst. C 286, 16.7.2021, s. 38.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 6. dubna 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 16. května 2022.

2

(3)  Doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU ze dne 9. března 2011 o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči (Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 45).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1239 ze dne 20. června 2019, kterým se zřizuje evropské prostředí jednotného námořního portálu a zrušuje směrnice 2010/65/EU (Úř. věst. L 198, 25.7.2019, s. 64).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1056 ze dne 15. července 2020 o elektronických informacích o nákladní dopravě (Úř. věst. L 249, 31.7.2020, s. 33).

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU ze dne 7. července 2010 o rámci pro zavedení inteligentních dopravních systémů v oblasti silniční dopravy a pro rozhraní s jinými druhy dopravy (Úř. věst. L 207, 6.8.2010, s. 1).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/858 ze dne 30. května 2018 o schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla a o dozoru nad trhem s nimi, o změně nařízení (ES) č. 715/2007 a č. 595/2009 a o zrušení směrnice 2007/46/ES (Úř. věst. L 151, 14.6.2018, s. 1).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1807 ze dne 14. listopadu 2018 o rámci pro volný tok neosobních údajů v Evropské unii (Úř. věst. L 303, 28.11.2018, s. 59).

10

(11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu (směrnice o elektronickém obchodu) (Úř. věst. L 178, 17.7.2000, s. 1).

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/29/ES ze dne 22. května 2001 o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnosti (Úř. věst. L 167, 22.6.2001, s. 10).

12

(13)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/48/ES ze dne 29. dubna 2004 o dodržování práv duševního vlastnictví (Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 45).

13

(14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1).

14

(15)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 ze dne 20. května 2015 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES a směrnice Komise 2006/70/ES (Úř. věst. L 141, 5.6.2015, s. 73).

15

(16)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/943 ze dne 8. června 2016 o ochraně nezveřejněného know-how a obchodních informací (obchodního tajemství) před jejich neoprávněným získáním, využitím a zpřístupněním (Úř. věst. L 157, 15.6.2016, s. 1).

16

(17)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1132 ze dne 14. června 2017 o některých aspektech práva obchodních společností (Úř. věst. L 169, 30.6.2017, s. 46).

17

(18)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/790 ze dne 17. dubna 2019 o autorském právu a právech s ním souvisejících na jednotném digitálním trhu a o změně směrnic 96/9/ES a 2001/29/ES (Úř. věst. L 130, 17.5.2019, s. 92).

18

(19)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1024 ze dne 20. června 2019 o otevřených datech a opakovaném použití informací veřejného sektoru (Úř. věst. L 172, 26.6.2019, s. 56).

19

(20)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76).

20

(21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

21

(22)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

22

(23)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (Směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37).

23

(24)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 89).

24

(25)  Nařízení Komise (EU) č. 557/2013 ze dne 17. června 2013, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o evropské statistice, pokud jde o přístup k důvěrným údajům pro vědecké účely, a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 831/2002 (Úř. věst. L 164, 18.6.2013, s. 16).

25

(26)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/9/ES ze dne 11. března 1996 o právní ochraně databází (Úř. věst. L 77, 27.3.1996, s. 20).

26

(27)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 84).

27

(28)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 ze dne 25. listopadu 2015 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 a zrušuje směrnice 2007/64/ES (Úř. věst. L 337, 23.12.2015, s. 35).

28

(29)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1724 ze dne 2. října 2018, kterým se zřizuje jednotná digitální brána pro poskytování přístupu k informacím, postupům a k asistenčním službám a službám pro řešení problémů a kterým se mění nařízení (EU) č. 1024/2012 (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 1).

29

(30)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

30

(31)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

31

(32)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2102 ze dne 26. října 2016 o přístupnosti internetových stránek a mobilních aplikací subjektů veřejného sektoru (Úř. věst. L 327, 2.12.2016, s. 1).

32

(33)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/882 ze dne 17. dubna 2019 o požadavcích na přístupnost u výrobků a služeb (Úř. věst. L 151, 7.6.2019, s. 70).

33

---

| 3.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/45

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/869

ze dne 30. května 2022,

kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě, mění nařízení (ES) č. 715/2009, (EU) 2019/942 a (EU) 2019/943 a směrnice 2009/73/ES a (EU) 2019/944 a zrušuje nařízení (EU) č. 347/2013

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s řádným legislativním postupem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ve svém sdělení ze dne 11. prosince 2019 nazvaném „Zelená dohoda pro Evropu“ (dále jen „Zelená dohoda pro Evropu“) vytyčila Komise novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii ve spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, která nejpozději do roku 2050 naplní svůj cíl klimatické neutrality a ve které nebude mít hospodářský růst vazbu na využívání zdrojů. Ve svém sdělení ze dne 17. září 2020 nazvaném „Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 – Investice do klimaticky neutrální budoucnosti ve prospěch našich občanů“ Komise navrhla zvýšit cíl snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 alespoň na 55 %. Tuto ambici potvrdila Evropská rada dne 11. prosince 2020 a posouzení dopadů připojené k uvedenému sdělení potvrzuje, že budoucí skladba zdrojů energie se bude velmi lišit od skladby současné a že bude nutné přezkoumat a v případě potřeby revidovat právní předpisy v oblasti energetiky. Stávající investice do energetické infrastruktury zjevně nepostačují k transformaci a výstavbě energetické infrastruktury budoucnosti. To rovněž znamená, že musí existovat infrastruktura, která podpoří evropskou transformaci energetiky, a to včetně rychlé elektrifikace, rozšíření výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů bez využití fosilních paliv, většího využívání plynů z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkových plynů, integrace energetického systému a většího využívání inovativních řešení. |
| --- | --- |

(1)

Ve svém sdělení ze dne 11. prosince 2019 nazvaném „Zelená dohoda pro Evropu“ (dále jen „Zelená dohoda pro Evropu“) vytyčila Komise novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii ve spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, která nejpozději do roku 2050 naplní svůj cíl klimatické neutrality a ve které nebude mít hospodářský růst vazbu na využívání zdrojů. Ve svém sdělení ze dne 17. září 2020 nazvaném „Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 – Investice do klimaticky neutrální budoucnosti ve prospěch našich občanů“ Komise navrhla zvýšit cíl snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 alespoň na 55 %. Tuto ambici potvrdila Evropská rada dne 11. prosince 2020 a posouzení dopadů připojené k uvedenému sdělení potvrzuje, že budoucí skladba zdrojů energie se bude velmi lišit od skladby současné a že bude nutné přezkoumat a v případě potřeby revidovat právní předpisy v oblasti energetiky. Stávající investice do energetické infrastruktury zjevně nepostačují k transformaci a výstavbě energetické infrastruktury budoucnosti. To rovněž znamená, že musí existovat infrastruktura, která podpoří evropskou transformaci energetiky, a to včetně rychlé elektrifikace, rozšíření výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů bez využití fosilních paliv, většího využívání plynů z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkových plynů, integrace energetického systému a většího využívání inovativních řešení.

| (2) | Stávající závazný cíl Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030 ve výši nejméně 32 % konečné spotřeby energie a hlavní cíl Unie v oblasti energetické účinnosti ve výši nejméně 32,5 % budou revidovány s°ohledem na vyšší ambici Unie formulovanou v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 (4) a v Zelené dohodě pro Evropu. |
| --- | --- |

(2)

Stávající závazný cíl Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030 ve výši nejméně 32 % konečné spotřeby energie a hlavní cíl Unie v oblasti energetické účinnosti ve výši nejméně 32,5 % budou revidovány s°ohledem na vyšší ambici Unie formulovanou v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 (4) a v Zelené dohodě pro Evropu.

| (3) | Pařížská dohoda přijatá na základě Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (5) (dále jen „Pařížská dohoda“) stanoví dlouhodobý cíl udržet nárůst průměrné globální teploty výrazně pod hranicí 2°°C oproti hodnotám před průmyslovou revolucí a usilovat o to, aby tento nárůst nepřesáhl 1,5°°C oproti hodnotám před průmyslovou revolucí, a zdůrazňuje, že je důležité přizpůsobit se nepříznivým dopadům změny klimatu a sladit finanční toky s°nízkoemisním rozvojem odolným vůči změně klimatu. Dne 12. prosince 2019 potvrdila Evropská rada cíl dosáhnout do roku 2050 klimaticky neutrální Evropské unie v souladu s cíli Pařížské dohody. |
| --- | --- |

(3)

Pařížská dohoda přijatá na základě Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (5) (dále jen „Pařížská dohoda“) stanoví dlouhodobý cíl udržet nárůst průměrné globální teploty výrazně pod hranicí 2°°C oproti hodnotám před průmyslovou revolucí a usilovat o to, aby tento nárůst nepřesáhl 1,5°°C oproti hodnotám před průmyslovou revolucí, a zdůrazňuje, že je důležité přizpůsobit se nepříznivým dopadům změny klimatu a sladit finanční toky s°nízkoemisním rozvojem odolným vůči změně klimatu. Dne 12. prosince 2019 potvrdila Evropská rada cíl dosáhnout do roku 2050 klimaticky neutrální Evropské unie v souladu s cíli Pařížské dohody.

| (4) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 (6) stanoví hlavní směry pro včasný rozvoj a interoperabilitu prioritních koridorů a oblastí transevropské energetické infrastruktury, aby se dosáhlo cílů energetické politiky uvedených ve Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), kterými je zajistit fungování vnitřního trhu s energií, bezpečnost dodávek energie a konkurenční trhy s energií v Unii, podporovat energetickou účinnost, úspory energie, rozvoj nových a obnovitelných forem energie a podporovat propojení energetických sítí. Nařízení (EU) č. 347/2013 zavádí rámec pro spolupráci členských států a příslušných zúčastněných stran v regionálním prostředí za účelem rozvoje lépe propojených energetických sítí, jehož cílem je propojit regiony, které jsou v současnosti izolovány od evropských trhů s energií, posílit stávající a prosazovat nová přeshraniční propojení a napomoci integraci energie z obnovitelných zdrojů. Sledováním těchto cílů přispívá nařízení (EU) č. 347/2013 k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění a přináší celé Unii výhody v podobě konkurenceschopnosti a hospodářské, sociální a územní soudržnosti. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 (6) stanoví hlavní směry pro včasný rozvoj a interoperabilitu prioritních koridorů a oblastí transevropské energetické infrastruktury, aby se dosáhlo cílů energetické politiky uvedených ve Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), kterými je zajistit fungování vnitřního trhu s energií, bezpečnost dodávek energie a konkurenční trhy s energií v Unii, podporovat energetickou účinnost, úspory energie, rozvoj nových a obnovitelných forem energie a podporovat propojení energetických sítí. Nařízení (EU) č. 347/2013 zavádí rámec pro spolupráci členských států a příslušných zúčastněných stran v regionálním prostředí za účelem rozvoje lépe propojených energetických sítí, jehož cílem je propojit regiony, které jsou v současnosti izolovány od evropských trhů s energií, posílit stávající a prosazovat nová přeshraniční propojení a napomoci integraci energie z obnovitelných zdrojů. Sledováním těchto cílů přispívá nařízení (EU) č. 347/2013 k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění a přináší celé Unii výhody v podobě konkurenceschopnosti a hospodářské, sociální a územní soudržnosti.

| (5) | Hodnocení nařízení (EU) č. 347/2013 jasně ukázalo, že tento rámec účinně zlepšil integraci sítí členských států a stimuloval obchod s energií, a přispěl tudíž ke konkurenceschopnosti Unie. Projekty společného zájmu v oblasti elektřiny a plynu výrazně přispěly k bezpečnosti dodávek energie. Pokud jde o plyn, je infrastruktura nyní lépe propojena a odolnost dodávek se od roku 2013 podstatně zlepšila. Regionální spolupráce v regionálních skupinách a prostřednictvím přeshraničního přidělování nákladů je důležitým faktorem umožňujícím provádění projektů. V°mnoha případech však přeshraniční přidělování nákladů nevedlo ke zmenšení mezery ve financování projektů, jak bylo zamýšleno. Ačkoli většina povolovacích řízení byla zkrácena, v některých případech tento postup stále trvá dlouho. Důležitým činitelem byla finanční pomoc z Nástroje pro propojení Evropy zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (7), neboť granty na studie pomohly projektům snížit rizika v raných fázích vývoje, zatímco granty na práce podpořily projekty zaměřené na hlavní úzká místa, která nemohlo dostatečně vyřešit tržní financování. |
| --- | --- |

(5)

Hodnocení nařízení (EU) č. 347/2013 jasně ukázalo, že tento rámec účinně zlepšil integraci sítí členských států a stimuloval obchod s energií, a přispěl tudíž ke konkurenceschopnosti Unie. Projekty společného zájmu v oblasti elektřiny a plynu výrazně přispěly k bezpečnosti dodávek energie. Pokud jde o plyn, je infrastruktura nyní lépe propojena a odolnost dodávek se od roku 2013 podstatně zlepšila. Regionální spolupráce v regionálních skupinách a prostřednictvím přeshraničního přidělování nákladů je důležitým faktorem umožňujícím provádění projektů. V°mnoha případech však přeshraniční přidělování nákladů nevedlo ke zmenšení mezery ve financování projektů, jak bylo zamýšleno. Ačkoli většina povolovacích řízení byla zkrácena, v některých případech tento postup stále trvá dlouho. Důležitým činitelem byla finanční pomoc z Nástroje pro propojení Evropy zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (7), neboť granty na studie pomohly projektům snížit rizika v raných fázích vývoje, zatímco granty na práce podpořily projekty zaměřené na hlavní úzká místa, která nemohlo dostatečně vyřešit tržní financování.

| (6) | Evropský parlament vyzval ve svém usnesení ze dne 10. července 2020 o revizi hlavních směrů pro transevropské energetické infrastruktury (8) k revizi nařízení (EU) č. 347/2013, která by zohlednila zejména cíle Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a cíl klimatické neutrality do roku 2050 a naplnění zásady „energetická účinnost v první řadě“. |
| --- | --- |

(6)

Evropský parlament vyzval ve svém usnesení ze dne 10. července 2020 o revizi hlavních směrů pro transevropské energetické infrastruktury (8) k revizi nařízení (EU) č. 347/2013, která by zohlednila zejména cíle Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a cíl klimatické neutrality do roku 2050 a naplnění zásady „energetická účinnost v první řadě“.

| (7) | Politika transevropských energetických sítí je ústředním nástrojem rozvoje vnitřního trhu s energií a je nezbytná pro dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu. K dosažení vyšší míry snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 a klimatické neutrality nejpozději do roku 2050 Evropa potřebuje integrovanější energetický systém založený na vyšší míře elektrifikace na základě dalších obnovitelných a nízkouhlíkových zdrojů a na dekarbonizaci plynárenského odvětví. Politika transevropských energetických sítí může zajistit, aby rozvoj energetické infrastruktury Unie podporoval požadovaný energetický přechod ke klimatické neutralitě v souladu se zásadou „energetická účinnost v první řadě“ a se zásadou technologické neutrality, přičemž bere v úvahu také potenciál snižování emisí v konečném využití energie. Může rovněž zajistit propojení, energetickou bezpečnost, integraci trhu a systému a hospodářskou soutěž ve prospěch všech členských států, jakož i energie pro domácnosti a podniky za dostupnou cenu. |
| --- | --- |

(7)

Politika transevropských energetických sítí je ústředním nástrojem rozvoje vnitřního trhu s energií a je nezbytná pro dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu. K dosažení vyšší míry snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 a klimatické neutrality nejpozději do roku 2050 Evropa potřebuje integrovanější energetický systém založený na vyšší míře elektrifikace na základě dalších obnovitelných a nízkouhlíkových zdrojů a na dekarbonizaci plynárenského odvětví. Politika transevropských energetických sítí může zajistit, aby rozvoj energetické infrastruktury Unie podporoval požadovaný energetický přechod ke klimatické neutralitě v souladu se zásadou „energetická účinnost v první řadě“ a se zásadou technologické neutrality, přičemž bere v úvahu také potenciál snižování emisí v konečném využití energie. Může rovněž zajistit propojení, energetickou bezpečnost, integraci trhu a systému a hospodářskou soutěž ve prospěch všech členských států, jakož i energie pro domácnosti a podniky za dostupnou cenu.

| (8) | Ačkoli cíle nařízení (EU) č. 347/2013 zůstávají z velké části platné, současný rámec transevropských energetických sítí dosud plně neodráží očekávané změny energetického systému, které vyplynou z nových politických souvislostí, a zejména z posílených cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030, jakož i z cíle klimatické neutrality do roku 2050 na základě Zelené dohody pro Evropu. Proto je zapotřebí, aby se do revidovaného rámce transevropských energetických sítí odpovídajícím způsobem mimo jiné aspekty promítly i cíle v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se jí. Vedle nových politických souvislostí a cílů byl v posledním desetiletí rychlý i technologický rozvoj. Tento vývoj by měl být zohledněn v kategoriích energetické infrastruktury, na něž se vztahuje toto nařízení, v kritériích pro výběr projektů společného zájmu, jakož i v prioritních koridorech a tematických oblastech. Současně by se ustanovení tohoto nařízení neměla dotknout práva členského státu stanovit podmínky pro využívání svých energetických zdrojů, jeho volby mezi různými energetickými zdroji a základní skladby jeho zásobování energií, jak je stanoveno v článku 194 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(8)

Ačkoli cíle nařízení (EU) č. 347/2013 zůstávají z velké části platné, současný rámec transevropských energetických sítí dosud plně neodráží očekávané změny energetického systému, které vyplynou z nových politických souvislostí, a zejména z posílených cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030, jakož i z cíle klimatické neutrality do roku 2050 na základě Zelené dohody pro Evropu. Proto je zapotřebí, aby se do revidovaného rámce transevropských energetických sítí odpovídajícím způsobem mimo jiné aspekty promítly i cíle v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se jí. Vedle nových politických souvislostí a cílů byl v posledním desetiletí rychlý i technologický rozvoj. Tento vývoj by měl být zohledněn v kategoriích energetické infrastruktury, na něž se vztahuje toto nařízení, v kritériích pro výběr projektů společného zájmu, jakož i v prioritních koridorech a tematických oblastech. Současně by se ustanovení tohoto nařízení neměla dotknout práva členského státu stanovit podmínky pro využívání svých energetických zdrojů, jeho volby mezi různými energetickými zdroji a základní skladby jeho zásobování energií, jak je stanoveno v článku 194 Smlouvy o fungování EU.

| (9) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (9) and (EU) 2019/944 (10) stanoví vnitřní trh s energií. Jakkoli bylo dosaženo velmi významného pokroku při dokončování tohoto trhu, stále existuje prostor pro zlepšení prostřednictvím lepšího využívání stávající energetické infrastruktury, integrace narůstajících objemů energie z obnovitelných zdrojů a integrace systému. |
| --- | --- |

(9)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (9) and (EU) 2019/944 (10) stanoví vnitřní trh s energií. Jakkoli bylo dosaženo velmi významného pokroku při dokončování tohoto trhu, stále existuje prostor pro zlepšení prostřednictvím lepšího využívání stávající energetické infrastruktury, integrace narůstajících objemů energie z obnovitelných zdrojů a integrace systému.

| (10) | Energetická infrastruktura Unie by měla být modernizována, aby se předešlo technickým selháním a aby se zvýšila odolnost infrastruktury vůči těmto selháním, ať už přírodním, nebo člověkem způsobeným katastrofám, nepříznivým účinkům změny klimatu a hrozbám pro bezpečnost Unie, zejména pokud jde o evropské kritické infrastruktury stanovené ve směrnici Rady 2008/114/ES (11). |
| --- | --- |

(10)

Energetická infrastruktura Unie by měla být modernizována, aby se předešlo technickým selháním a aby se zvýšila odolnost infrastruktury vůči těmto selháním, ať už přírodním, nebo člověkem způsobeným katastrofám, nepříznivým účinkům změny klimatu a hrozbám pro bezpečnost Unie, zejména pokud jde o evropské kritické infrastruktury stanovené ve směrnici Rady 2008/114/ES (11).

| (11) | Energetická infrastruktura Unie by měla být odolná vůči nevyhnutelným dopadům, které podle očekávání změna klimatu v Evropě vyvolá navzdory úsilí o její zmírnění. Je tudíž zásadní zvýšit úsilí v oblasti přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování, budování odolnosti vůči této změně a prevence katastrof a připravenosti na ně. |
| --- | --- |

(11)

Energetická infrastruktura Unie by měla být odolná vůči nevyhnutelným dopadům, které podle očekávání změna klimatu v Evropě vyvolá navzdory úsilí o její zmírnění. Je tudíž zásadní zvýšit úsilí v oblasti přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování, budování odolnosti vůči této změně a prevence katastrof a připravenosti na ně.

| (12) | Rozvoj transevropské energetické infrastruktury by měl zohledňovat tam, kde je to technicky možné a nejúčinnější, možnost změny účelu využití stávající infrastruktury a zařízení. |
| --- | --- |

(12)

Rozvoj transevropské energetické infrastruktury by měl zohledňovat tam, kde je to technicky možné a nejúčinnější, možnost změny účelu využití stávající infrastruktury a zařízení.

| (13) | Bezpečnost dodávek energie, která je jedním z hlavních motivačních faktorů přijetí nařízení (EU) č. 347/2013, se díky projektům společného zájmu výrazně zlepšila. Kromě toho podle posouzení dopadů vypracovaného Komisí, které doplňuje sdělení Komise ze dne 17. září 2020 nazvané „Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 – Investice do klimaticky neutrální budoucnosti ve prospěch našich občanů“, se očekává, že spotřeba zemního plynu výrazně poklesne, neboť jeho využívání ve stávající míře není slučitelné se zásadou uhlíkové neutrality. Na druhé straně se očekává, že se do roku 2050 výrazně zvýší spotřeba bioplynu, vodíku z obnovitelných zdrojů, nízkouhlíkového vodíku a syntetických plynných paliv. Pokud jde o plyn, je infrastruktura nyní lépe propojena a odolnost dodávek se od roku 2013 podstatně zlepšila. Plánování energetické infrastruktury by mělo odrážet tuto měnící se situaci v oblasti plynárenství. Ne všechny členské státy jsou však již dostatečně napojeny na evropskou plynárenskou síť a zejména ostrovní členské státy se nadále potýkají se značnými problémy, pokud jde o bezpečnost dodávek a energetickou izolaci. Přestože se očekává, že 78 % plynárenských projektů, které jsou projekty společného zájmu, budou zadány do konce roku 2025, řada z nich se potýká se značným zpožděním způsobeným mimo jiné obtížemi při získávání povolení. Toto nařízení by proto nemělo mít negativní dopad na projekty společného zájmu, které ke dni jeho vstupu v platnost ještě nebyly dokončeny. U projektů společného zájmu uvedených na pátém unijním seznamu projektů společného zájmu sestaveném podle nařízení (EU) č. 347/2013, u nichž příslušný orgán přijal žádost k posouzení, by proto mělo být umožněno zachování práv a povinností souvisejících s povolováním po dobu čtyř let ode dne vstupu tohoto nařízení v°platnost. |
| --- | --- |

(13)

Bezpečnost dodávek energie, která je jedním z hlavních motivačních faktorů přijetí nařízení (EU) č. 347/2013, se díky projektům společného zájmu výrazně zlepšila. Kromě toho podle posouzení dopadů vypracovaného Komisí, které doplňuje sdělení Komise ze dne 17. září 2020 nazvané „Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 – Investice do klimaticky neutrální budoucnosti ve prospěch našich občanů“, se očekává, že spotřeba zemního plynu výrazně poklesne, neboť jeho využívání ve stávající míře není slučitelné se zásadou uhlíkové neutrality. Na druhé straně se očekává, že se do roku 2050 výrazně zvýší spotřeba bioplynu, vodíku z obnovitelných zdrojů, nízkouhlíkového vodíku a syntetických plynných paliv. Pokud jde o plyn, je infrastruktura nyní lépe propojena a odolnost dodávek se od roku 2013 podstatně zlepšila. Plánování energetické infrastruktury by mělo odrážet tuto měnící se situaci v oblasti plynárenství. Ne všechny členské státy jsou však již dostatečně napojeny na evropskou plynárenskou síť a zejména ostrovní členské státy se nadále potýkají se značnými problémy, pokud jde o bezpečnost dodávek a energetickou izolaci. Přestože se očekává, že 78 % plynárenských projektů, které jsou projekty společného zájmu, budou zadány do konce roku 2025, řada z nich se potýká se značným zpožděním způsobeným mimo jiné obtížemi při získávání povolení. Toto nařízení by proto nemělo mít negativní dopad na projekty společného zájmu, které ke dni jeho vstupu v platnost ještě nebyly dokončeny. U projektů společného zájmu uvedených na pátém unijním seznamu projektů společného zájmu sestaveném podle nařízení (EU) č. 347/2013, u nichž příslušný orgán přijal žádost k posouzení, by proto mělo být umožněno zachování práv a povinností souvisejících s povolováním po dobu čtyř let ode dne vstupu tohoto nařízení v°platnost.

| (14) | Význam inteligentních elektrických sítí, které ne vždy překračují fyzické hranice, pro dosažení cílů politiky Unie v oblasti energetiky a klimatu byl uznán ve sdělení Komise ze dne 8. července 2020 nazvaném „Cesta ke klimaticky neutrálnímu hospodářství: Strategie EU pro integraci energetického systému“ (dále jen „strategie EU pro integraci energetického systému“). Kritéria pro tuto kategorii by měla být zjednodušena, měla by zahrnovat technologický vývoj z hlediska inovací a digitálních aspektů a měla by umožňovat integraci energetického systému. Dále by měla být vyjasněna úloha předkladatelů projektů. Vzhledem k očekávanému významnému nárůstu poptávky po energii v odvětví dopravy, zejména pro elektrická vozidla podél dálnic a v městských oblastech, by technologie inteligentních sítí měly rovněž pomoci zlepšit podporu související s energetickou sítí pro přeshraniční vysokokapacitní dobíjení na podporu dekarbonizace odvětví dopravy. |
| --- | --- |

(14)

Význam inteligentních elektrických sítí, které ne vždy překračují fyzické hranice, pro dosažení cílů politiky Unie v oblasti energetiky a klimatu byl uznán ve sdělení Komise ze dne 8. července 2020 nazvaném „Cesta ke klimaticky neutrálnímu hospodářství: Strategie EU pro integraci energetického systému“ (dále jen „strategie EU pro integraci energetického systému“). Kritéria pro tuto kategorii by měla být zjednodušena, měla by zahrnovat technologický vývoj z hlediska inovací a digitálních aspektů a měla by umožňovat integraci energetického systému. Dále by měla být vyjasněna úloha předkladatelů projektů. Vzhledem k očekávanému významnému nárůstu poptávky po energii v odvětví dopravy, zejména pro elektrická vozidla podél dálnic a v městských oblastech, by technologie inteligentních sítí měly rovněž pomoci zlepšit podporu související s energetickou sítí pro přeshraniční vysokokapacitní dobíjení na podporu dekarbonizace odvětví dopravy.

| (15) | Strategie EU pro integraci energetického systému rovněž zdůraznila potřebu plánování integrované energetické infrastruktury napříč různými nosiči energie, energetickými infrastrukturami a odběratelskými odvětvími. Tato integrace systému vychází z uplatňování zásady „energetická účinnost v první řadě“ a z holistického přístupu k politice a z přístupu, který jde nad rámec jednotlivých odvětví. Řeší rovněž potřeby dekarbonizace v odvětvích, kde je obtížné snížit emise uhlíku, jako jsou části průmyslu nebo některé druhy dopravy, kde je přímá elektrifikace v současné době technicky nebo ekonomicky náročná. Tyto investice zahrnují vodík a elektrolyzéry, které postupně směřují ke komerčnímu rozsáhlému zavádění. Sdělení Komise ze dne 8. července 2020 nazvané „Vodíková strategie pro klimaticky neutrální Evropu“ (dále jen „vodíková strategie“) upřednostňuje výrobu vodíku z elektřiny z obnovitelných zdrojů, což je nejčistší řešení, které je nejvíce slučitelné s unijním cílem klimatické neutrality. V přechodné fázi jsou však zapotřebí jiné formy nízkouhlíkového vodíku, které povedou k rychlejší dekarbonizaci stávající produkce vodíku se zaměřením na širokou škálu čistých technologií a nastartování úspor z rozsahu. |
| --- | --- |

(15)

Strategie EU pro integraci energetického systému rovněž zdůraznila potřebu plánování integrované energetické infrastruktury napříč různými nosiči energie, energetickými infrastrukturami a odběratelskými odvětvími. Tato integrace systému vychází z uplatňování zásady „energetická účinnost v první řadě“ a z holistického přístupu k politice a z přístupu, který jde nad rámec jednotlivých odvětví. Řeší rovněž potřeby dekarbonizace v odvětvích, kde je obtížné snížit emise uhlíku, jako jsou části průmyslu nebo některé druhy dopravy, kde je přímá elektrifikace v současné době technicky nebo ekonomicky náročná. Tyto investice zahrnují vodík a elektrolyzéry, které postupně směřují ke komerčnímu rozsáhlému zavádění. Sdělení Komise ze dne 8. července 2020 nazvané „Vodíková strategie pro klimaticky neutrální Evropu“ (dále jen „vodíková strategie“) upřednostňuje výrobu vodíku z elektřiny z obnovitelných zdrojů, což je nejčistší řešení, které je nejvíce slučitelné s unijním cílem klimatické neutrality. V přechodné fázi jsou však zapotřebí jiné formy nízkouhlíkového vodíku, které povedou k rychlejší dekarbonizaci stávající produkce vodíku se zaměřením na širokou škálu čistých technologií a nastartování úspor z rozsahu.

| (16) | Ve své vodíkové strategii Komise mimoto dospěla k závěru, že pro požadované zavedení vodíku je důležitým prvkem rozsáhlá síť infrastruktury, kterou může nabídnout pouze Unie a vnitřní trh. V současné době existuje velmi omezená specializovaná infrastruktura pro přeshraniční přepravu vodíku a obchodování s vodíkem nebo pro vytvoření partnerství „Hydrogen Valleys“. Tato infrastruktura by měla sestávat z významného podílu zařízení přeměněných ze zařízení pro zemní plyn, doplněných o nová zařízení určená pro vodík. Vodíková strategie dále stanoví strategický cíl zvýšit do roku 2030 instalovaný výkon elektrolyzérů na 40 gigawattů (GW), aby se zvýšila výroba vodíku z obnovitelných zdrojů a usnadnila dekarbonizace odvětví závislých na fosilních palivech, jako je průmysl nebo doprava. Politika transevropských energetických sítí by proto měla zahrnovat novou, přizpůsobenou infrastrukturu pro přepravu vodíku a skladovací zařízení, jakož i elektrolyzéry. Infrastruktura pro přepravu a skladování vodíku by měla být rovněž zahrnuta do desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii, aby bylo možné komplexně a důsledně posoudit její náklady a přínosy pro energetický systém, včetně příspěvku k integraci a dekarbonizaci sektoru, s cílem vytvořit pro Unii páteřní vodíkovou soustavu. |
| --- | --- |

(16)

Ve své vodíkové strategii Komise mimoto dospěla k závěru, že pro požadované zavedení vodíku je důležitým prvkem rozsáhlá síť infrastruktury, kterou může nabídnout pouze Unie a vnitřní trh. V současné době existuje velmi omezená specializovaná infrastruktura pro přeshraniční přepravu vodíku a obchodování s vodíkem nebo pro vytvoření partnerství „Hydrogen Valleys“. Tato infrastruktura by měla sestávat z významného podílu zařízení přeměněných ze zařízení pro zemní plyn, doplněných o nová zařízení určená pro vodík. Vodíková strategie dále stanoví strategický cíl zvýšit do roku 2030 instalovaný výkon elektrolyzérů na 40 gigawattů (GW), aby se zvýšila výroba vodíku z obnovitelných zdrojů a usnadnila dekarbonizace odvětví závislých na fosilních palivech, jako je průmysl nebo doprava. Politika transevropských energetických sítí by proto měla zahrnovat novou, přizpůsobenou infrastrukturu pro přepravu vodíku a skladovací zařízení, jakož i elektrolyzéry. Infrastruktura pro přepravu a skladování vodíku by měla být rovněž zahrnuta do desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii, aby bylo možné komplexně a důsledně posoudit její náklady a přínosy pro energetický systém, včetně příspěvku k integraci a dekarbonizaci sektoru, s cílem vytvořit pro Unii páteřní vodíkovou soustavu.

| (17) | Kromě toho by měla být na podporu investic vytvořena nová kategorie infrastruktury pro inteligentní plynárenské sítě, které do plynárenské soustavy začleňují rozmanitou škálu nízkouhlíkových plynů a zejména plynů z obnovitelných zdrojů, jako je bioplyn, biometan a vodík, a na základě inovativních digitálních technologií pomáhají řídit výsledný složitější systém. |
| --- | --- |

(17)

Kromě toho by měla být na podporu investic vytvořena nová kategorie infrastruktury pro inteligentní plynárenské sítě, které do plynárenské soustavy začleňují rozmanitou škálu nízkouhlíkových plynů a zejména plynů z obnovitelných zdrojů, jako je bioplyn, biometan a vodík, a na základě inovativních digitálních technologií pomáhají řídit výsledný složitější systém.

| (18) | Dosažení klimatické neutrality nejpozději do roku 2050 předpokládá, že budou i nadále využívány průmyslové procesy, při nichž se uvolňuje oxid uhličitý. Tento oxid uhličitý se považuje za nevyhnutelný, pokud jeho vzniku nelze zamezit ani prostřednictvím optimalizace, například zvýšením energetické účinnosti nebo elektrifikací zahrnující obnovitelné zdroje energie. Rozvoj infrastruktury pro oxid uhličitý by měl vést k významnému čistému snížení jinak nevyhnutelných emisí při neexistenci vhodných alternativ. Zachycování oxidu uhličitého upravuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (12) pro účely toků oxidu uhličitého pocházejících ze zařízení, na něž se vztahuje uvedená směrnice, a pro účely geologického ukládání podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES (13). |
| --- | --- |

(18)

Dosažení klimatické neutrality nejpozději do roku 2050 předpokládá, že budou i nadále využívány průmyslové procesy, při nichž se uvolňuje oxid uhličitý. Tento oxid uhličitý se považuje za nevyhnutelný, pokud jeho vzniku nelze zamezit ani prostřednictvím optimalizace, například zvýšením energetické účinnosti nebo elektrifikací zahrnující obnovitelné zdroje energie. Rozvoj infrastruktury pro oxid uhličitý by měl vést k významnému čistému snížení jinak nevyhnutelných emisí při neexistenci vhodných alternativ. Zachycování oxidu uhličitého upravuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (12) pro účely toků oxidu uhličitého pocházejících ze zařízení, na něž se vztahuje uvedená směrnice, a pro účely geologického ukládání podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES (13).

| (19) | Nařízení (EU) č. 347/2013 vyžadovalo, aby kandidátský projekt společného zájmu prokázal významný přínos alespoň k jednomu kritériu ze souboru kritérií v rámci postupu sestavování unijního seznamu projektů společného zájmu, který mohl, ale nemusel zahrnovat udržitelnost. Tento požadavek v souladu s konkrétními potřebami vnitřního trhu s energií ve své době umožnil rozvoj projektů společného zájmu, které řešily pouze rizika pro bezpečnost dodávek energie, a to i pokud neprokazovaly přínosy z hlediska udržitelnosti. Vzhledem k vývoji potřeb unijní infrastruktury, k cílům v oblasti dekarbonizace a k závěrům Evropské rady přijatým dne 21. července 2020, podle nichž by „výdaje EU by měly být v souladu s cíli Pařížské dohody a se zásadou ‚nezpůsobovat škodu‘ obsaženou v Zelené dohodě pro Evropu“, by však udržitelnost měla být posuzována z hlediska integrace obnovitelných zdrojů energie do rozvodné sítě, případně z°hlediska snižování emisí skleníkových plynů, s cílem zajistit, aby politika transevropských energetických sítí byla v souladu s cíli Unie v°oblasti energetiky a klimatu a s cílem klimatické neutrality do roku 2050 a aby při dosahování cíle klimatické neutrality zohledňovala specifika každého členského státu. Udržitelnost sítí pro přepravu oxidu uhličitého je posuzována z hlediska celkového očekávaného snižování emisí skleníkových plynů během celého životního cyklu projektu a neexistence alternativních technologických řešení k dosažení stejné úrovně snížení emisí oxidu uhličitého. |
| --- | --- |

(19)

Nařízení (EU) č. 347/2013 vyžadovalo, aby kandidátský projekt společného zájmu prokázal významný přínos alespoň k jednomu kritériu ze souboru kritérií v rámci postupu sestavování unijního seznamu projektů společného zájmu, který mohl, ale nemusel zahrnovat udržitelnost. Tento požadavek v souladu s konkrétními potřebami vnitřního trhu s energií ve své době umožnil rozvoj projektů společného zájmu, které řešily pouze rizika pro bezpečnost dodávek energie, a to i pokud neprokazovaly přínosy z hlediska udržitelnosti. Vzhledem k vývoji potřeb unijní infrastruktury, k cílům v oblasti dekarbonizace a k závěrům Evropské rady přijatým dne 21. července 2020, podle nichž by „výdaje EU by měly být v souladu s cíli Pařížské dohody a se zásadou ‚nezpůsobovat škodu‘ obsaženou v Zelené dohodě pro Evropu“, by však udržitelnost měla být posuzována z hlediska integrace obnovitelných zdrojů energie do rozvodné sítě, případně z°hlediska snižování emisí skleníkových plynů, s cílem zajistit, aby politika transevropských energetických sítí byla v souladu s cíli Unie v°oblasti energetiky a klimatu a s cílem klimatické neutrality do roku 2050 a aby při dosahování cíle klimatické neutrality zohledňovala specifika každého členského státu. Udržitelnost sítí pro přepravu oxidu uhličitého je posuzována z hlediska celkového očekávaného snižování emisí skleníkových plynů během celého životního cyklu projektu a neexistence alternativních technologických řešení k dosažení stejné úrovně snížení emisí oxidu uhličitého.

| (20) | Unie by měla usnadňovat infrastrukturní projekty, které propojují sítě Unie se sítěmi třetích zemí a jsou vzájemně prospěšné, nezbytné pro transformaci energetiky a dosažení cílů v oblasti klimatu a splňují i konkrétní kritéria příslušných kategorií infrastruktury podle tohoto nařízení, zejména se sousedními zeměmi a se zeměmi, s nimiž Unie navázala zvláštní spolupráci v oblasti energetiky. Toto nařízení by proto mělo do své oblasti působnosti zahrnout projekty ve společném zájmu, pokud jsou udržitelné a schopné prokázat významné čisté socioekonomické přínosy na úrovni Unie a pro alespoň jednu třetí zemi. Tyto projekty by měly být způsobilé k zařazení na unijní seznam projektů společného zájmu a projektů ve společném zájmu (dále jen „seznam Unie“), pokud daný rámec politiky vykazuje vysokou míru sblížení a je podpořen mechanismy vymáhání, a měly by prokazatelně přispívat k celkovým cílům politiky Unie a třetích zemí v°oblasti energetiky a klimatu, pokud jde o bezpečnost dodávek a dekarbonizaci.
  Vysoká míra sblížení rámce politiky by měla být předpokládána u smluvních stran z Evropského hospodářského prostoru nebo Energetického společenství nebo ji lze v případě jiných třetích zemí prokázat prostřednictvím dvoustranných dohod, které obsahují příslušná ustanovení o cílech politiky v oblasti klimatu a energetiky týkajících se dekarbonizace, jež dále posoudí příslušná regionální skupina za podpory Komise. Kromě toho by třetí země, s níž Unie spolupracuje na vývoji projektů ve společném zájmu, měla usnadnit podobný harmonogram pro zrychlené provádění a další opatření na podporu politiky, jak stanoví toto nařízení. S projekty ve společném zájmu by proto mělo být nakládáno stejným způsobem jako s projekty společného zájmu, přičemž všechna ustanovení týkající se projektů společného zájmu se budou vztahovat i na projekty ve společném zájmu, není-li stanoveno jinak. Významné čisté socioekonomické přínosy na úrovni Unie by měly být chápány jako zlepšení interoperability a fungování vnitřního trhu, jež přesahuje rámec jednoho členského státu. Pokud jde o projekty pro ukládání oxidu uhličitého, měly by být způsobilé pouze projekty nezbytné k°umožnění přeshraniční přepravy a ukládání oxidu uhličitého, a to za předpokladu, že normy a záruky zabraňující jakýmkoli únikům a normy a záruky týkající se klimatu, lidského zdraví a ekosystémů, pokud jde o bezpečnost a účinnost trvalého uložení oxidu uhličitého, jsou přinejmenším na stejné úrovni jako v Unii. Je třeba předpokládat, že Evropský hospodářský prostor tyto normy a záruky splňuje. |
| --- | --- |

(20)

Unie by měla usnadňovat infrastrukturní projekty, které propojují sítě Unie se sítěmi třetích zemí a jsou vzájemně prospěšné, nezbytné pro transformaci energetiky a dosažení cílů v oblasti klimatu a splňují i konkrétní kritéria příslušných kategorií infrastruktury podle tohoto nařízení, zejména se sousedními zeměmi a se zeměmi, s nimiž Unie navázala zvláštní spolupráci v oblasti energetiky. Toto nařízení by proto mělo do své oblasti působnosti zahrnout projekty ve společném zájmu, pokud jsou udržitelné a schopné prokázat významné čisté socioekonomické přínosy na úrovni Unie a pro alespoň jednu třetí zemi. Tyto projekty by měly být způsobilé k zařazení na unijní seznam projektů společného zájmu a projektů ve společném zájmu (dále jen „seznam Unie“), pokud daný rámec politiky vykazuje vysokou míru sblížení a je podpořen mechanismy vymáhání, a měly by prokazatelně přispívat k celkovým cílům politiky Unie a třetích zemí v°oblasti energetiky a klimatu, pokud jde o bezpečnost dodávek a dekarbonizaci.

Vysoká míra sblížení rámce politiky by měla být předpokládána u smluvních stran z Evropského hospodářského prostoru nebo Energetického společenství nebo ji lze v případě jiných třetích zemí prokázat prostřednictvím dvoustranných dohod, které obsahují příslušná ustanovení o cílech politiky v oblasti klimatu a energetiky týkajících se dekarbonizace, jež dále posoudí příslušná regionální skupina za podpory Komise. Kromě toho by třetí země, s níž Unie spolupracuje na vývoji projektů ve společném zájmu, měla usnadnit podobný harmonogram pro zrychlené provádění a další opatření na podporu politiky, jak stanoví toto nařízení. S projekty ve společném zájmu by proto mělo být nakládáno stejným způsobem jako s projekty společného zájmu, přičemž všechna ustanovení týkající se projektů společného zájmu se budou vztahovat i na projekty ve společném zájmu, není-li stanoveno jinak. Významné čisté socioekonomické přínosy na úrovni Unie by měly být chápány jako zlepšení interoperability a fungování vnitřního trhu, jež přesahuje rámec jednoho členského státu. Pokud jde o projekty pro ukládání oxidu uhličitého, měly by být způsobilé pouze projekty nezbytné k°umožnění přeshraniční přepravy a ukládání oxidu uhličitého, a to za předpokladu, že normy a záruky zabraňující jakýmkoli únikům a normy a záruky týkající se klimatu, lidského zdraví a ekosystémů, pokud jde o bezpečnost a účinnost trvalého uložení oxidu uhličitého, jsou přinejmenším na stejné úrovni jako v Unii. Je třeba předpokládat, že Evropský hospodářský prostor tyto normy a záruky splňuje.

| (21) | Projekty ve společném zájmu by měly být považovány za dodatečný nástroj k rozšíření oblasti působnosti tohoto nařízení na třetí země nad rámec těch projektů společného zájmu, které přispívají k realizaci prioritního koridoru nebo oblasti energetické infrastruktury, jak je stanoveno v příloze I. Pokud tedy projekt uskutečňovaný se třetí zemí přispívá k realizaci prioritního koridoru nebo oblasti energetické infrastruktury, měl by být způsobilý ucházet se o status projektu společného zájmu podle tohoto nařízení. Podle stejné zásady mohou být vybrány jakožto projekty společného zájmu projekty propojení elektroenergetických soustav uskutečňované se třetími zeměmi za podmínky, že získaly status projektu společného zájmu podle nařízení (EU) č. 347/2013, pokud uspějí ve výběrovém řízení a splňují kritéria pro projekty společného zájmu. |
| --- | --- |

(21)

Projekty ve společném zájmu by měly být považovány za dodatečný nástroj k rozšíření oblasti působnosti tohoto nařízení na třetí země nad rámec těch projektů společného zájmu, které přispívají k realizaci prioritního koridoru nebo oblasti energetické infrastruktury, jak je stanoveno v příloze I. Pokud tedy projekt uskutečňovaný se třetí zemí přispívá k realizaci prioritního koridoru nebo oblasti energetické infrastruktury, měl by být způsobilý ucházet se o status projektu společného zájmu podle tohoto nařízení. Podle stejné zásady mohou být vybrány jakožto projekty společného zájmu projekty propojení elektroenergetických soustav uskutečňované se třetími zeměmi za podmínky, že získaly status projektu společného zájmu podle nařízení (EU) č. 347/2013, pokud uspějí ve výběrovém řízení a splňují kritéria pro projekty společného zájmu.

| (22) | K dosažení cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050 musí také Unie výrazně zvýšit výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů. Stávající kategorie energetické infrastruktury pro přenos a ukládání elektřiny mají zásadní význam pro začlenění významného nárůstu výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů do elektrické rozvodné sítě. Kromě toho to vyžaduje zvýšení investic do energie z obnovitelných zdrojů na moři s cílem dosáhnout výkonu větrných elektráren instalovaných na moři alespoň v objemu 300 GW v souladu se strategií Komise pro energii z obnovitelných zdrojů na moři stanovenou ve sdělení Komise ze dne 19. listopadu 2020 nazvaném „Strategie EU pro využití potenciálu obnovitelné energie na moři pro klimaticky neutrální budoucnost“. Tato strategie zahrnuje radiální propojení nových větrných elektráren na moři, jakož i hybridní integrované projekty. Rovněž je třeba se zabývat koordinací dlouhodobého plánování a rozvoje elektrizačních soustav na moři a na pevnině. Zvláště by plánování infrastruktury na moři mělo ustoupit od přístupu založeného na jednotlivých projektech ve prospěch koordinovaného komplexního přístupu zajišťujícího udržitelný rozvoj integrovaných elektrizačních soustav na moři v souladu s potenciálem příbřežních obnovitelných zdrojů jednotlivých přímořských oblastí, ochranou životního prostředí a dalšími způsoby využití moře. Měl by být uplatňován přístup dobrovolné spolupráce mezi členskými státy. Členské státy by měly i nadále odpovídat za schvalování projektů společného zájmu, které se týkají jejich území, a souvisejících nákladů. |
| --- | --- |

(22)

K dosažení cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050 musí také Unie výrazně zvýšit výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů. Stávající kategorie energetické infrastruktury pro přenos a ukládání elektřiny mají zásadní význam pro začlenění významného nárůstu výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů do elektrické rozvodné sítě. Kromě toho to vyžaduje zvýšení investic do energie z obnovitelných zdrojů na moři s cílem dosáhnout výkonu větrných elektráren instalovaných na moři alespoň v objemu 300 GW v souladu se strategií Komise pro energii z obnovitelných zdrojů na moři stanovenou ve sdělení Komise ze dne 19. listopadu 2020 nazvaném „Strategie EU pro využití potenciálu obnovitelné energie na moři pro klimaticky neutrální budoucnost“. Tato strategie zahrnuje radiální propojení nových větrných elektráren na moři, jakož i hybridní integrované projekty. Rovněž je třeba se zabývat koordinací dlouhodobého plánování a rozvoje elektrizačních soustav na moři a na pevnině. Zvláště by plánování infrastruktury na moři mělo ustoupit od přístupu založeného na jednotlivých projektech ve prospěch koordinovaného komplexního přístupu zajišťujícího udržitelný rozvoj integrovaných elektrizačních soustav na moři v souladu s potenciálem příbřežních obnovitelných zdrojů jednotlivých přímořských oblastí, ochranou životního prostředí a dalšími způsoby využití moře. Měl by být uplatňován přístup dobrovolné spolupráce mezi členskými státy. Členské státy by měly i nadále odpovídat za schvalování projektů společného zájmu, které se týkají jejich území, a souvisejících nákladů.

| (23) | Příslušné členské státy by měly být schopny posoudit přínosy a náklady prioritních koridorů elektrizačních soustav na moři z hlediska energie z obnovitelných zdrojů a provést předběžnou analýzu sdílení nákladů na úrovni jednotlivých prioritních koridorů elektrizačních soustav na moři, aby podpořily společné politické závazky k rozvoji energie z obnovitelných zdrojů na moři. Komise by spolu s členskými státy a příslušnými provozovateli přenosových soustav a vnitrostátními regulačními orgány měla vypracovat pokyny pro konkrétní náklady a přínosy a sdílení nákladů pro účely zavádění plánů rozvoje integrovaných sítí na moři, které by měly členským státům umožnit provedení odpovídajícího posouzení. |
| --- | --- |

(23)

Příslušné členské státy by měly být schopny posoudit přínosy a náklady prioritních koridorů elektrizačních soustav na moři z hlediska energie z obnovitelných zdrojů a provést předběžnou analýzu sdílení nákladů na úrovni jednotlivých prioritních koridorů elektrizačních soustav na moři, aby podpořily společné politické závazky k rozvoji energie z obnovitelných zdrojů na moři. Komise by spolu s členskými státy a příslušnými provozovateli přenosových soustav a vnitrostátními regulačními orgány měla vypracovat pokyny pro konkrétní náklady a přínosy a sdílení nákladů pro účely zavádění plánů rozvoje integrovaných sítí na moři, které by měly členským státům umožnit provedení odpovídajícího posouzení.

| (24) | Proces desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii jako základ pro určení projektů společného zájmu v kategoriích elektřiny a plynu se osvědčil jako účinný. Ačkoli Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav, Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav a provozovatelé přenosových soustav hrají v tomto procesu důležitou úlohu, je zapotřebí větší kontroly, aby se posílila důvěra v tento postup, zejména pokud jde o vymezení scénářů pro budoucnost, určení dlouhodobých nedostatků a úzkých míst v infrastruktuře a posuzování jednotlivých projektů. Vzhledem k potřebě nezávislého ověřování by proto měla hrát v uvedeném postupu větší úlohu Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „agentura“) a Komise, a to i v postupu vypracovávání desetiletých plánů rozvoje sítě pro celou Unii podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (14) a (EU) č. 2019/943 (15). Proces desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii by měl využívat objektivní, vědecky podložené vstupy od nezávislého vědeckého orgánu, jako je Evropský vědecký poradní výbor pro změnu klimatu, a měl by být organizován co nejefektivněji. |
| --- | --- |

(24)

Proces desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii jako základ pro určení projektů společného zájmu v kategoriích elektřiny a plynu se osvědčil jako účinný. Ačkoli Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav, Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav a provozovatelé přenosových soustav hrají v tomto procesu důležitou úlohu, je zapotřebí větší kontroly, aby se posílila důvěra v tento postup, zejména pokud jde o vymezení scénářů pro budoucnost, určení dlouhodobých nedostatků a úzkých míst v infrastruktuře a posuzování jednotlivých projektů. Vzhledem k potřebě nezávislého ověřování by proto měla hrát v uvedeném postupu větší úlohu Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „agentura“) a Komise, a to i v postupu vypracovávání desetiletých plánů rozvoje sítě pro celou Unii podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (14) a (EU) č. 2019/943 (15). Proces desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii by měl využívat objektivní, vědecky podložené vstupy od nezávislého vědeckého orgánu, jako je Evropský vědecký poradní výbor pro změnu klimatu, a měl by být organizován co nejefektivněji.

| (25) | Při plnění svých úkolů před přijetím desetiletých plánů rozvoje sítě pro celou Unii by Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav měly vést rozsáhlé konzultace se všemi příslušnými zainteresovanými stranami. Konzultace by měly být otevřené a transparentní a měly by být uskutečněny včas, aby umožnily získání zpětné vazby od zainteresovaných stran při přípravě klíčových fází desetiletých plánů rozvoje sítě pro celou Unii, jako je vypracování scénářů, zjišťování nedostatků v infrastruktuře a metodika analýzy nákladů a přínosů pro posuzování projektů. Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav by měly náležitě zohlednit podněty získané od zainteresovaných stran během konzultací a měly by vysvětlit, jak tyto podněty zohlednily. |
| --- | --- |

(25)

Při plnění svých úkolů před přijetím desetiletých plánů rozvoje sítě pro celou Unii by Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav měly vést rozsáhlé konzultace se všemi příslušnými zainteresovanými stranami. Konzultace by měly být otevřené a transparentní a měly by být uskutečněny včas, aby umožnily získání zpětné vazby od zainteresovaných stran při přípravě klíčových fází desetiletých plánů rozvoje sítě pro celou Unii, jako je vypracování scénářů, zjišťování nedostatků v infrastruktuře a metodika analýzy nákladů a přínosů pro posuzování projektů. Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav by měly náležitě zohlednit podněty získané od zainteresovaných stran během konzultací a měly by vysvětlit, jak tyto podněty zohlednily.

| (26) | V souladu se závěry Fóra pro energetickou infrastrukturu 2020 je nezbytné zajistit, aby v procesech plánování všech infrastruktur na pevnině i na moři pro přenos a distribuci byla uceleně zohledněna všechna příslušná odvětví, jako je plyn, elektřina a doprava. Za účelem naplnění Pařížské dohody a dosažení cílů Unie v oblasti klimatu pro rok 2030, cílů rozvoje energie na moři do roku 2040 a v souladu s cílem Unie dosáhnout klimatické neutrality nejpozději do roku 2050 by se měl rámec transevropských energetických sítí opírat o inteligentnější, integrovanější, dlouhodobější a optimalizovanější koncepci „jednotného energetického systému“ prostřednictvím vytvoření rámce, který umožní lépe koordinovat plánování infrastruktury v různých odvětvích a vytvoří příležitost k optimální integraci různých řešení, která budou zahrnovat různé prvky sítě mezi různými infrastrukturami. To by mělo být zajištěno vytvořením postupně integrovaného modelu, který umožní soulad mezi odvětvovými metodikami založenými na společných předpokladech a bude odrážet vzájemnou propojenost. |
| --- | --- |

(26)

V souladu se závěry Fóra pro energetickou infrastrukturu 2020 je nezbytné zajistit, aby v procesech plánování všech infrastruktur na pevnině i na moři pro přenos a distribuci byla uceleně zohledněna všechna příslušná odvětví, jako je plyn, elektřina a doprava. Za účelem naplnění Pařížské dohody a dosažení cílů Unie v oblasti klimatu pro rok 2030, cílů rozvoje energie na moři do roku 2040 a v souladu s cílem Unie dosáhnout klimatické neutrality nejpozději do roku 2050 by se měl rámec transevropských energetických sítí opírat o inteligentnější, integrovanější, dlouhodobější a optimalizovanější koncepci „jednotného energetického systému“ prostřednictvím vytvoření rámce, který umožní lépe koordinovat plánování infrastruktury v různých odvětvích a vytvoří příležitost k optimální integraci různých řešení, která budou zahrnovat různé prvky sítě mezi různými infrastrukturami. To by mělo být zajištěno vytvořením postupně integrovaného modelu, který umožní soulad mezi odvětvovými metodikami založenými na společných předpokladech a bude odrážet vzájemnou propojenost.

| (27) | Je důležité zajistit, aby status projektu společného zájmu mohly získat pouze projekty infrastruktury, pro které neexistují přiměřená alternativní řešení. Za tímto účelem by měla být ve zprávě o zjišťování nedostatků v infrastruktuře vypracované v souladu s tímto nařízením a při práci regionálních skupin při sestavování regionálních seznamů navrhovaných projektů zohledněna zásada „energetická účinnost v první řadě“. V souladu se zásadou „energetická účinnost v první řadě“ by měly být pro zajištění budoucích potřeb v oblasti infrastruktury zváženy všechny relevantní alternativy k nové infrastruktuře, které by mohly přispět k řešení nedostatků v infrastruktuře.
  Regionální skupiny, jimž jsou nápomocny vnitrostátní regulační orgány, by měly zvážit předpoklady a výsledky posouzení nedostatků infrastruktury vypracovaného v souladu s tímto nařízením a zajistit, aby se zásada „energetická účinnost v první řadě“ plně promítla do procesu výběru projektů společného zájmu. Kromě toho by předkladatelé projektů měli během provádění projektů podávat zprávy o souladu s právními předpisy v oblasti životního prostředí a prokazovat, že projekty nepůsobí významné poškozování životního prostředí ve smyslu článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (16). U stávajících projektů společného zájmu, které dosáhly dostatečné vyspělosti, bude tento aspekt zohledněn regionálními skupinami při výběru projektů pro následný seznam Unie. |
| --- | --- |

(27)

Je důležité zajistit, aby status projektu společného zájmu mohly získat pouze projekty infrastruktury, pro které neexistují přiměřená alternativní řešení. Za tímto účelem by měla být ve zprávě o zjišťování nedostatků v infrastruktuře vypracované v souladu s tímto nařízením a při práci regionálních skupin při sestavování regionálních seznamů navrhovaných projektů zohledněna zásada „energetická účinnost v první řadě“. V souladu se zásadou „energetická účinnost v první řadě“ by měly být pro zajištění budoucích potřeb v oblasti infrastruktury zváženy všechny relevantní alternativy k nové infrastruktuře, které by mohly přispět k řešení nedostatků v infrastruktuře.

Regionální skupiny, jimž jsou nápomocny vnitrostátní regulační orgány, by měly zvážit předpoklady a výsledky posouzení nedostatků infrastruktury vypracovaného v souladu s tímto nařízením a zajistit, aby se zásada „energetická účinnost v první řadě“ plně promítla do procesu výběru projektů společného zájmu. Kromě toho by předkladatelé projektů měli během provádění projektů podávat zprávy o souladu s právními předpisy v oblasti životního prostředí a prokazovat, že projekty nepůsobí významné poškozování životního prostředí ve smyslu článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (16). U stávajících projektů společného zájmu, které dosáhly dostatečné vyspělosti, bude tento aspekt zohledněn regionálními skupinami při výběru projektů pro následný seznam Unie.

| (28) | K zajištění stability napětí a kmitočtu je nutné věnovat zvláštní pozornost stabilitě evropské elektrické rozvodné sítě za měnících se podmínek, zejména s ohledem na narůstající možnosti flexibility, jako je udržitelné ukládání energie, a podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů. Upřednostňovat je třeba zvláště úsilí o zachování a zajištění uspokojivé úrovně plánované nízkouhlíkové výroby energie s cílem zajistit bezpečnost dodávek pro občany a podniky. |
| --- | --- |

(28)

K zajištění stability napětí a kmitočtu je nutné věnovat zvláštní pozornost stabilitě evropské elektrické rozvodné sítě za měnících se podmínek, zejména s ohledem na narůstající možnosti flexibility, jako je udržitelné ukládání energie, a podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů. Upřednostňovat je třeba zvláště úsilí o zachování a zajištění uspokojivé úrovně plánované nízkouhlíkové výroby energie s cílem zajistit bezpečnost dodávek pro občany a podniky.

| (29) | Komise po důkladných konzultacích se všemi členskými státy a zúčastněnými stranami určila čtrnáct priorit transevropské energetické infrastruktury, jejichž provedení je zásadní pro dosažení cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a cíle klimatické neutrality do roku 2050. Tyto priority se týkají různých zeměpisných regionů nebo tematických oblastí, pokud jde o přenos a ukládání elektřiny, elektrizačních soustav na moři pro energii z obnovitelných zdrojů, přepravy a skladování vodíku, elektrolyzérů, inteligentních plynárenských sítí, inteligentních elektrických rozvodných sítí a přepravy a ukládání oxidu uhličitého. |
| --- | --- |

(29)

Komise po důkladných konzultacích se všemi členskými státy a zúčastněnými stranami určila čtrnáct priorit transevropské energetické infrastruktury, jejichž provedení je zásadní pro dosažení cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a cíle klimatické neutrality do roku 2050. Tyto priority se týkají různých zeměpisných regionů nebo tematických oblastí, pokud jde o přenos a ukládání elektřiny, elektrizačních soustav na moři pro energii z obnovitelných zdrojů, přepravy a skladování vodíku, elektrolyzérů, inteligentních plynárenských sítí, inteligentních elektrických rozvodných sítí a přepravy a ukládání oxidu uhličitého.

| (30) | Projekty společného zájmu by měly splňovat společná, transparentní a objektivní kritéria s ohledem na jejich přínos pro cíle energetické politiky. Aby byly projekty v oblasti elektřiny a vodíku způsobilé k zařazení na seznamy Unie, měly by být součástí nejnovějšího dostupného desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii. Vzhledem k tomu, že vodíková infrastruktura není v současnosti zahrnuta do desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii, měl by se tento požadavek na vodíkové projekty uplatňovat až od 1. ledna 2024 pro účely druhého seznamu Unie sestaveného podle tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(30)

Projekty společného zájmu by měly splňovat společná, transparentní a objektivní kritéria s ohledem na jejich přínos pro cíle energetické politiky. Aby byly projekty v oblasti elektřiny a vodíku způsobilé k zařazení na seznamy Unie, měly by být součástí nejnovějšího dostupného desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii. Vzhledem k tomu, že vodíková infrastruktura není v současnosti zahrnuta do desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii, měl by se tento požadavek na vodíkové projekty uplatňovat až od 1. ledna 2024 pro účely druhého seznamu Unie sestaveného podle tohoto nařízení.

| (31) | Měly by být zřízeny regionální skupiny za účelem navrhování a přezkoumávání projektů společného zájmu, což povede k vypracování regionálních seznamů projektů společného zájmu. Za účelem zajištění široké shody by tyto regionální skupiny měly zajišťovat úzkou spolupráci mezi členskými státy, vnitrostátními regulačními orgány, předkladateli projektů a příslušnými zúčastněnými stranami. V rámci této spolupráce by měly vnitrostátní regulační orgány v případě potřeby poskytovat regionálním skupinám poradenství, mimo jiné ohledně proveditelnosti regulačních aspektů navrhovaných projektů a proveditelnosti navrhovaného harmonogramu schválení regulačními orgány. |
| --- | --- |

(31)

Měly by být zřízeny regionální skupiny za účelem navrhování a přezkoumávání projektů společného zájmu, což povede k vypracování regionálních seznamů projektů společného zájmu. Za účelem zajištění široké shody by tyto regionální skupiny měly zajišťovat úzkou spolupráci mezi členskými státy, vnitrostátními regulačními orgány, předkladateli projektů a příslušnými zúčastněnými stranami. V rámci této spolupráce by měly vnitrostátní regulační orgány v případě potřeby poskytovat regionálním skupinám poradenství, mimo jiné ohledně proveditelnosti regulačních aspektů navrhovaných projektů a proveditelnosti navrhovaného harmonogramu schválení regulačními orgány.

| (32) | Za účelem zvýšení účinnosti tohoto procesu by měla být prohloubena a dále podporována spolupráce mezi regionálními skupinami. Je třeba, aby při usnadňování této spolupráce hrála aktivní úlohu Komise s cílem řešit možný dopad projektů na jiné regionální skupiny. |
| --- | --- |

(32)

Za účelem zvýšení účinnosti tohoto procesu by měla být prohloubena a dále podporována spolupráce mezi regionálními skupinami. Je třeba, aby při usnadňování této spolupráce hrála aktivní úlohu Komise s cílem řešit možný dopad projektů na jiné regionální skupiny.

| (33) | Nový seznam Unie by měl být vypracován každé dva roky. Projekty společného zájmu, které byly dokončeny nebo které již nesplňují příslušná kritéria a požadavky stanovené v tomto nařízení, by v příštím seznamu Unie už neměly být uvedeny. Z tohoto důvodu by stávající projekty společného zájmu, které mají být zařazeny na následující seznam Unie, měly podléhat stejnému výběrovému procesu pro sestavení regionálních seznamů a seznamu Unie, jaký se používá na navrhované projekty. Administrativní zátěž by však měla být co nejvíce snížena, například díky využití dříve předložených informací a zohlednění výročních zpráv předkladatelů projektů. Stávající projekty společného zájmu, které dosáhly významného pokroku, by proto měly využívat zjednodušeného postupu integrace do desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii. |
| --- | --- |

(33)

Nový seznam Unie by měl být vypracován každé dva roky. Projekty společného zájmu, které byly dokončeny nebo které již nesplňují příslušná kritéria a požadavky stanovené v tomto nařízení, by v příštím seznamu Unie už neměly být uvedeny. Z tohoto důvodu by stávající projekty společného zájmu, které mají být zařazeny na následující seznam Unie, měly podléhat stejnému výběrovému procesu pro sestavení regionálních seznamů a seznamu Unie, jaký se používá na navrhované projekty. Administrativní zátěž by však měla být co nejvíce snížena, například díky využití dříve předložených informací a zohlednění výročních zpráv předkladatelů projektů. Stávající projekty společného zájmu, které dosáhly významného pokroku, by proto měly využívat zjednodušeného postupu integrace do desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii.

| (34) | Projekty společného zájmu by měly být prováděny co nejrychleji a měly by být pečlivě sledovány a vyhodnocovány s náležitým ohledem na dodržování požadavků na zapojení zainteresovaných stran a právních předpisů v oblasti životního prostředí a minimální administrativní zátěž pro předkladatele projektů. Komise by měla jmenovat evropské koordinátory projektů, u kterých se vyskytnou obzvláštní nesnáze nebo zpoždění. U těchto projektů by měl být ve výběrovém procesu pro následné seznamy Unie zohledněn pokrok při provádění konkrétních projektů, jakož i plnění povinností vyplývajících z tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(34)

Projekty společného zájmu by měly být prováděny co nejrychleji a měly by být pečlivě sledovány a vyhodnocovány s náležitým ohledem na dodržování požadavků na zapojení zainteresovaných stran a právních předpisů v oblasti životního prostředí a minimální administrativní zátěž pro předkladatele projektů. Komise by měla jmenovat evropské koordinátory projektů, u kterých se vyskytnou obzvláštní nesnáze nebo zpoždění. U těchto projektů by měl být ve výběrovém procesu pro následné seznamy Unie zohledněn pokrok při provádění konkrétních projektů, jakož i plnění povinností vyplývajících z tohoto nařízení.

| (35) | Povolovací postup by neměl vést k administrativní zátěži neúměrné rozsahu nebo složitosti projektu ani by neměl vytvářet překážky rozvoje transevropských sítí a přístupu na trh. |
| --- | --- |

(35)

Povolovací postup by neměl vést k administrativní zátěži neúměrné rozsahu nebo složitosti projektu ani by neměl vytvářet překážky rozvoje transevropských sítí a přístupu na trh.

| (36) | Plánování a provádění unijních projektů společného zájmu v oblasti energetické, dopravní a telekomunikační infrastruktury by se mělo koordinovat s cílem vytvořit synergie tam, kde je to z celkového ekonomického, technického nebo environmentálního hlediska nebo z hlediska klimatu či územního plánování proveditelné, přičemž se řádně zohlední příslušné bezpečnostní aspekty. Při plánování jednotlivých evropských sítí by tedy mělo být možné upřednostňovat integraci dopravních, komunikačních a energetických sítí s cílem zajistit, aby byla zabrána co nejmenší plocha. Pro integraci energetického systému v různých odvětvích je nezbytná společná vize sítí, přičemž je třeba, pokud možno, zajistit opětovné využití stávajících nebo bývalých tras s cílem minimalizovat veškeré sociální, ekonomické, environmentální, klimatické a finanční negativní dopady. |
| --- | --- |

(36)

Plánování a provádění unijních projektů společného zájmu v oblasti energetické, dopravní a telekomunikační infrastruktury by se mělo koordinovat s cílem vytvořit synergie tam, kde je to z celkového ekonomického, technického nebo environmentálního hlediska nebo z hlediska klimatu či územního plánování proveditelné, přičemž se řádně zohlední příslušné bezpečnostní aspekty. Při plánování jednotlivých evropských sítí by tedy mělo být možné upřednostňovat integraci dopravních, komunikačních a energetických sítí s cílem zajistit, aby byla zabrána co nejmenší plocha. Pro integraci energetického systému v různých odvětvích je nezbytná společná vize sítí, přičemž je třeba, pokud možno, zajistit opětovné využití stávajících nebo bývalých tras s cílem minimalizovat veškeré sociální, ekonomické, environmentální, klimatické a finanční negativní dopady.

| (37) | Projektům společného zájmu by měl být na vnitrostátní úrovni přidělen „prioritní status“, aby se zajistilo jejich rychlé administrativní zpracování a aby byl zajištěn bezodkladný režim ve všech soudních řízeních a postupech řešení sporů, které se jich týkají. Příslušné orgány by je měly považovat za projekty ve veřejném zájmu. Z důvodů převažujícího veřejného zájmu by měly být projekty, které mají nepříznivý dopad na životní prostředí, povoleny za předpokladu, že jsou splněny všechny podmínky stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (17) a ve směrnici Rady 92/43/EHS (18). |
| --- | --- |

(37)

Projektům společného zájmu by měl být na vnitrostátní úrovni přidělen „prioritní status“, aby se zajistilo jejich rychlé administrativní zpracování a aby byl zajištěn bezodkladný režim ve všech soudních řízeních a postupech řešení sporů, které se jich týkají. Příslušné orgány by je měly považovat za projekty ve veřejném zájmu. Z důvodů převažujícího veřejného zájmu by měly být projekty, které mají nepříznivý dopad na životní prostředí, povoleny za předpokladu, že jsou splněny všechny podmínky stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (17) a ve směrnici Rady 92/43/EHS (18).

| (38) | Je nezbytné, aby byly informovány zainteresované strany, včetně občanské společnosti, a aby s nimi byly vedeny konzultace s cílem zajistit úspěch projektů a omezit případné námitky vůči projektům. |
| --- | --- |

(38)

Je nezbytné, aby byly informovány zainteresované strany, včetně občanské společnosti, a aby s nimi byly vedeny konzultace s cílem zajistit úspěch projektů a omezit případné námitky vůči projektům.

| (39) | Měl by existovat příslušný orgán nebo orgány, které by integrovaly nebo koordinovaly všechny povolovací postupy s cílem omezit složitost, zvýšit účinnost a transparentnost a napomoci posílení spolupráce mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(39)

Měl by existovat příslušný orgán nebo orgány, které by integrovaly nebo koordinovaly všechny povolovací postupy s cílem omezit složitost, zvýšit účinnost a transparentnost a napomoci posílení spolupráce mezi členskými státy.

| (40) | Za účelem zjednodušení a urychlení povolovacího postupu pro elektrizační soustavy na moři pro energii z obnovitelných zdrojů by měla být určena jednotná kontaktní místa pro přeshraniční projekty na moři na seznamu Unie, čímž se sníží administrativní zátěž pro tvůrce projektů. Jednotná kontaktní místa by měla rovněž snížit složitost, zvýšit účinnost a urychlit povolovací postup pro přenosová zařízení na moři, jež často zasahují do mnoha jurisdikcí. |
| --- | --- |

(40)

Za účelem zjednodušení a urychlení povolovacího postupu pro elektrizační soustavy na moři pro energii z obnovitelných zdrojů by měla být určena jednotná kontaktní místa pro přeshraniční projekty na moři na seznamu Unie, čímž se sníží administrativní zátěž pro tvůrce projektů. Jednotná kontaktní místa by měla rovněž snížit složitost, zvýšit účinnost a urychlit povolovací postup pro přenosová zařízení na moři, jež často zasahují do mnoha jurisdikcí.

| (41) | Navzdory existenci zavedených norem zajišťujících účast veřejnosti při rozhodovacích postupech týkajících se životního prostředí, které v plném rozsahu platí pro projekty společného zájmu, jsou stále zapotřebí další opatření podle tohoto nařízení, která zajistí co možná nejvyšší standardy transparentnosti a účasti veřejnosti ve všech relevantních otázkách povolovacího postupu pro projekty společného zájmu. Pokud se na ně již vztahují vnitrostátní předpisy na základě stejných nebo vyšších standardů, které stanoví toto nařízení, měla by se předběžná konzultace před povolovacím řízením stát nepovinnou, což by zabránilo zdvojování právních požadavků. |
| --- | --- |

(41)

Navzdory existenci zavedených norem zajišťujících účast veřejnosti při rozhodovacích postupech týkajících se životního prostředí, které v plném rozsahu platí pro projekty společného zájmu, jsou stále zapotřebí další opatření podle tohoto nařízení, která zajistí co možná nejvyšší standardy transparentnosti a účasti veřejnosti ve všech relevantních otázkách povolovacího postupu pro projekty společného zájmu. Pokud se na ně již vztahují vnitrostátní předpisy na základě stejných nebo vyšších standardů, které stanoví toto nařízení, měla by se předběžná konzultace před povolovacím řízením stát nepovinnou, což by zabránilo zdvojování právních požadavků.

| (42) | Správné a koordinované provádění směrnic Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (19) a 2011/92/EU (20) a případně Úmluvy Evropské hospodářské komise OSN o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (21) podepsané v Aarhusu dne 25. června 1998 (dále jen „Aarhuská úmluva“) a Úmluvy o posuzování vlivů na životní prostředí přesahujících hranice států (22) podepsané dne 25. února 1991 v Espoo (dále jen „úmluva z Espoo“) by mělo zajistit harmonizaci hlavních zásad posuzování vlivů na životní prostředí a klima, včetně přeshraničních souvislostí. Komise vydala pokyny podporující členské státy při vymezování a provádění přiměřených legislativních a nelegislativních opatření s cílem zjednodušit u energetické infrastruktury postupy posuzování vlivů na životní prostředí a zajistit soudržné uplatňování postupů posuzování vlivů na životní prostředí vyžadovaných pro projekty společného zájmu podle práva Unie. Členské státy by měly koordinovat svá posuzování projektů společného zájmu, a je-li to možné, měly by poskytovat společná hodnocení. Členské státy by měly být v souvislosti s povolovacími postupy podněcovány k výměně osvědčených postupů a budování administrativních kapacit. |
| --- | --- |

(42)

Správné a koordinované provádění směrnic Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (19) a 2011/92/EU (20) a případně Úmluvy Evropské hospodářské komise OSN o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (21) podepsané v Aarhusu dne 25. června 1998 (dále jen „Aarhuská úmluva“) a Úmluvy o posuzování vlivů na životní prostředí přesahujících hranice států (22) podepsané dne 25. února 1991 v Espoo (dále jen „úmluva z Espoo“) by mělo zajistit harmonizaci hlavních zásad posuzování vlivů na životní prostředí a klima, včetně přeshraničních souvislostí. Komise vydala pokyny podporující členské státy při vymezování a provádění přiměřených legislativních a nelegislativních opatření s cílem zjednodušit u energetické infrastruktury postupy posuzování vlivů na životní prostředí a zajistit soudržné uplatňování postupů posuzování vlivů na životní prostředí vyžadovaných pro projekty společného zájmu podle práva Unie. Členské státy by měly koordinovat svá posuzování projektů společného zájmu, a je-li to možné, měly by poskytovat společná hodnocení. Členské státy by měly být v souvislosti s povolovacími postupy podněcovány k výměně osvědčených postupů a budování administrativních kapacit.

| (43) | Je důležité zefektivnit a zlepšit povolovací postup a současně v největší možné míře a při řádném zohlednění zásady subsidiarity respektovat pravomoci členských států a postupy uplatňované při budování nové energetické infrastruktury. Vzhledem k naléhavosti rozvoje energetických infrastruktur by mělo zjednodušení povolovacích postupů stanovit jasnou lhůtu pro vydání rozhodnutí příslušných orgánů o výstavbě projektu. Tato lhůta by měla stimulovat účinnější vymezení a vyřizování postupů a za žádných okolností by neměla ohrozit vysoké standardy ochrany životního prostředí v souladu s environmentálními právními předpisy a účast veřejnosti. Toto nařízení by mělo stanovit maximální lhůty. Členské státy však mohou usilovat o zkrácení lhůt tam, kde je to proveditelné, zejména pak u projektů, jako jsou inteligentní sítě, které nemusí vyžadovat tak složité povolovací postupy jako přenosová infrastruktura. Příslušné orgány by měly být povinny zajistit dodržování lhůt. |
| --- | --- |

(43)

Je důležité zefektivnit a zlepšit povolovací postup a současně v největší možné míře a při řádném zohlednění zásady subsidiarity respektovat pravomoci členských států a postupy uplatňované při budování nové energetické infrastruktury. Vzhledem k naléhavosti rozvoje energetických infrastruktur by mělo zjednodušení povolovacích postupů stanovit jasnou lhůtu pro vydání rozhodnutí příslušných orgánů o výstavbě projektu. Tato lhůta by měla stimulovat účinnější vymezení a vyřizování postupů a za žádných okolností by neměla ohrozit vysoké standardy ochrany životního prostředí v souladu s environmentálními právními předpisy a účast veřejnosti. Toto nařízení by mělo stanovit maximální lhůty. Členské státy však mohou usilovat o zkrácení lhůt tam, kde je to proveditelné, zejména pak u projektů, jako jsou inteligentní sítě, které nemusí vyžadovat tak složité povolovací postupy jako přenosová infrastruktura. Příslušné orgány by měly být povinny zajistit dodržování lhůt.

| (44) | Je-li to vhodné, měly by mít členské státy možnost zahrnout do komplexních rozhodnutí rovněž rozhodnutí učiněná v rámci jednání s jednotlivými vlastníky pozemků zaměřená na udělení přístupu k pozemku, jeho vlastnictví nebo právo tento pozemek obsadit v kontextu územního plánování, které obecně vymezuje využívání půdy určité oblasti, včetně dalšího rozvoje, jako jsou např. dálnice, železnice, budovy a ochrana chráněných krajinných oblastí, a není prováděno konkrétně pro účely plánovaného projektu a udělování provozních povolení. V rámci povolovacího postupu by mělo být možné, aby projekt společného zájmu zahrnoval rovněž přidruženou infrastrukturu, a to do té míry, do níž je to základním předpokladem pro vybudování nebo fungování projektu. Toto nařízení, zejména ustanovení o udělování povolení, účasti veřejnosti a provádění projektů společného zájmu, by mělo platit, aniž jsou dotčeny právo Unie a mezinárodní právo, včetně ustanovení o ochraně životního prostředí a lidského zdraví a ustanovení přijatých v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/89/EU (23). |
| --- | --- |

(44)

Je-li to vhodné, měly by mít členské státy možnost zahrnout do komplexních rozhodnutí rovněž rozhodnutí učiněná v rámci jednání s jednotlivými vlastníky pozemků zaměřená na udělení přístupu k pozemku, jeho vlastnictví nebo právo tento pozemek obsadit v kontextu územního plánování, které obecně vymezuje využívání půdy určité oblasti, včetně dalšího rozvoje, jako jsou např. dálnice, železnice, budovy a ochrana chráněných krajinných oblastí, a není prováděno konkrétně pro účely plánovaného projektu a udělování provozních povolení. V rámci povolovacího postupu by mělo být možné, aby projekt společného zájmu zahrnoval rovněž přidruženou infrastrukturu, a to do té míry, do níž je to základním předpokladem pro vybudování nebo fungování projektu. Toto nařízení, zejména ustanovení o udělování povolení, účasti veřejnosti a provádění projektů společného zájmu, by mělo platit, aniž jsou dotčeny právo Unie a mezinárodní právo, včetně ustanovení o ochraně životního prostředí a lidského zdraví a ustanovení přijatých v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/89/EU (23).

| (45) | Náklady na rozvoj, výstavbu, provoz a údržbu projektů společného zájmu by měli obvykle plně nést uživatelé dané infrastruktury. Při rozdělování nákladů by mělo být zajištěno, aby koncoví uživatelé nebyli nepřiměřeně zatěžováni, zejména pokud by to mělo vést k energetické chudobě. Pokud z vyhodnocení tržní poptávky nebo očekávaných dopadů na příslušné tarify vyplývá, že nelze očekávat, že budou náklady pokryty tarify placenými uživateli infrastruktury, měly by být projekty obecného zájmu způsobilé pro přeshraniční přidělení nákladů. |
| --- | --- |

(45)

Náklady na rozvoj, výstavbu, provoz a údržbu projektů společného zájmu by měli obvykle plně nést uživatelé dané infrastruktury. Při rozdělování nákladů by mělo být zajištěno, aby koncoví uživatelé nebyli nepřiměřeně zatěžováni, zejména pokud by to mělo vést k energetické chudobě. Pokud z vyhodnocení tržní poptávky nebo očekávaných dopadů na příslušné tarify vyplývá, že nelze očekávat, že budou náklady pokryty tarify placenými uživateli infrastruktury, měly by být projekty obecného zájmu způsobilé pro přeshraniční přidělení nákladů.

| (46) | Východiskem k diskusi o vhodném přidělení nákladů by měla být analýza nákladů a přínosů projektu infrastruktury provedená na základě harmonizované metodiky pro analýzu energetického systému v celé šíři za pomoci všech relevantních scénářů vypracovaných v rámci desetiletých plánů rozvoje sítě pro celou Unii připravených podle nařízení (ES) č. 715/2009 a (EU) 2019/943 a přezkoumaných agenturou a dalších scénářů pro plánování rozvoje sítě, což umožní důkladnou analýzu přínosu projektu společného zájmu k energetické politice Unie v oblasti dekarbonizace, integrace trhu, hospodářské soutěže, udržitelnosti a bezpečnosti dodávek. Uvedená analýza může pro účely srovnání jednotkových investičních nákladů zohlednit ukazatele a odpovídající referenční hodnoty. Jsou-li použity další scénáře, měly by být v souladu s cíli Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a s jejím cílem klimatické neutrality do roku 2050 a podléhat komplexnímu procesu konzultací a kontroly. |
| --- | --- |

(46)

Východiskem k diskusi o vhodném přidělení nákladů by měla být analýza nákladů a přínosů projektu infrastruktury provedená na základě harmonizované metodiky pro analýzu energetického systému v celé šíři za pomoci všech relevantních scénářů vypracovaných v rámci desetiletých plánů rozvoje sítě pro celou Unii připravených podle nařízení (ES) č. 715/2009 a (EU) 2019/943 a přezkoumaných agenturou a dalších scénářů pro plánování rozvoje sítě, což umožní důkladnou analýzu přínosu projektu společného zájmu k energetické politice Unie v oblasti dekarbonizace, integrace trhu, hospodářské soutěže, udržitelnosti a bezpečnosti dodávek. Uvedená analýza může pro účely srovnání jednotkových investičních nákladů zohlednit ukazatele a odpovídající referenční hodnoty. Jsou-li použity další scénáře, měly by být v souladu s cíli Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a s jejím cílem klimatické neutrality do roku 2050 a podléhat komplexnímu procesu konzultací a kontroly.

| (47) | Na stále více integrovaném vnitřním trhu s energií jsou zapotřebí jasná a transparentní pravidla přeshraničního přidělování nákladů s cílem urychlit investice do přeshraniční infrastruktury a projektů s přeshraničním dopadem. Je nezbytné zajistit stabilní rámec financování pro rozvoj projektů společného zájmu a zároveň minimalizovat potřebu finanční podpory a povzbudit potenciální investory pomocí vhodných pobídek a finančních mechanismů. Při rozhodování o přeshraničním přidělování nákladů by vnitrostátní regulační orgány měly tyto investiční náklady v celém rozsahu rozdělovat efektivně a v souladu se svými vnitrostátními postupy a metodikami uplatňovanými u podobné infrastruktury a zahrnovat je do vnitrostátních sazeb a následně případně určit, zda by jejich dopad na vnitrostátní tarify mohl představovat nepřiměřenou zátěž pro spotřebitele v daném členském státě. Vnitrostátní regulační orgány by měly zabránit vzniku rizika, že dojde ke zdvojenému poskytnutí podpory projektů, a to zohledněním skutečných či odhadovaných nákladů a výnosů. Tyto náklady a výnosy by měly být zohledněny pouze v tom rozsahu, v němž se vztahují k projektům a jsou určeny ke krytí příslušných nákladů. |
| --- | --- |

(47)

Na stále více integrovaném vnitřním trhu s energií jsou zapotřebí jasná a transparentní pravidla přeshraničního přidělování nákladů s cílem urychlit investice do přeshraniční infrastruktury a projektů s přeshraničním dopadem. Je nezbytné zajistit stabilní rámec financování pro rozvoj projektů společného zájmu a zároveň minimalizovat potřebu finanční podpory a povzbudit potenciální investory pomocí vhodných pobídek a finančních mechanismů. Při rozhodování o přeshraničním přidělování nákladů by vnitrostátní regulační orgány měly tyto investiční náklady v celém rozsahu rozdělovat efektivně a v souladu se svými vnitrostátními postupy a metodikami uplatňovanými u podobné infrastruktury a zahrnovat je do vnitrostátních sazeb a následně případně určit, zda by jejich dopad na vnitrostátní tarify mohl představovat nepřiměřenou zátěž pro spotřebitele v daném členském státě. Vnitrostátní regulační orgány by měly zabránit vzniku rizika, že dojde ke zdvojenému poskytnutí podpory projektů, a to zohledněním skutečných či odhadovaných nákladů a výnosů. Tyto náklady a výnosy by měly být zohledněny pouze v tom rozsahu, v němž se vztahují k projektům a jsou určeny ke krytí příslušných nákladů.

| (48) | Jsou zapotřebí přeshraniční projekty, které by měly pozitivní dopad na energetickou síť Unie, jako jsou inteligentní elektrické sítě nebo elektrolyzéry, aniž by zahrnovaly společnou fyzickou hranici. |
| --- | --- |

(48)

Jsou zapotřebí přeshraniční projekty, které by měly pozitivní dopad na energetickou síť Unie, jako jsou inteligentní elektrické sítě nebo elektrolyzéry, aniž by zahrnovaly společnou fyzickou hranici.

| (49) | Právní předpisy pro vnitřní trh s energií vyžadují, aby tarify za přístup k sítím poskytovaly vhodné investiční pobídky. Několik typů projektů společného zájmu však pravděpodobně přinese externality, které nemusí být plně zachyceny a získány zpět prostřednictvím systému řádných tarifů. Při uplatňování právních předpisů pro vnitřní trh s energií by vnitrostátní regulační orgány měly zajistit stabilní a předvídatelný regulační a finanční rámec, jehož součástí budou pobídky pro projekty společného zájmu, včetně dlouhodobých pobídek, které budou přiměřené úrovni zvláštních rizik daného projektu. Tento rámec by se měl vztahovat zejména na přeshraniční projekty, inovativní technologie přenosu elektřiny, které umožňují rozsáhlou integraci energie z obnovitelných zdrojů, distribuovaných zdrojů energie nebo odezvu strany poptávky v propojených sítích, a na projekty v oblasti energetických technologií a digitalizace, které pravděpodobně budou buď vystaveny vyšším rizikům než podobné projekty prováděné v jednom členském státě, nebo slibují vyšší přínosy pro Unii. Kromě toho by projekty s vysokými provozními výdaji měly mít rovněž přístup k vhodným investičním pobídkám. Především elektrizační soustavy na moři pro energii z obnovitelných zdrojů, které mají dvojí funkci jako propojovací vedení elektřiny a propojení projektů výroby energie z obnovitelných zdrojů na moři, budou pravděpodobně vystaveny vyšším rizikům než srovnatelné projekty infrastruktury na pevnině, a to vzhledem ke své vnitřní vazbě na výrobní zařízení, jež s sebou nese rizika v oblasti regulace, rizika v oblasti financování, např. potřebu předběžných investic, tržní rizika a rizika spojená s využíváním nových inovativních technologií. |
| --- | --- |

(49)

Právní předpisy pro vnitřní trh s energií vyžadují, aby tarify za přístup k sítím poskytovaly vhodné investiční pobídky. Několik typů projektů společného zájmu však pravděpodobně přinese externality, které nemusí být plně zachyceny a získány zpět prostřednictvím systému řádných tarifů. Při uplatňování právních předpisů pro vnitřní trh s energií by vnitrostátní regulační orgány měly zajistit stabilní a předvídatelný regulační a finanční rámec, jehož součástí budou pobídky pro projekty společného zájmu, včetně dlouhodobých pobídek, které budou přiměřené úrovni zvláštních rizik daného projektu. Tento rámec by se měl vztahovat zejména na přeshraniční projekty, inovativní technologie přenosu elektřiny, které umožňují rozsáhlou integraci energie z obnovitelných zdrojů, distribuovaných zdrojů energie nebo odezvu strany poptávky v propojených sítích, a na projekty v oblasti energetických technologií a digitalizace, které pravděpodobně budou buď vystaveny vyšším rizikům než podobné projekty prováděné v jednom členském státě, nebo slibují vyšší přínosy pro Unii. Kromě toho by projekty s vysokými provozními výdaji měly mít rovněž přístup k vhodným investičním pobídkám. Především elektrizační soustavy na moři pro energii z obnovitelných zdrojů, které mají dvojí funkci jako propojovací vedení elektřiny a propojení projektů výroby energie z obnovitelných zdrojů na moři, budou pravděpodobně vystaveny vyšším rizikům než srovnatelné projekty infrastruktury na pevnině, a to vzhledem ke své vnitřní vazbě na výrobní zařízení, jež s sebou nese rizika v oblasti regulace, rizika v oblasti financování, např. potřebu předběžných investic, tržní rizika a rizika spojená s využíváním nových inovativních technologií.

| (50) | Toto nařízení by se mělo vztahovat pouze na povolování projektů společného zájmu, účast veřejnosti v těchto projektech a na jejich regulaci. Členské státy by nicméně měly mít možnost přijmout vnitrostátní ustanovení, jejichž prostřednictvím budou uplatňovat stejná nebo podobná pravidla na jiné projekty, které nemají status projektů společného zájmu ve smyslu tohoto nařízení. Pokud se jedná o regulační pobídky, měly by mít členské státy možnost přijmout vnitrostátní ustanovení, jejichž prostřednictvím budou uplatňovat stejná nebo podobná pravidla na projekty společného zájmu spadající do kategorie ukládání elektřiny. |
| --- | --- |

(50)

Toto nařízení by se mělo vztahovat pouze na povolování projektů společného zájmu, účast veřejnosti v těchto projektech a na jejich regulaci. Členské státy by nicméně měly mít možnost přijmout vnitrostátní ustanovení, jejichž prostřednictvím budou uplatňovat stejná nebo podobná pravidla na jiné projekty, které nemají status projektů společného zájmu ve smyslu tohoto nařízení. Pokud se jedná o regulační pobídky, měly by mít členské státy možnost přijmout vnitrostátní ustanovení, jejichž prostřednictvím budou uplatňovat stejná nebo podobná pravidla na projekty společného zájmu spadající do kategorie ukládání elektřiny.

| (51) | Členské státy, které projektům energetické infrastruktury v současné době nepřikládají nejvyšší možný národní význam, pokud jde o povolovací postup, by měly být vybízeny, aby zvážily zavedení takto vysokého národního významu, a to zejména na základě vyhodnocení toho, zda by to vedlo k urychlení povolovacího postupu. |
| --- | --- |

(51)

Členské státy, které projektům energetické infrastruktury v současné době nepřikládají nejvyšší možný národní význam, pokud jde o povolovací postup, by měly být vybízeny, aby zvážily zavedení takto vysokého národního významu, a to zejména na základě vyhodnocení toho, zda by to vedlo k urychlení povolovacího postupu.

| (52) | Členské státy, které v současné době nemají zrychlená nebo bezodkladná soudní řízení vztahující se na projekty energetické infrastruktury, by měly být vybízeny, aby zavedení takových postupů zvážily, a to zejména na základě vyhodnocení toho, zda by to vedlo k rychlejšímu provádění těchto projektů. |
| --- | --- |

(52)

Členské státy, které v současné době nemají zrychlená nebo bezodkladná soudní řízení vztahující se na projekty energetické infrastruktury, by měly být vybízeny, aby zavedení takových postupů zvážily, a to zejména na základě vyhodnocení toho, zda by to vedlo k rychlejšímu provádění těchto projektů.

| (53) | Nařízení (EU) č. 347/2013 prokázalo přidanou hodnotu posílení pákového efektu soukromého financování prostřednictvím rozsáhlé finanční podpory EU při provádění projektů evropského významu. S ohledem na hospodářskou a finanční krizi a rozpočtová omezení by v příštím víceletém finančním rámci měla pokračovat cílená podpora prostřednictvím grantů a finančních nástrojů s cílem maximalizovat přínosy pro občany Unie a přilákat nové investory do prioritních koridorů a oblastí energetické infrastruktury vymezených v příloze tohoto nařízení s minimálním příspěvkem z rozpočtu Evropské unie. |
| --- | --- |

(53)

Nařízení (EU) č. 347/2013 prokázalo přidanou hodnotu posílení pákového efektu soukromého financování prostřednictvím rozsáhlé finanční podpory EU při provádění projektů evropského významu. S ohledem na hospodářskou a finanční krizi a rozpočtová omezení by v příštím víceletém finančním rámci měla pokračovat cílená podpora prostřednictvím grantů a finančních nástrojů s cílem maximalizovat přínosy pro občany Unie a přilákat nové investory do prioritních koridorů a oblastí energetické infrastruktury vymezených v příloze tohoto nařízení s minimálním příspěvkem z rozpočtu Evropské unie.

| (54) | Projekty společného zájmu by měly být způsobilé pro přidělení finanční pomoci Unie v případě studií a za určitých podmínek i v případě prací podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1153 (24), a to ve formě grantů nebo inovativních finančních nástrojů, aby bylo zajištěno, že projektům společného zájmu, které nejsou životaschopné podle stávajícího regulačního rámce a tržních podmínek, bude možné poskytnout cílenou přizpůsobenou podporu. Je důležité předejít tomu, aby zejména mezi projekty, které přispívají k realizaci téhož prioritního koridoru Unie, docházelo k narušování podmínek hospodářské soutěže. Tato finanční pomoc by měla zajistit nezbytné synergie se strukturálními fondy za účelem financování inteligentních energetických rozvodných sítí a s mechanismem Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů vytvořeným prováděcím nařízením Komise (EU) 2020/1294 (25) podle čl. 33 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (26).
  Na investice do projektů společného zájmu by se měla uplatňovat logická rovnice o třech stupních. Za prvé, trh by měl mít při investování přednost. Za druhé, nevyvolá-li příslušné investice trh, je třeba přezkoumat regulační řešení, a je-li to nezbytné, příslušný regulační rámec by měl být přizpůsoben a mělo by být zajištěno řádné uplatňování příslušného regulačního rámce. Za třetí, nejsou-li první dva kroky dostatečné pro zajištění nezbytných investic do projektů společného zájmu, mělo by být možné poskytnout finanční podporu Unie, pokud daný projekt společného zájmu splňuje platná kritéria způsobilosti. Projekty společného zájmu mohou být způsobilé i v rámci programu InvestEU, který doplňuje grantové financování. |
| --- | --- |

(54)

Projekty společného zájmu by měly být způsobilé pro přidělení finanční pomoci Unie v případě studií a za určitých podmínek i v případě prací podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1153 (24), a to ve formě grantů nebo inovativních finančních nástrojů, aby bylo zajištěno, že projektům společného zájmu, které nejsou životaschopné podle stávajícího regulačního rámce a tržních podmínek, bude možné poskytnout cílenou přizpůsobenou podporu. Je důležité předejít tomu, aby zejména mezi projekty, které přispívají k realizaci téhož prioritního koridoru Unie, docházelo k narušování podmínek hospodářské soutěže. Tato finanční pomoc by měla zajistit nezbytné synergie se strukturálními fondy za účelem financování inteligentních energetických rozvodných sítí a s mechanismem Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů vytvořeným prováděcím nařízením Komise (EU) 2020/1294 (25) podle čl. 33 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (26).

Na investice do projektů společného zájmu by se měla uplatňovat logická rovnice o třech stupních. Za prvé, trh by měl mít při investování přednost. Za druhé, nevyvolá-li příslušné investice trh, je třeba přezkoumat regulační řešení, a je-li to nezbytné, příslušný regulační rámec by měl být přizpůsoben a mělo by být zajištěno řádné uplatňování příslušného regulačního rámce. Za třetí, nejsou-li první dva kroky dostatečné pro zajištění nezbytných investic do projektů společného zájmu, mělo by být možné poskytnout finanční podporu Unie, pokud daný projekt společného zájmu splňuje platná kritéria způsobilosti. Projekty společného zájmu mohou být způsobilé i v rámci programu InvestEU, který doplňuje grantové financování.

| (55) | Unie by měla usnadnit projekty v oblasti energetiky ve znevýhodněných, méně propojených, okrajových, nejvzdálenějších nebo izolovaných regionech s cílem umožnit přístup k transevropským energetickým sítím s cílem urychlit proces dekarbonizace a snížit závislost na fosilních palivech. |
| --- | --- |

(55)

Unie by měla usnadnit projekty v oblasti energetiky ve znevýhodněných, méně propojených, okrajových, nejvzdálenějších nebo izolovaných regionech s cílem umožnit přístup k transevropským energetickým sítím s cílem urychlit proces dekarbonizace a snížit závislost na fosilních palivech.

| (56) | Pokud v členském státě není žádný provozovatel přenosové či přepravní soustavy, vztahují se odkazy na provozovatele přenosových či přepravních soustav v celém znění tohoto nařízení obdobně na provozovatele distribučních soustav. |
| --- | --- |

(56)

Pokud v členském státě není žádný provozovatel přenosové či přepravní soustavy, vztahují se odkazy na provozovatele přenosových či přepravních soustav v celém znění tohoto nařízení obdobně na provozovatele distribučních soustav.

| (57) | Granty na práce související s projekty ve společném zájmu by měly být k dispozici za stejných podmínek jako u jiných kategorií, pokud přispívají k celkovému cíli Unie v oblasti energetiky a klimatu a pokud jsou cíle dané třetí země v oblasti dekarbonizace v souladu s Pařížskou dohodou. |
| --- | --- |

(57)

Granty na práce související s projekty ve společném zájmu by měly být k dispozici za stejných podmínek jako u jiných kategorií, pokud přispívají k celkovému cíli Unie v oblasti energetiky a klimatu a pokud jsou cíle dané třetí země v oblasti dekarbonizace v souladu s Pařížskou dohodou.

| (58) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009, (EU) 2019/942 (27) a (EU) 2019/943 a směrnice 2009/73/ES a (EU) 2019/944 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(58)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009, (EU) 2019/942 (27) a (EU) 2019/943 a směrnice 2009/73/ES a (EU) 2019/944 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (59) | Vzhledem k tomu, že změna účelu využití infrastruktury pro zemní plyn má za cíl dekarbonizovat plynárenské sítě a umožnit využití čistého vodíku, přeprava nebo skladování předem definované směsi vodíku se zemním plynem nebo biometanem by mohly být umožněny během přechodného období. Mísení vodíku se zemním plynem nebo biometanem by mohlo být použito pro zvýšení kapacity pro výrobu vodíku a pro usnadnění přepravy vodíku. Aby byl zajištěn přechod na vodík, měl by předkladatel projektu prokázat, a to i prostřednictvím obchodních smluv, jakým způsobem budou do konce přechodného období zařízení pro zemní plyn přeměněna na zařízení určená pro vodík a jak bude během přechodného období zvýšeno využívání vodíku. V souvislosti s monitorováním by agentura měla ověřit včasný přechod projektu na zařízení určené pro vodík. Jakékoli financování těchto projektů podle nařízení (EU) 2021/1153 během přechodného období by mělo podléhat podmínce uvedené v grantové dohodě, že financování bude v případě, že nedojde k včasnému přechodu projektu na zařízení určené pro vodík, vráceno, a odpovídajícím ustanovením umožňujícím vymáhání této podmínky. |
| --- | --- |

(59)

Vzhledem k tomu, že změna účelu využití infrastruktury pro zemní plyn má za cíl dekarbonizovat plynárenské sítě a umožnit využití čistého vodíku, přeprava nebo skladování předem definované směsi vodíku se zemním plynem nebo biometanem by mohly být umožněny během přechodného období. Mísení vodíku se zemním plynem nebo biometanem by mohlo být použito pro zvýšení kapacity pro výrobu vodíku a pro usnadnění přepravy vodíku. Aby byl zajištěn přechod na vodík, měl by předkladatel projektu prokázat, a to i prostřednictvím obchodních smluv, jakým způsobem budou do konce přechodného období zařízení pro zemní plyn přeměněna na zařízení určená pro vodík a jak bude během přechodného období zvýšeno využívání vodíku. V souvislosti s monitorováním by agentura měla ověřit včasný přechod projektu na zařízení určené pro vodík. Jakékoli financování těchto projektů podle nařízení (EU) 2021/1153 během přechodného období by mělo podléhat podmínce uvedené v grantové dohodě, že financování bude v případě, že nedojde k včasnému přechodu projektu na zařízení určené pro vodík, vráceno, a odpovídajícím ustanovením umožňujícím vymáhání této podmínky.

| (60) | V souladu se závěry Evropské rady ze dne 4. února 2011, že po roce 2015 by žádný členský stát neměl zůstat izolován od evropských plynárenských a elektroenergetických sítí ani by jeho energetická bezpečnost neměla být ohrožena nedostatkem vhodných propojení, je cílem tohoto nařízení zajistit přístup k transevropským energetickým sítím ukončením energetické izolace Kypru a Malty, které dosud nejsou s transevropskou plynárenskou sítí spojeny. Tohoto cíle by mělo být dosaženo umožněním toho, aby si připravované nebo plánované projekty, kterým byl udělen status projektu společného zájmu podle nařízení (EU) č. 347/2013, dokud nebudou Kypr a Malta propojeny s transevropskou plynárenskou sítí, zachovaly svůj status. Kromě toho, že tyto projekty přispějí k rozvoji trhu s energií z obnovitelných zdrojů, flexibilitě a odolnosti energetického systému a bezpečnosti dodávek, zajistí rovněž přístup na budoucí trhy s energií, včetně vodíku, a přispějí k dosažení celkových cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu. |
| --- | --- |

(60)

V souladu se závěry Evropské rady ze dne 4. února 2011, že po roce 2015 by žádný členský stát neměl zůstat izolován od evropských plynárenských a elektroenergetických sítí ani by jeho energetická bezpečnost neměla být ohrožena nedostatkem vhodných propojení, je cílem tohoto nařízení zajistit přístup k transevropským energetickým sítím ukončením energetické izolace Kypru a Malty, které dosud nejsou s transevropskou plynárenskou sítí spojeny. Tohoto cíle by mělo být dosaženo umožněním toho, aby si připravované nebo plánované projekty, kterým byl udělen status projektu společného zájmu podle nařízení (EU) č. 347/2013, dokud nebudou Kypr a Malta propojeny s transevropskou plynárenskou sítí, zachovaly svůj status. Kromě toho, že tyto projekty přispějí k rozvoji trhu s energií z obnovitelných zdrojů, flexibilitě a odolnosti energetického systému a bezpečnosti dodávek, zajistí rovněž přístup na budoucí trhy s energií, včetně vodíku, a přispějí k dosažení celkových cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu.

| (61) | Projekty společného zájmu by neměly být způsobilé získat finanční pomoc Unie, pokud se předkladatelé projektů, provozovatelé nebo investoři nacházejí v některé ze situací zakládajících vyloučení uvedených v článku 136 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (28), například v případech odsouzení za podvod, korupci nebo jednání související se zločinným spolčením. Projekt společného zájmu by mělo být možné odstranit ze seznamu Unie, pokud bylo jeho zařazení na tento seznam založeno na nesprávných informacích, které byly rozhodujícím faktorem pro toto zařazení, nebo pokud nedodržuje platné právo Unie. V případě projektu společného zájmu nacházejícího se v členských státech, na které se vztahuje výjimka podle tohoto nařízení, by tyto členské státy měly při podpoře žádostí o financování těchto projektů podle nařízení (EU) 2021/1153 zajistit, aby z projektů neměly přímý ani nepřímý prospěch osoby nebo subjekty, které se nacházejí v některé ze situací zakládajících vyloučení podle článku 136 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(61)

Projekty společného zájmu by neměly být způsobilé získat finanční pomoc Unie, pokud se předkladatelé projektů, provozovatelé nebo investoři nacházejí v některé ze situací zakládajících vyloučení uvedených v článku 136 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (28), například v případech odsouzení za podvod, korupci nebo jednání související se zločinným spolčením. Projekt společného zájmu by mělo být možné odstranit ze seznamu Unie, pokud bylo jeho zařazení na tento seznam založeno na nesprávných informacích, které byly rozhodujícím faktorem pro toto zařazení, nebo pokud nedodržuje platné právo Unie. V případě projektu společného zájmu nacházejícího se v členských státech, na které se vztahuje výjimka podle tohoto nařízení, by tyto členské státy měly při podpoře žádostí o financování těchto projektů podle nařízení (EU) 2021/1153 zajistit, aby z projektů neměly přímý ani nepřímý prospěch osoby nebo subjekty, které se nacházejí v některé ze situací zakládajících vyloučení podle článku 136 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046.

| (62) | S cílem zajistit včasný rozvoj projektů základní energetické infrastruktury pro Unii by měl pátý unijní seznam projektů společného zájmu zůstat v platnosti, dokud nevstoupí v platnost první unijní seznam projektů společného zájmu a projektů ve společném zájmu vytvořený podle tohoto nařízení. Kromě toho, s cílem umožnit realizaci, monitorování a financování projektů společného zájmu na pátém seznamu Unie, by měla zůstat v platnosti a účinnosti až do vstupu v platnost prvního unijního seznamu projektů společného zájmu a projektů ve společném zájmu vytvořeného podle tohoto nařízení rovněž některá ustanovení nařízení (EU) č. 347/2013. |
| --- | --- |

(62)

S cílem zajistit včasný rozvoj projektů základní energetické infrastruktury pro Unii by měl pátý unijní seznam projektů společného zájmu zůstat v platnosti, dokud nevstoupí v platnost první unijní seznam projektů společného zájmu a projektů ve společném zájmu vytvořený podle tohoto nařízení. Kromě toho, s cílem umožnit realizaci, monitorování a financování projektů společného zájmu na pátém seznamu Unie, by měla zůstat v platnosti a účinnosti až do vstupu v platnost prvního unijního seznamu projektů společného zájmu a projektů ve společném zájmu vytvořeného podle tohoto nařízení rovněž některá ustanovení nařízení (EU) č. 347/2013.

| (63) | Nařízení (EU) č. 347/2013 by proto mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(63)

Nařízení (EU) č. 347/2013 by proto mělo být zrušeno.

| (64) | K zajištění toho, aby byl seznam Unie omezen na projekty, které nejvíce přispívají k provádění strategických prioritních koridorů a oblastí energetické infrastruktury vymezených v příloze tohoto nařízení, by měla být Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, které pozmění přílohy tohoto nařízení za účelem sestavení a přezkumu seznamu Unie při respektování práva členských států schvalovat projekty uvedené na seznamu Unie týkající se jejich území. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (29). Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. Jestliže to považují za nezbytné, mohou Evropský parlament i Rada vysílat odborníky na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci, na něž jsou pozváni odborníci z členských států.
  Diskuse v regionálních skupinách mají pro Komisi zásadní význam při přijímání aktů v přenesené pravomoci, kterými se stanoví seznamy Unie. Je proto vhodné, aby v mezích možností a v souladu s rámcem tohoto nařízení byly Evropský parlament a Rada informovány o zasedáních regionálních skupin a mohly na ně v souladu s interinstitucionální dohodou o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 vyslat odborníky. Vzhledem k potřebě zajistit dosažení cílů tohoto nařízení a vzhledem k počtu projektů dosud zařazených na seznamy Unie by celkový počet projektů uvedených na seznamu Unie měl zůstat zvládnutelný, a proto by neměl výrazně překročit 220. |
| --- | --- |

(64)

K zajištění toho, aby byl seznam Unie omezen na projekty, které nejvíce přispívají k provádění strategických prioritních koridorů a oblastí energetické infrastruktury vymezených v příloze tohoto nařízení, by měla být Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, které pozmění přílohy tohoto nařízení za účelem sestavení a přezkumu seznamu Unie při respektování práva členských států schvalovat projekty uvedené na seznamu Unie týkající se jejich území. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (29). Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. Jestliže to považují za nezbytné, mohou Evropský parlament i Rada vysílat odborníky na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci, na něž jsou pozváni odborníci z členských států.

Diskuse v regionálních skupinách mají pro Komisi zásadní význam při přijímání aktů v přenesené pravomoci, kterými se stanoví seznamy Unie. Je proto vhodné, aby v mezích možností a v souladu s rámcem tohoto nařízení byly Evropský parlament a Rada informovány o zasedáních regionálních skupin a mohly na ně v souladu s interinstitucionální dohodou o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 vyslat odborníky. Vzhledem k potřebě zajistit dosažení cílů tohoto nařízení a vzhledem k počtu projektů dosud zařazených na seznamy Unie by celkový počet projektů uvedených na seznamu Unie měl zůstat zvládnutelný, a proto by neměl výrazně překročit 220.

| (65) | Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž rozvoje a interoperability transevropských energetických sítí a napojení na tyto sítě, které přispívají k zajištění zmírňování změny klimatu, zejména dosažení cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality nejpozději do roku 2050, jakož i k zajištění propojení, energetické bezpečnosti, integrace trhu a systému, hospodářské soutěže ve prospěch všech členských států a dostupných cen energie, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a účinků navrhované činnosti, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů, |
| --- | --- |

(65)

Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž rozvoje a interoperability transevropských energetických sítí a napojení na tyto sítě, které přispívají k zajištění zmírňování změny klimatu, zejména dosažení cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality nejpozději do roku 2050, jakož i k zajištění propojení, energetické bezpečnosti, integrace trhu a systému, hospodářské soutěže ve prospěch všech členských států a dostupných cen energie, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a účinků navrhované činnosti, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

Obecná ustanovení

Článek 1

Předmět, cíle a oblast působnosti

1.   Toto nařízení stanoví hlavní směry pro včasný rozvoj a interoperabilitu prioritních koridorů a oblastí transevropské energetické infrastruktury stanovených v příloze I(dále jen „prioritní koridory a oblasti energetické infrastruktury“), které přispívají k zajištění zmírňování změny klimatu, totiž k dosažení cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle dosažení klimatické neutrality nejpozději do roku 2050, a k zajištění propojení, energetické bezpečnosti, integrace trhu a systému, hospodářské soutěže ve prospěch všech členských států, jakož i dostupných cen energie.

2.   Toto nařízení zejména:

| a) | určuje projekty společného zájmu uvedené na unijním seznamu projektů společného zájmu a projektů ve společném zájmu sestaveném podle článku 3 (seznam Unie); |
| --- | --- |

a)

určuje projekty společného zájmu uvedené na unijním seznamu projektů společného zájmu a projektů ve společném zájmu sestaveném podle článku 3 (seznam Unie);

| b) | usnadňuje včasné provádění projektů uvedených na seznamu Unie racionalizací, užší koordinací a urychlením povolovacího postupu a zvyšováním transparentnosti a účasti veřejnosti; |
| --- | --- |

b)

usnadňuje včasné provádění projektů uvedených na seznamu Unie racionalizací, užší koordinací a urychlením povolovacího postupu a zvyšováním transparentnosti a účasti veřejnosti;

| c) | stanoví pravidla přeshraničního přidělování nákladů a pobídek spojených s riziky u projektů uvedených na seznamu Unie; |
| --- | --- |

c)

stanoví pravidla přeshraničního přidělování nákladů a pobídek spojených s riziky u projektů uvedených na seznamu Unie;

| d) | určuje podmínky pro způsobilost projektů uvedených na seznamu Unie z hlediska finanční pomoci Unie. |
| --- | --- |

d)

určuje podmínky pro způsobilost projektů uvedených na seznamu Unie z hlediska finanční pomoci Unie.

Článek 2

Definice

Kromě definic stanovených v nařízeních (ES) č. 715/2009, (EU) 2018/1999, (EU) 2019/942 a (EU) 2019/943 a ve směrnicích 2009/73/ES, (EU) 2018/2001 (30) a (EU) 2019/944, se pro účely tohoto nařízení rozumí:

30

| 1) | „energetickou infrastrukturou“ jakékoli fyzické zařízení nebo nástroj spadající do kategorií energetické infrastruktury nacházející se v Unii nebo propojující Unii a jednu nebo více třetích zemí; |
| --- | --- |

1)

„energetickou infrastrukturou“ jakékoli fyzické zařízení nebo nástroj spadající do kategorií energetické infrastruktury nacházející se v Unii nebo propojující Unii a jednu nebo více třetích zemí;

| 2) | „úzkým místem energetické infrastruktury“ omezení fyzických toků v určitém energetickém systému, které je způsobeno nedostatečnou přenosovou kapacitou, což zahrnuje mj. absenci infrastruktury; |
| --- | --- |

2)

„úzkým místem energetické infrastruktury“ omezení fyzických toků v určitém energetickém systému, které je způsobeno nedostatečnou přenosovou kapacitou, což zahrnuje mj. absenci infrastruktury;

| 3) | „komplexním rozhodnutím“ rozhodnutí nebo soubor rozhodnutí orgánu či orgánů členského státu, s výjimkou soudů či jiných soudních orgánů, které určují, zda má předkladatel projektu povolení pro výstavbu energetické infrastruktury k realizaci projektu společného zájmu nebo projektu ve společném zájmu, či nikoli, neboť má možnost zahájit nebo zadat a zahájit nezbytné stavební práce (dále jen „fáze připravenosti k výstavbě“), aniž by byla dotčena jakákoli rozhodnutí přijatá v souvislosti se správním odvolacím řízením; |
| --- | --- |

3)

„komplexním rozhodnutím“ rozhodnutí nebo soubor rozhodnutí orgánu či orgánů členského státu, s výjimkou soudů či jiných soudních orgánů, které určují, zda má předkladatel projektu povolení pro výstavbu energetické infrastruktury k realizaci projektu společného zájmu nebo projektu ve společném zájmu, či nikoli, neboť má možnost zahájit nebo zadat a zahájit nezbytné stavební práce (dále jen „fáze připravenosti k výstavbě“), aniž by byla dotčena jakákoli rozhodnutí přijatá v souvislosti se správním odvolacím řízením;

| 4) | „projektem“ jedno nebo více vedení, potrubí, zařízení, vybavení nebo instalací spadající do kategorií energetické infrastruktury stanovených v příloze II; |
| --- | --- |

4)

„projektem“ jedno nebo více vedení, potrubí, zařízení, vybavení nebo instalací spadající do kategorií energetické infrastruktury stanovených v příloze II;

| 5) | „projektem společného zájmu“ projekt, který je nezbytný pro realizaci prioritních koridorů a oblastí energetické infrastruktury stanovených v příloze I a který je uveden na seznamu Unie; |
| --- | --- |

5)

„projektem společného zájmu“ projekt, který je nezbytný pro realizaci prioritních koridorů a oblastí energetické infrastruktury stanovených v příloze I a který je uveden na seznamu Unie;

| 6) | „projektem ve společném zájmu“ projekt, který podporuje Unie ve spolupráci s třetími zeměmi na základě dopisů o podpoře od vlád přímo dotčených zemí nebo jiných nezávazných dohod, který spadá do jedné z kategorií energetické infrastruktury vymezených v příloze II bodě 1 písm. a) nebo f), bodě 3 písm. a), nebo v bodě 5 písm. a) nebo c), který přispívá k dosažení cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050 a který je uveden na seznamu Unie; |
| --- | --- |

6)

„projektem ve společném zájmu“ projekt, který podporuje Unie ve spolupráci s třetími zeměmi na základě dopisů o podpoře od vlád přímo dotčených zemí nebo jiných nezávazných dohod, který spadá do jedné z kategorií energetické infrastruktury vymezených v příloze II bodě 1 písm. a) nebo f), bodě 3 písm. a), nebo v bodě 5 písm. a) nebo c), který přispívá k dosažení cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050 a který je uveden na seznamu Unie;

| 7) | „konkurenčními projekty“ projekty, které se zcela nebo zčásti zabývají stejným zjištěným nedostatkem v infrastruktuře nebo stejnou potřebou v oblasti regionální infrastruktury |
| --- | --- |

7)

„konkurenčními projekty“ projekty, které se zcela nebo zčásti zabývají stejným zjištěným nedostatkem v infrastruktuře nebo stejnou potřebou v oblasti regionální infrastruktury

| 8) | „předkladatelem projektu“:






  a) | provozovatel přenosové či přepravní soustavy, provozovatel distribuční soustavy či jiný provozovatel nebo investor rozvíjející projekt uvedený na seznamu Unie; |
| --- | --- | --- |

8)

„předkladatelem projektu“:

a)

provozovatel přenosové či přepravní soustavy, provozovatel distribuční soustavy či jiný provozovatel nebo investor rozvíjející projekt uvedený na seznamu Unie;

| b) | v případě více než jednoho takového provozovatele přenosové či přepravní soustavy, provozovatele distribuční soustavy, jiného provozovatele nebo investora či jejich skupiny, osoby s právní subjektivitou podle platného vnitrostátního práva, která byla určena na základě smluvního ujednání mezi nimi a která je způsobilá převzít právní závazky a finanční odpovědnost za strany smluvního ujednání; |
| --- | --- |

b)

v případě více než jednoho takového provozovatele přenosové či přepravní soustavy, provozovatele distribuční soustavy, jiného provozovatele nebo investora či jejich skupiny, osoby s právní subjektivitou podle platného vnitrostátního práva, která byla určena na základě smluvního ujednání mezi nimi a která je způsobilá převzít právní závazky a finanční odpovědnost za strany smluvního ujednání;

| 9) | „inteligentní elektrickou rozvodnou sítí“ elektrická rozvodná síť, včetně sítí na ostrovech, jež nejsou vzájemně propojeny nebo dostatečně spojeny s transevropskými energetickými sítěmi, která umožňuje nákladově efektivní integraci a aktivní ovlivňování chování a akce všech uživatelů na ni napojených, včetně výrobců, spotřebitelů a konzumentů, s cílem zajistit ekonomicky efektivní a udržitelnou energetickou soustavu s nízkými ztrátami a vysokou úrovní integrace obnovitelných zdrojů energie, bezpečnosti dodávek a zabezpečení, a v níž může provozovatel sítě digitálně monitorovat akce uživatelů na ni napojených a informační a komunikační technologie pro komunikaci se souvisejícími provozovateli sítí, výrobci, zařízeními pro ukládání energie a spotřebiteli nebo konzumenty, za účelem přenosu a distribuce elektřiny udržitelným, nákladově efektivním a bezpečným způsobem; |
| --- | --- |

9)

„inteligentní elektrickou rozvodnou sítí“ elektrická rozvodná síť, včetně sítí na ostrovech, jež nejsou vzájemně propojeny nebo dostatečně spojeny s transevropskými energetickými sítěmi, která umožňuje nákladově efektivní integraci a aktivní ovlivňování chování a akce všech uživatelů na ni napojených, včetně výrobců, spotřebitelů a konzumentů, s cílem zajistit ekonomicky efektivní a udržitelnou energetickou soustavu s nízkými ztrátami a vysokou úrovní integrace obnovitelných zdrojů energie, bezpečnosti dodávek a zabezpečení, a v níž může provozovatel sítě digitálně monitorovat akce uživatelů na ni napojených a informační a komunikační technologie pro komunikaci se souvisejícími provozovateli sítí, výrobci, zařízeními pro ukládání energie a spotřebiteli nebo konzumenty, za účelem přenosu a distribuce elektřiny udržitelným, nákladově efektivním a bezpečným způsobem;

| 10) | „inteligentní plynárenskou sítí“ plynárenská síť, která využívá inovativní a digitální řešení s cílem nákladově efektivním způsobem integrovat různé nízkouhlíkové a zejména obnovitelné zdrojů plynu v souladu s potřebami spotřebitelů a požadavky na kvalitu plynu a snížit tak uhlíkovou stopu související spotřeby plynu, umožnit vyšší podíl plynů z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkových plynů a vytvořit vazby s dalšími nosiči energie a odvětvími, včetně souvisejících fyzických modernizací, jsou-li nezbytné pro fungování vybavení a zařízení pro integraci nízkouhlíkových plynů a zejména plynů z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

10)

„inteligentní plynárenskou sítí“ plynárenská síť, která využívá inovativní a digitální řešení s cílem nákladově efektivním způsobem integrovat různé nízkouhlíkové a zejména obnovitelné zdrojů plynu v souladu s potřebami spotřebitelů a požadavky na kvalitu plynu a snížit tak uhlíkovou stopu související spotřeby plynu, umožnit vyšší podíl plynů z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkových plynů a vytvořit vazby s dalšími nosiči energie a odvětvími, včetně souvisejících fyzických modernizací, jsou-li nezbytné pro fungování vybavení a zařízení pro integraci nízkouhlíkových plynů a zejména plynů z obnovitelných zdrojů;

| 11) | „dotčeným orgánem“ orgán, který je podle vnitrostátního práva příslušný vydávat různá povolení a oprávnění související s plánováním, projektováním a výstavbou nemovitostí, včetně energetické infrastruktury; |
| --- | --- |

11)

„dotčeným orgánem“ orgán, který je podle vnitrostátního práva příslušný vydávat různá povolení a oprávnění související s plánováním, projektováním a výstavbou nemovitostí, včetně energetické infrastruktury;

| 12) | „vnitrostátním regulačním orgánem“ vnitrostátní regulační orgán určený v souladu s čl. 39 odst. 1 směrnice 2009/73/ES nebo regulační orgán na vnitrostátní úrovni určený v souladu s článkem 57 směrnice (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

12)

„vnitrostátním regulačním orgánem“ vnitrostátní regulační orgán určený v souladu s čl. 39 odst. 1 směrnice 2009/73/ES nebo regulační orgán na vnitrostátní úrovni určený v souladu s článkem 57 směrnice (EU) 2019/944;

| 13) | „příslušným vnitrostátním regulačním orgánem“ vnitrostátní regulační orgán v členských státech, v nichž jsou projekty prováděny, a v členských státech, na které má projekt významný pozitivní dopad; |
| --- | --- |

13)

„příslušným vnitrostátním regulačním orgánem“ vnitrostátní regulační orgán v členských státech, v nichž jsou projekty prováděny, a v členských státech, na které má projekt významný pozitivní dopad;

| 14) | „pracemi“ nákup, dodávka a zavedení součástí, systémů a služeb, včetně softwaru, provádění rozvojových, stavebních a instalačních činností a změny účelu využití v souvislosti s projektem, přejímka zařízení a zahájení projektu; |
| --- | --- |

14)

„pracemi“ nákup, dodávka a zavedení součástí, systémů a služeb, včetně softwaru, provádění rozvojových, stavebních a instalačních činností a změny účelu využití v souvislosti s projektem, přejímka zařízení a zahájení projektu;

| 15) | „studiemi“ činnosti potřebné pro přípravu provádění projektu, např. přípravné studie, studie proveditelnosti, hodnotící, ověřovací a validační studie, včetně softwaru, a jakákoli jiná technická podpůrná opatření, včetně opatření předcházejících úplnému definování a vypracování projektu a rozhodnutí o jeho financování, jako jsou obhlídky příslušných areálů a příprava finančního balíčku; |
| --- | --- |

15)

„studiemi“ činnosti potřebné pro přípravu provádění projektu, např. přípravné studie, studie proveditelnosti, hodnotící, ověřovací a validační studie, včetně softwaru, a jakákoli jiná technická podpůrná opatření, včetně opatření předcházejících úplnému definování a vypracování projektu a rozhodnutí o jeho financování, jako jsou obhlídky příslušných areálů a příprava finančního balíčku;

| 16) | „uvedením do provozu“ proces uvádění určitého projektu do provozu poté, co byl vybudován; |
| --- | --- |

16)

„uvedením do provozu“ proces uvádění určitého projektu do provozu poté, co byl vybudován;

| 17) | „zařízeními určenými pro vodík“ infrastruktura, která může bez dalších úprav přijímat čistý vodík, včetně potrubních sítí nebo skladovacích zařízení, která jsou nově vybudována nebo která vznikla ze zařízení pro zemní plyn změnou účelu využití nebo obojí; |
| --- | --- |

17)

„zařízeními určenými pro vodík“ infrastruktura, která může bez dalších úprav přijímat čistý vodík, včetně potrubních sítí nebo skladovacích zařízení, která jsou nově vybudována nebo která vznikla ze zařízení pro zemní plyn změnou účelu využití nebo obojí;

| 18) | „změnou účelu využití“ technická modernizace nebo změna stávající infrastruktury pro zemní plyn s cílem zajistit, aby byla vyhrazena pro používání pro čistý vodík; |
| --- | --- |

18)

„změnou účelu využití“ technická modernizace nebo změna stávající infrastruktury pro zemní plyn s cílem zajistit, aby byla vyhrazena pro používání pro čistý vodík;

| 19) | „přizpůsobením se změně klimatu“ proces, který zajišťuje, aby bylo dosaženo odolnosti energetické infrastruktury vůči potenciálním nepříznivým dopadům změny klimatu prostřednictvím posouzení klimatické zranitelnosti a rizik, a to i prostřednictvím příslušných adaptačních opatření; |
| --- | --- |

19)

„přizpůsobením se změně klimatu“ proces, který zajišťuje, aby bylo dosaženo odolnosti energetické infrastruktury vůči potenciálním nepříznivým dopadům změny klimatu prostřednictvím posouzení klimatické zranitelnosti a rizik, a to i prostřednictvím příslušných adaptačních opatření;

KAPITOLA II

Projekty společného zájmu a projekty ve společném zájmu

Článek 3

Unijní seznam projektů společného zájmu a projektů ve společném zájmu

1.   Zřizují se regionální skupiny (dále jen „skupiny“) v souladu s postupem stanoveným v příloze III oddíle 1. Členství v každé skupině vychází z každého prioritního koridoru a oblasti a jejich příslušného zeměpisného pokrytí stanoveného v příloze I. Rozhodovací pravomoc ve skupinách přísluší členským státům a Komisi (rozhodovací orgán) a zakládá se na konsensu.

2.   Každá skupina přijme svůj jednací řád s přihlédnutím k ustanovením přílohy III.

3.   Rozhodovací orgán každé skupiny přijme regionální seznam projektů vypracovaný postupem stanoveným v příloze III oddíle 2 podle přínosu každého projektu k provádění prioritních koridorů a oblastí energetické infrastruktury uvedených v příloze I a podle toho, jak splňují kritéria stanovená v článku 4.

Při vypracovávání regionálního seznamu skupinou:

| a) | každý jednotlivý návrh projektu vyžaduje souhlas členských států, k jejichž území se projekt vztahuje; pokud určitý členský stát neposkytne svůj souhlas, řádně svůj postoj odůvodní dotčené skupině; |
| --- | --- |

a)

každý jednotlivý návrh projektu vyžaduje souhlas členských států, k jejichž území se projekt vztahuje; pokud určitý členský stát neposkytne svůj souhlas, řádně svůj postoj odůvodní dotčené skupině;

| b) | se zohlední poradenství poskytnuté Komisí za tím účelem, aby celkový počet projektů na seznamu Unie zůstal zvládnutelným. |
| --- | --- |

b)

se zohlední poradenství poskytnuté Komisí za tím účelem, aby celkový počet projektů na seznamu Unie zůstal zvládnutelným.

4.   Komise je zmocněna přijímat v souladu s článkem 20 tohoto nařízení akty v přenesené pravomoci s cílem sestavit seznam Unie, s výhradou druhého pododstavce článku 172 Smlouvy o fungování EU.

Při výkonu své pravomoci Komise zajistí, aby byl tento seznam Unie přijímán každé dva roky, a to na základě regionálních seznamů přijatých rozhodovacími orgány skupin podle oddílu 1 bodu 1 přílohy III postupem stanoveným v odstavci 3 tohoto článku.

Komise přijme akt v přenesené pravomoci, kterým sestaví první seznam Unie podle tohoto nařízení do 30. listopadu 2023.

Pokud některý akt v přenesené pravomoci přijatý Komisí podle tohoto odstavce nemůže vstoupit v platnost z důvodu námitky Evropského parlamentu nebo Rady podle čl. 20 odst. 6, svolá Komise neprodleně skupiny za účelem vypracování nových regionálních seznamů s přihlédnutím k důvodům dané námitky. Komise co nejdříve přijme nový akt v přenesené pravomoci, kterým sestaví seznam Unie.

5.   Při přijímání seznamu Unie na základě spojení regionálních seznamů uvedených v odstavci 3 Komise s řádným přihlédnutím k poradám skupin:

| a) | zajistí, aby obsahoval pouze projekty, které splňují kritéria uvedená v článku 4; |
| --- | --- |

a)

zajistí, aby obsahoval pouze projekty, které splňují kritéria uvedená v článku 4;

| b) | zajistí přeshraniční soudržnost, přičemž zohlední stanovisko agentury uvedené v oddíle 2 bodě 14 přílohy III; |
| --- | --- |

b)

zajistí přeshraniční soudržnost, přičemž zohlední stanovisko agentury uvedené v oddíle 2 bodě 14 přílohy III;

| c) | zohlední stanoviska členských států uvedená v oddíle 2 bodě 10 přílohy III; |
| --- | --- |

c)

zohlední stanoviska členských států uvedená v oddíle 2 bodě 10 přílohy III;

| d) | se zaměří na zajištění toho, aby zůstal celkový počet projektů na seznamu Unie zvládnutelným. |
| --- | --- |

d)

se zaměří na zajištění toho, aby zůstal celkový počet projektů na seznamu Unie zvládnutelným.

6.   Projekty společného zájmu spadající do kategorií energetické infrastruktury vymezených v bodě 1 písm. a), b), c), d) a f) přílohy II tohoto nařízení se stanou nedílnou součástí příslušných regionálních investičních plánů podle článku 34 nařízení (EU) 2019/943 a příslušných vnitrostátních desetiletých plánů rozvoje sítě podle článku 51 směrnice (EU) 2019/944 a podle potřeby i dalších příslušných národních plánů infrastruktury. Těmto projektům společného zájmu je udělena nejvyšší možná priorita v rámci každého z těchto plánů. Tento odstavec se nepoužije na konkurenční projekty, na projekty, které nedosáhly dostatečného stupně zralosti k tomu, aby mohla být poskytnuta analýza nákladů a přínosů konkrétního projektu uvedená v oddílu 2 bodu 1 písm. d) přílohy III, ani na projekty ve společném zájmu.

7.   Projekty společného zájmu, které spadají do kategorií energetické infrastruktury stanovených v bodě 1 písm. a), b), c), d) a f) přílohy II a jsou konkurenčními projekty nebo projekty, které nedosáhly dostatečného stupně zralosti k tomu, aby mohla být poskytnuta analýza nákladů a přínosů konkrétního projektu uvedená v oddílu 2 bodu 1 písm. d) přílohy III, mohou být zahrnuty do příslušných regionálních investičních plánů, vnitrostátních desetiletých plánů rozvoje sítě a dalších národních plánů infrastruktury podle potřeby jakožto zvažované projekty.

Článek 4

Kritéria pro posouzení projektů skupinami

1.   Projekt společného zájmu splňuje tato obecná kritéria:

| a) | projekt je nezbytný pro nejméně jeden z prioritních koridorů a oblastí energetické infrastruktury uvedených v příloze I; |
| --- | --- |

a)

projekt je nezbytný pro nejméně jeden z prioritních koridorů a oblastí energetické infrastruktury uvedených v příloze I;

| b) | potenciální celkový přínos projektu posouzeného podle příslušných kritérií uvedených v odstavci 3 převažuje nad jeho náklady, a to i v dlouhodobějším horizontu; |
| --- | --- |

b)

potenciální celkový přínos projektu posouzeného podle příslušných kritérií uvedených v odstavci 3 převažuje nad jeho náklady, a to i v dlouhodobějším horizontu;

| c) | projekt splňuje alespoň jedno z těchto kritérií:






  i) | týká se alespoň dvou členských států, a to tak, že přímo či nepřímo, prostřednictvím propojení se třetí zemí, překračuje hranice dvou nebo více členských států; |
| --- | --- | --- |

c)

projekt splňuje alespoň jedno z těchto kritérií:

i)

týká se alespoň dvou členských států, a to tak, že přímo či nepřímo, prostřednictvím propojení se třetí zemí, překračuje hranice dvou nebo více členských států;

| ii) | nachází se na území jednoho členského státu, buď ve vnitrozemí, nebo na moři včetně ostrovů, a má výrazný přeshraniční dopad, jak je stanoveno v bodě 1 přílohy IV. |
| --- | --- |

ii)

nachází se na území jednoho členského státu, buď ve vnitrozemí, nebo na moři včetně ostrovů, a má výrazný přeshraniční dopad, jak je stanoveno v bodě 1 přílohy IV.

2.   Projekt ve společném zájmu splňuje tato obecná kritéria:

| a) | projekt významně přispívá k cílům uvedeným v čl. 1 odst. 1 a k cílům třetí země, zejména tím, že této třetí zemi nebrání postupně vyřazovat výrobní zařízení používající fosilní paliva pro svou domácí spotřebu, a k udržitelnosti, mimo jiné integrací energie z obnovitelných zdrojů do rozvodné sítě a přenosem a distribucí energie z obnovitelných zdrojů do hlavních míst spotřeby a úložišť; |
| --- | --- |

a)

projekt významně přispívá k cílům uvedeným v čl. 1 odst. 1 a k cílům třetí země, zejména tím, že této třetí zemi nebrání postupně vyřazovat výrobní zařízení používající fosilní paliva pro svou domácí spotřebu, a k udržitelnosti, mimo jiné integrací energie z obnovitelných zdrojů do rozvodné sítě a přenosem a distribucí energie z obnovitelných zdrojů do hlavních míst spotřeby a úložišť;

| b) | potenciální celkový přínos projektu na úrovni Unie posouzeného podle příslušných kritérií uvedených v odstavci 3 převažuje nad jeho náklady v rámci Unie, a to i v dlouhodobějším horizontu; |
| --- | --- |

b)

potenciální celkový přínos projektu na úrovni Unie posouzeného podle příslušných kritérií uvedených v odstavci 3 převažuje nad jeho náklady v rámci Unie, a to i v dlouhodobějším horizontu;

| c) | projekt se nachází na území nejméně jednoho členského státu a na území nejméně jedné třetí země a má výrazný přeshraniční dopad, jak je stanoveno v bodě přílohy IV 2; |
| --- | --- |

c)

projekt se nachází na území nejméně jednoho členského státu a na území nejméně jedné třetí země a má výrazný přeshraniční dopad, jak je stanoveno v bodě přílohy IV 2;

| d) | pokud jde o část nacházející se na území členského státu, je projekt v souladu se směrnicemi 2009/73/ES a (EU) 2019/944, pokud spadá do kategorií infrastruktury uvedených v bodech 1 a 3 přílohy II k tomuto nařízení; |
| --- | --- |

d)

pokud jde o část nacházející se na území členského státu, je projekt v souladu se směrnicemi 2009/73/ES a (EU) 2019/944, pokud spadá do kategorií infrastruktury uvedených v bodech 1 a 3 přílohy II k tomuto nařízení;

| e) | existuje vysoká úroveň sbližování rámce politiky dotčené třetí země nebo dotčených třetích zemí a jsou prokázány mechanismy prosazování práva na podporu cílů politiky Unie, a to zejména s cílem zajistit:






  i) | dobře fungující vnitřní trh s energií; |
| --- | --- | --- |

e)

existuje vysoká úroveň sbližování rámce politiky dotčené třetí země nebo dotčených třetích zemí a jsou prokázány mechanismy prosazování práva na podporu cílů politiky Unie, a to zejména s cílem zajistit:

i)

dobře fungující vnitřní trh s energií;

| ii) | bezpečnost dodávek na základě např. rozmanitých zdrojů, spolupráce a solidarity; |
| --- | --- |

ii)

bezpečnost dodávek na základě např. rozmanitých zdrojů, spolupráce a solidarity;

| iii) | energetický systém, včetně výroby, přenosu a distribuce na cestě k cíli klimatické neutrality v souladu s Pařížskou dohodou a cíli Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejím cílem klimatické neutrality do roku 2050, a zejména zabránit úniku uhlíku; |
| --- | --- |

iii)

energetický systém, včetně výroby, přenosu a distribuce na cestě k cíli klimatické neutrality v souladu s Pařížskou dohodou a cíli Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejím cílem klimatické neutrality do roku 2050, a zejména zabránit úniku uhlíku;

| f) | dotčená třetí země nebo dotčené třetí země podporuje nebo podporují prioritní status projektu, jak je stanoven v článku 7, a zavazují se dodržovat podobný harmonogram pro zrychlené provádění a další politická a regulační podpůrná opatření, jaká platí pro projekty společného zájmu v Unii. |
| --- | --- |

f)

dotčená třetí země nebo dotčené třetí země podporuje nebo podporují prioritní status projektu, jak je stanoven v článku 7, a zavazují se dodržovat podobný harmonogram pro zrychlené provádění a další politická a regulační podpůrná opatření, jaká platí pro projekty společného zájmu v Unii.

Pokud jde o projekty týkající se ukládání oxidu uhličitého, které spadají do kategorie energetické infrastruktury stanovené v bodě 5 písm. c) přílohy II, projekt je nezbytný k umožnění přeshraniční přepravy a ukládání oxidu uhličitého a třetí země, v níž je projekt umístěn, a má odpovídající právní rámec založený na prokázaných účinných mechanismech prosazování práva, což zajistí, aby se na tento projekt vztahovaly normy a záruky zabraňující jakýmkoli únikům oxidu uhličitého a normy a záruky týkající se klimatu, lidského zdraví a ekosystémů, pokud jde o bezpečnost a účinnost trvalého uložení oxidu uhličitého, které jsou přinejmenším na stejné úrovni jako normy a záruky stanovené právem Unie.

3.   Na projekty společného zájmu spadající do zvláštních kategorií energetické infrastruktury se vztahují tato zvláštní kritéria:

| a) | pokud jde o projekty přenosu, distribuce a ukládání elektřiny spadající do kategorií energetické infrastruktury stanovené v bodě 1 písm. a), b), c), d) a f) přílohy II, přispívá projekt významně k udržitelnosti integrací energie z obnovitelných zdrojů do sítě, přenosem nebo distribucí energie z obnovitelných zdrojů do hlavních míst spotřeby a úložišť a případně ke snížení omezení distribuce energie a dále přispěje alespoň k jednomu z těchto zvláštních kritérií:






  i) | integrace trhu, mimo jiné odstraněním energetické izolovanosti nejméně jednoho členského státu a omezením počtu úzkých míst energetické infrastruktury, hospodářská soutěž, interoperabilita a pružnost systému; |
| --- | --- | --- |

a)

pokud jde o projekty přenosu, distribuce a ukládání elektřiny spadající do kategorií energetické infrastruktury stanovené v bodě 1 písm. a), b), c), d) a f) přílohy II, přispívá projekt významně k udržitelnosti integrací energie z obnovitelných zdrojů do sítě, přenosem nebo distribucí energie z obnovitelných zdrojů do hlavních míst spotřeby a úložišť a případně ke snížení omezení distribuce energie a dále přispěje alespoň k jednomu z těchto zvláštních kritérií:

i)

integrace trhu, mimo jiné odstraněním energetické izolovanosti nejméně jednoho členského státu a omezením počtu úzkých míst energetické infrastruktury, hospodářská soutěž, interoperabilita a pružnost systému;

| ii) | bezpečnost dodávek, mimo jiné prostřednictvím interoperability, pružnosti systému, kybernetické bezpečnosti, vhodných propojení a bezpečného a spolehlivého provozu systému; |
| --- | --- |

ii)

bezpečnost dodávek, mimo jiné prostřednictvím interoperability, pružnosti systému, kybernetické bezpečnosti, vhodných propojení a bezpečného a spolehlivého provozu systému;

| b) | pokud jde o projekty inteligentních elektrických rozvodných sítí spadající do kategorie energetické infrastruktury stanovené v bodě 1 písm. e) přílohy II, přispívá projekt významně k udržitelnosti integrací energie z obnovitelných zdrojů do rozvodné sítě a dále přispívá alespoň ke dvěma z těchto zvláštních kritérií:






  i) | bezpečnost dodávek, mimo jiné prostřednictvím účinnosti a interoperability přenosu a distribuce elektřiny v každodenním provozu, předcházení přetížení sítě a integrace a zapojení uživatelů sítě; |
| --- | --- | --- |

b)

pokud jde o projekty inteligentních elektrických rozvodných sítí spadající do kategorie energetické infrastruktury stanovené v bodě 1 písm. e) přílohy II, přispívá projekt významně k udržitelnosti integrací energie z obnovitelných zdrojů do rozvodné sítě a dále přispívá alespoň ke dvěma z těchto zvláštních kritérií:

i)

bezpečnost dodávek, mimo jiné prostřednictvím účinnosti a interoperability přenosu a distribuce elektřiny v každodenním provozu, předcházení přetížení sítě a integrace a zapojení uživatelů sítě;

| ii) | integrace trhu, mimo jiné prostřednictvím účinného provozu systému a využití propojovacích vedení; |
| --- | --- |

ii)

integrace trhu, mimo jiné prostřednictvím účinného provozu systému a využití propojovacích vedení;

| iii) | bezpečnost sítě, flexibilita a kvalita dodávek, mimo jiné prostřednictvím většího využívání inovací v oblasti vyrovnávání systému, trhů s flexibilitou, kybernetické bezpečnosti, sledování, kontroly systému a opravy chyb; |
| --- | --- |

iii)

bezpečnost sítě, flexibilita a kvalita dodávek, mimo jiné prostřednictvím většího využívání inovací v oblasti vyrovnávání systému, trhů s flexibilitou, kybernetické bezpečnosti, sledování, kontroly systému a opravy chyb;

| iv) | inteligentní integrace odvětví, buď v rámci energetického systému propojením různých nosičů energie a odvětví, nebo v širším smyslu upřednostněním synergií a koordinace mezi energetikou, dopravou a telekomunikacemi; |
| --- | --- |

iv)

inteligentní integrace odvětví, buď v rámci energetického systému propojením různých nosičů energie a odvětví, nebo v širším smyslu upřednostněním synergií a koordinace mezi energetikou, dopravou a telekomunikacemi;

| c) | pokud jde o projekty přepravy a ukládání oxidu uhličitého spadající do kategorií energetické infrastruktury stanovených v bodě 5 přílohy II, přispívá projekt významně k udržitelnosti snížením emisí oxidu uhličitého v propojených průmyslových zařízeních a přispívá ke každému z těchto zvláštních kritérií:






  i) | zamezení emisím oxidu uhličitého při zachování bezpečnosti dodávek; |
| --- | --- | --- |

c)

pokud jde o projekty přepravy a ukládání oxidu uhličitého spadající do kategorií energetické infrastruktury stanovených v bodě 5 přílohy II, přispívá projekt významně k udržitelnosti snížením emisí oxidu uhličitého v propojených průmyslových zařízeních a přispívá ke každému z těchto zvláštních kritérií:

i)

zamezení emisím oxidu uhličitého při zachování bezpečnosti dodávek;

| ii) | zvýšení odolnosti a bezpečnosti přepravy a ukládání oxidu uhličitého; |
| --- | --- |

ii)

zvýšení odolnosti a bezpečnosti přepravy a ukládání oxidu uhličitého;

| iii) | účinné využívání zdrojů na základě připojení více zdrojů a úložišť oxidu uhličitého přes společnou infrastrukturu a minimalizace environmentální zátěže a rizik; |
| --- | --- |

iii)

účinné využívání zdrojů na základě připojení více zdrojů a úložišť oxidu uhličitého přes společnou infrastrukturu a minimalizace environmentální zátěže a rizik;

| d) | pokud jde o vodíkové projekty spadající do kategorií energetické infrastruktury stanovených v bodě 3 přílohy II, přispěje projekt významně k udržitelnosti, mimo jiné snížením emisí skleníkových plynů, posílením zavádění vodíku z obnovitelných zdrojů nebo z nízkouhlíkových zdrojů, s důrazem na vodík z obnovitelných zdrojů zejména v konečném použití, např. v těžko dekarbonizovatelných odvětvích, v nichž nejsou proveditelná energeticky účinnější řešení, a podporou variabilní výroby energie z obnovitelných zdrojů nabídkou řešení v oblasti flexibility, ukládání, nebo obojího, a dále projekt významně přispívá alespoň k jednomu z těchto zvláštních kritérií:






  i) | integrace trhu, mimo jiné propojením stávajících nebo nových vodíkových sítí členských států, nebo jinak přispívá ke vzniku sítě pro přepravu a skladování vodíku pro celou Unii a zajišťuje interoperabilitu propojených soustav; |
| --- | --- | --- |

d)

pokud jde o vodíkové projekty spadající do kategorií energetické infrastruktury stanovených v bodě 3 přílohy II, přispěje projekt významně k udržitelnosti, mimo jiné snížením emisí skleníkových plynů, posílením zavádění vodíku z obnovitelných zdrojů nebo z nízkouhlíkových zdrojů, s důrazem na vodík z obnovitelných zdrojů zejména v konečném použití, např. v těžko dekarbonizovatelných odvětvích, v nichž nejsou proveditelná energeticky účinnější řešení, a podporou variabilní výroby energie z obnovitelných zdrojů nabídkou řešení v oblasti flexibility, ukládání, nebo obojího, a dále projekt významně přispívá alespoň k jednomu z těchto zvláštních kritérií:

i)

integrace trhu, mimo jiné propojením stávajících nebo nových vodíkových sítí členských států, nebo jinak přispívá ke vzniku sítě pro přepravu a skladování vodíku pro celou Unii a zajišťuje interoperabilitu propojených soustav;

| ii) | bezpečnost dodávek a flexibilita, mimo jiné prostřednictvím vhodných propojení a usnadnění bezpečného a spolehlivého provozu systému; |
| --- | --- |

ii)

bezpečnost dodávek a flexibilita, mimo jiné prostřednictvím vhodných propojení a usnadnění bezpečného a spolehlivého provozu systému;

| iii) | hospodářská soutěž, mimo jiné umožněním přístupu pro více zdrojů dodávek a uživatelů sítě na transparentním a nediskriminačním základě; |
| --- | --- |

iii)

hospodářská soutěž, mimo jiné umožněním přístupu pro více zdrojů dodávek a uživatelů sítě na transparentním a nediskriminačním základě;

| e) | pokud jde o elektrolyzéry spadající do kategorie energetické infrastruktury stanovené v bodě 4 přílohy II, přispívá projekt významně ke každému z těchto zvláštních kritérií:






  i) | udržitelnost, mimo jiné snížením emisí skleníkových plynů a posílením využívání vodíku z obnovitelných zdrojů nebo z nízkouhlíkových zdrojů, zejména z obnovitelných zdrojů, a také syntetických paliv tohoto původu; |
| --- | --- | --- |

e)

pokud jde o elektrolyzéry spadající do kategorie energetické infrastruktury stanovené v bodě 4 přílohy II, přispívá projekt významně ke každému z těchto zvláštních kritérií:

i)

udržitelnost, mimo jiné snížením emisí skleníkových plynů a posílením využívání vodíku z obnovitelných zdrojů nebo z nízkouhlíkových zdrojů, zejména z obnovitelných zdrojů, a také syntetických paliv tohoto původu;

| ii) | bezpečnost dodávek, mimo jiné přispíváním k bezpečnému, účinnému a spolehlivému provozu systému nebo nabídkou řešení v oblasti ukládání, flexibility či obojího, jako je odezva strany poptávky a vyrovnávací služby; |
| --- | --- |

ii)

bezpečnost dodávek, mimo jiné přispíváním k bezpečnému, účinnému a spolehlivému provozu systému nebo nabídkou řešení v oblasti ukládání, flexibility či obojího, jako je odezva strany poptávky a vyrovnávací služby;

| iii) | umožnění služeb flexibility, jako je odezva strany poptávky a ukládání usnadněním inteligentní integrace odvětví energetiky prostřednictvím vytvoření vazeb na jiné nosiče energie a jiná odvětví; |
| --- | --- |

iii)

umožnění služeb flexibility, jako je odezva strany poptávky a ukládání usnadněním inteligentní integrace odvětví energetiky prostřednictvím vytvoření vazeb na jiné nosiče energie a jiná odvětví;

| f) | pokud jde projekty inteligentních plynárenských sítí spadající do kategorie energetické infrastruktury stanovené v bodě 2 přílohy II, přispívá projekt významně k udržitelnosti tím, že zajišťuje integraci různých plynů z nízkouhlíkových a zejména obnovitelných zdrojů, např. z místních zdrojů, jako je biometan nebo obnovitelný vodík, do plynárenských přepravních, distribučních či skladovacích soustav za účelem snížení emisí skleníkových plynů, a tento projekt přispívá významně alespoň k jednomu z těchto zvláštních kritérií:






  i) | bezpečnost sítě a kvalita dodávek, a to zlepšením účinnosti a interoperability plynárenských přepravních, distribučních nebo skladovacích soustav v každodenním provozu sítě, mimo jiné řešením problémů vyplývajících ze vstřikování plynů různé kvality; |
| --- | --- | --- |

f)

pokud jde projekty inteligentních plynárenských sítí spadající do kategorie energetické infrastruktury stanovené v bodě 2 přílohy II, přispívá projekt významně k udržitelnosti tím, že zajišťuje integraci různých plynů z nízkouhlíkových a zejména obnovitelných zdrojů, např. z místních zdrojů, jako je biometan nebo obnovitelný vodík, do plynárenských přepravních, distribučních či skladovacích soustav za účelem snížení emisí skleníkových plynů, a tento projekt přispívá významně alespoň k jednomu z těchto zvláštních kritérií:

i)

bezpečnost sítě a kvalita dodávek, a to zlepšením účinnosti a interoperability plynárenských přepravních, distribučních nebo skladovacích soustav v každodenním provozu sítě, mimo jiné řešením problémů vyplývajících ze vstřikování plynů různé kvality;

| ii) | fungování trhu a služby zákazníkům; |
| --- | --- |

ii)

fungování trhu a služby zákazníkům;

| iii) | usnadnění inteligentní integrace energetiky vytvořením vazeb na jiné nosiče energie a odvětví a umožněním odezvy strany poptávky. |
| --- | --- |

iii)

usnadnění inteligentní integrace energetiky vytvořením vazeb na jiné nosiče energie a odvětví a umožněním odezvy strany poptávky.

4.   Pokud jde o projekty spadající do kategorií energetické infrastruktury stanovených v příloze II, jsou kritéria uvedená v odstavci 3 tohoto článku posuzována v souladu s ukazateli stanovenými v příloze IV bodech 3 až 8.

5.   S cílem usnadnit posouzení všech projektů, které by mohly být způsobilé jakožto projekty společného zájmu a které by mohly být zařazeny na regionální seznam, posoudí každá skupina transparentním a objektivním způsobem přínos každého projektu k provádění téhož prioritního koridoru nebo oblasti energetické infrastruktury. Každá skupina vymezí svou metodu posouzení na základě celkového přínosu ke splnění kritérií uvedených v odstavci 3. Toto posouzení povede k seřazení projektů pro interní použití v rámci skupiny. Ani regionální seznam, ani seznam Unie neobsahují žádné seřazení ani se seřazení nepoužije pro žádný jiný účel, s výjimkou účelu uvedeného v příloze III oddíle 2 bodě 16.

S cílem zajistit jednotný přístup k posuzování v různých skupinách každá skupina při posouzení projektů řádně přihlédne k:

| a) | naléhavosti a příspěvku každého navrhovaného projektu za účelem plnění cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050, integraci trhu, hospodářské soutěži, udržitelnosti a bezpečnosti dodávek; |
| --- | --- |

a)

naléhavosti a příspěvku každého navrhovaného projektu za účelem plnění cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050, integraci trhu, hospodářské soutěži, udržitelnosti a bezpečnosti dodávek;

| b) | komplementaritě každého navrhovaného projektu s jinými navrhovanými projekty, včetně konkurenčních nebo potenciálně konkurenčních projektů; |
| --- | --- |

b)

komplementaritě každého navrhovaného projektu s jinými navrhovanými projekty, včetně konkurenčních nebo potenciálně konkurenčních projektů;

| c) | možným synergiím s prioritními koridory a tematickými oblastmi určenými v rámci transevropských dopravních a telekomunikačních sítí; |
| --- | --- |

c)

možným synergiím s prioritními koridory a tematickými oblastmi určenými v rámci transevropských dopravních a telekomunikačních sítí;

| d) | u navrhovaných projektů, které jsou v okamžiku posuzování projekty na seznamu Unie, k pokroku při jejich provádění a plnění povinností v oblasti předkládání zpráv a transparentnosti. |
| --- | --- |

d)

u navrhovaných projektů, které jsou v okamžiku posuzování projekty na seznamu Unie, k pokroku při jejich provádění a plnění povinností v oblasti předkládání zpráv a transparentnosti.

U projektů inteligentních elektrických rozvodných sítí a inteligentních plynárenských sítí, které spadají do kategorií energetické infrastruktury stanovených v bodě 1 písm. e) a bodě 2 přílohy II, se řazení týká projektů, které se dotýkají dvou stejných členských států, a náležitou pozornost je třeba věnovat rovněž počtu uživatelů, jichž se projekt dotkne, roční spotřebě energie a podílu energie z jiných než nastavitelných zdrojů v oblasti pokryté těmito uživateli.

Článek 5

Provádění a sledování projektů na seznamu Unie

1.   Předkladatelé projektů vypracují pro projekty na seznamu Unie prováděcí plán, včetně harmonogramu pro:

| a) | studie proveditelnosti a přípravné studie, včetně studií v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a souladu s právními předpisy v oblasti životního prostředí a se zásadou „významně nepoškozovat“; |
| --- | --- |

a)

studie proveditelnosti a přípravné studie, včetně studií v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a souladu s právními předpisy v oblasti životního prostředí a se zásadou „významně nepoškozovat“;

| b) | schválení vnitrostátními regulačními orgány nebo jakýmkoli jiným příslušným orgánem; |
| --- | --- |

b)

schválení vnitrostátními regulačními orgány nebo jakýmkoli jiným příslušným orgánem;

| c) | výstavbu a uvedení do provozu a |
| --- | --- |

c)

výstavbu a uvedení do provozu a

| d) | povolovací postup podle čl. 10 odst. 6 písm. b). |
| --- | --- |

d)

povolovací postup podle čl. 10 odst. 6 písm. b).

2.   Provozovatelé přenosových či přepravních soustav, provozovatelé distribučních soustav a jiní provozovatelé vzájemně spolupracují s cílem usnadnit rozvoj projektů na seznamu Unie ve své oblasti.

3.   Agentura a dotčené skupiny sledují pokrok dosažený při provádění projektů na seznamu Unie a v případě potřeby vydávají doporučení s cílem usnadnit jejich provádění. Skupiny si mohou vyžádat další informace v souladu s odstavci 4, 5 a 6, svolávat jednání s příslušnými stranami a vybízet Komisi k ověření poskytnutých informací na místě.

4.   Do dne 31. prosince každého roku následujícího po roce zařazení projektu na seznam Unie předloží předkladatelé projektů příslušnému vnitrostátnímu orgánu uvedenému v čl. 8 odst. 1 výroční zprávu o každém projektu spadajícím do kategorií energetické infrastruktury stanovených v příloze II.

Tato zpráva uvede podrobnosti o:

| a) | pokroku dosaženém v oblasti rozvoje a výstavby projektu a jeho uvedení do provozu, zejména s ohledem na povolovací postup a postup konzultací, jakož i na soulad s právními předpisy v oblasti životního prostředí, se zásadou, že projekt významně nepoškozuje životní prostředí, a o přijatých opatřeních pro přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

a)

pokroku dosaženém v oblasti rozvoje a výstavby projektu a jeho uvedení do provozu, zejména s ohledem na povolovací postup a postup konzultací, jakož i na soulad s právními předpisy v oblasti životního prostředí, se zásadou, že projekt významně nepoškozuje životní prostředí, a o přijatých opatřeních pro přizpůsobení se změně klimatu;

| b) | případných zpožděních oproti prováděcímu plánu, důvodech těchto zpoždění a dalších nastalých obtížích; |
| --- | --- |

b)

případných zpožděních oproti prováděcímu plánu, důvodech těchto zpoždění a dalších nastalých obtížích;

| c) | ve vhodných případech o revidovaném plánu zaměřeném na překonání zpoždění. |
| --- | --- |

c)

ve vhodných případech o revidovaném plánu zaměřeném na překonání zpoždění.

5.   Do 28. února každého roku následujícího po roce, kdy musel předkladatel projektu předložit zprávu uvedenou v odstavci 4 tohoto článku, předloží příslušné orgány uvedené v čl. 8 odst. 1 agentuře a příslušné skupině zprávu uvedenou v odstavci 4 tohoto článku, doplněnou o informace o pokroku a případně o zpožděních při provádění projektů na seznamu Unie nacházejících se na jejich příslušném území z hlediska povolovacích postupů, a o důvodech těchto zpoždění. Příspěvek příslušných orgánů ke zprávě se jako takový jasně označí a vypracuje tak, aniž by měnil text uvedený předkladateli projektu.

6.   Do dne 30. dubna každého roku, v němž má být přijat nový seznam Unie, předloží agentura skupinám konsolidovanou zprávu o projektech na seznamu Unie, které spadají do pravomoci vnitrostátních regulačních orgánů, v níž vyhodnotí dosažený pokrok a očekávané změny v nákladech na projekt a případně uvede doporučení, jak překonat nastalá zpoždění a obtíže. Tato konsolidovaná zpráva rovněž v souladu s čl. 11 písm. b) nařízení (EU) 2019/942 vyhodnotí, zda dochází k důslednému provádění plánů rozvoje sítě pro celou Unii s ohledem na prioritní koridory a oblasti energetické infrastruktury uvedené v příloze I.

V řádně odůvodněných případech může agentura požádat o další informace nezbytné pro plnění svých úkolů stanovených v tomto odstavci.

7.   Pokud se uvedení projektu na seznamu Unie do provozu opozdí oproti prováděcímu plánu, s výjimkou převažujících důvodů, za něž předkladatel projektu nenese odpovědnost, použijí se tato opatření:

| a) | pokud jsou opatření uvedená v čl. 22 odst. 7 písm. a), b) nebo c) směrnice 2009/73/ES a v čl. 51 odst. 7 písm. a), b) nebo c) směrnice (EU) 2019/944 použitelná podle příslušných vnitrostátních právních předpisů, zajistí vnitrostátní regulační orgány uskutečnění investice; |
| --- | --- |

a)

pokud jsou opatření uvedená v čl. 22 odst. 7 písm. a), b) nebo c) směrnice 2009/73/ES a v čl. 51 odst. 7 písm. a), b) nebo c) směrnice (EU) 2019/944 použitelná podle příslušných vnitrostátních právních předpisů, zajistí vnitrostátní regulační orgány uskutečnění investice;

| b) | pokud opatření vnitrostátních regulačních orgánů podle písmene a) nejsou použitelná, předkladatel projektu do 24 měsíců od data uvedení do provozu uvedeného v prováděcím plánu vybere třetí stranu, která bude projekt financovat nebo realizovat, a to úplně nebo zčásti; |
| --- | --- |

b)

pokud opatření vnitrostátních regulačních orgánů podle písmene a) nejsou použitelná, předkladatel projektu do 24 měsíců od data uvedení do provozu uvedeného v prováděcím plánu vybere třetí stranu, která bude projekt financovat nebo realizovat, a to úplně nebo zčásti;

| c) | pokud není vybrána třetí strana v souladu s písmenem b), jmenuje členský stát, nebo pokud tak členský stát stanovil, vnitrostátní regulační orgán do dvou měsíců od uplynutí lhůty uvedené v písmenu b) třetí stranu, která bude financovat nebo realizovat projekt a kterou předkladatel projektu akceptuje; |
| --- | --- |

c)

pokud není vybrána třetí strana v souladu s písmenem b), jmenuje členský stát, nebo pokud tak členský stát stanovil, vnitrostátní regulační orgán do dvou měsíců od uplynutí lhůty uvedené v písmenu b) třetí stranu, která bude financovat nebo realizovat projekt a kterou předkladatel projektu akceptuje;

| d) | pokud je zpoždění oproti datu uvedení do provozu uvedenému v prováděcím plánu delší než 26 měsíců, může Komise – za předpokladu, že s tím dotčené členské státy souhlasí a plně s ní spolupracují – vyhlásit výzvu k předkládání návrhů na výstavbu projektu v souladu s dohodnutým časovým harmonogramem otevřenou pro všechny třetí strany schopné stát se předkladatelem projektů; |
| --- | --- |

d)

pokud je zpoždění oproti datu uvedení do provozu uvedenému v prováděcím plánu delší než 26 měsíců, může Komise – za předpokladu, že s tím dotčené členské státy souhlasí a plně s ní spolupracují – vyhlásit výzvu k předkládání návrhů na výstavbu projektu v souladu s dohodnutým časovým harmonogramem otevřenou pro všechny třetí strany schopné stát se předkladatelem projektů;

| e) | pokud se použijí opatření uvedená v písmenech c) nebo d), poskytne provozovatel soustavy, v jehož oblasti se investice nachází, provozovatelům nebo investorům uskutečňujícím investici nebo třetí straně veškeré informace nutné pro uskutečnění investice, připojí nová aktiva k přenosové či přepravní síti nebo případně distribuční síti a obecně vyvine co největší úsilí s cílem usnadnit provedení investice a bezpečný, spolehlivý a účinný provoz a údržbu projektu na seznamu Unie. |
| --- | --- |

e)

pokud se použijí opatření uvedená v písmenech c) nebo d), poskytne provozovatel soustavy, v jehož oblasti se investice nachází, provozovatelům nebo investorům uskutečňujícím investici nebo třetí straně veškeré informace nutné pro uskutečnění investice, připojí nová aktiva k přenosové či přepravní síti nebo případně distribuční síti a obecně vyvine co největší úsilí s cílem usnadnit provedení investice a bezpečný, spolehlivý a účinný provoz a údržbu projektu na seznamu Unie.

8.   Projekt na seznamu Unie může být odstraněn ze seznamu Unie v souladu s postupem stanoveným v čl. 3 odst. 4, pokud bylo jeho zařazení na tento seznam založeno na nesprávných informacích, které byly rozhodujícím faktorem pro toto zařazení, nebo pokud není v souladu s právem Unie.

9.   Projekty, které již nejsou na seznamu Unie, ztrácejí veškerá práva a povinnosti spojené se statusem projektu společného zájmu nebo projektu ve společném zájmu stanovené v tomto nařízení.

Projekt, který již není uveden na seznamu Unie, avšak příslušný orgán již u něj přijal k přezkoumání příslušnou dokumentaci k žádosti, si zachovává práva a povinnosti stanovené v kapitole III, s výjimkou případů, kdy byl projekt odstraněn ze seznamu Unie z důvodů uvedených v odstavci 8 tohoto článku.

10.   Tímto článkem není dotčena jakákoli finanční pomoc Unie poskytnutá projektu na seznamu Unie před jeho vyřazením ze seznamu Unie.

Článek 6

Evropští koordinátoři

1.   Nastanou-li při provádění projektu společného zájmu závažné obtíže, může Komise po dohodě s dotčenými členskými státy jmenovat evropského koordinátora na dobu až jednoho roku, přičemž toto období lze dvakrát prodloužit.

2.   Evropský koordinátor:

| a) | podporuje projekty, pro které byl jmenován evropským koordinátorem, a přeshraniční dialog mezi předkladateli projektu a všemi dotčenými zúčastněnými stranami; |
| --- | --- |

a)

podporuje projekty, pro které byl jmenován evropským koordinátorem, a přeshraniční dialog mezi předkladateli projektu a všemi dotčenými zúčastněnými stranami;

| b) | pomáhá všem stranám podle potřeby při konzultacích s dotčenými zúčastněnými stranami, případně při diskuzích o alternativních trasách a při získávání nezbytných povolení pro projekty; |
| --- | --- |

b)

pomáhá všem stranám podle potřeby při konzultacích s dotčenými zúčastněnými stranami, případně při diskuzích o alternativních trasách a při získávání nezbytných povolení pro projekty;

| c) | ve vhodných případech radí předkladatelům projektu v otázkách jeho financování; |
| --- | --- |

c)

ve vhodných případech radí předkladatelům projektu v otázkách jeho financování;

| d) | zajistí odpovídající podporu a strategické řízení ze strany dotčených členských států při přípravě a provádění projektů; |
| --- | --- |

d)

zajistí odpovídající podporu a strategické řízení ze strany dotčených členských států při přípravě a provádění projektů;

| e) | předkládá každoročně a ve vhodných případech rovněž po dokončení svého mandátu Komisi zprávu o pokroku projektů a o jakýchkoli obtížích a překážkách, které by mohly významně oddálit datum uvedení projektů do provozu. |
| --- | --- |

e)

předkládá každoročně a ve vhodných případech rovněž po dokončení svého mandátu Komisi zprávu o pokroku projektů a o jakýchkoli obtížích a překážkách, které by mohly významně oddálit datum uvedení projektů do provozu.

Komise předá zprávu evropského koordinátora uvedenou v písm. e) Evropskému parlamentu a dotčeným skupinám.

3.   Evropský koordinátor je vybírán na základě otevřeného, nediskriminačního a transparentního procesu a na základě zkušeností kandidáta se specifickými úkoly, které mu jsou v rámci dotčených projektů přiděleny.

4.   Rozhodnutí o jmenování evropského koordinátora stanoví podmínky s podrobným vymezením doby trvání mandátu, konkrétních úkolů a termínů a příslušné metodiky, kterou je třeba dodržovat. Úsilí vynaložené na koordinaci je přiměřené složitosti projektů a odhadovaným nákladům na projekty.

5.   Dotčené členské státy v plné míře spolupracují s evropským koordinátorem při plnění úkolů uvedených v odstavcích 2 a 4.

KAPITOLA III

Udělování povolení a účast veřejnosti

Článek 7

Prioritní status projektů na seznamu Unie

1.   Přijetí seznamu Unie určuje pro účely veškerých rozhodnutí vydaných v průběhu povolovacího postupu nezbytnost projektů na seznamu Unie z hlediska energetické politiky a klimatu bez ohledu na přesné umístění, trasu či technologii projektu.

Tento odstavec se nepoužije na konkurenční projekty nebo na projekty, které nedosáhly dostatečného stupně zralosti k tomu, aby mohla být poskytnuta analýza nákladů a přínosů konkrétního projektu uvedená v oddíle 2 bodě 1 písm. d) přílohy III.

2.   Za účelem zajištění účinného administrativního zpracování dokumentace žádostí týkajících se projektů na seznamu Unie zajistí předkladatelé projektu a všechny dotčené orgány, aby byla tato dokumentace vyřízena nejrychlejším možným způsobem v souladu s unijním a vnitrostátním právem.

3.   Aniž jsou dotčeny povinnosti stanovené v právu Unie, je projektům na seznamu Unie přiznán status nejvyššího možného národního významu, pokud tento status ve vnitrostátním právu existuje, a při povolovacích postupech a, pokud tak stanoví vnitrostátní právo, při územním plánovaní, včetně postupů týkajících se posuzování dopadů na životní prostředí, je s nimi náležitě nakládáno, a to v takovém případě a do takové míry, do níž je toto nakládání určeno vnitrostátním právem platným pro příslušný typ energetické infrastruktury.

4.   Veškeré postupy řešení sporů, soudní řízení, odvolání a opravné prostředky týkající se projektů na seznamu Unie u vnitrostátních soudů, tribunálů, panelů, včetně mediace nebo rozhodčího řízení, pokud existují ve vnitrostátním právu, se považují za bezodkladné, pokud tyto postupy pro naléhavé případy upravuje vnitrostátní právo a v rozsahu, v němž je upravuje.

5.   Členské státy při řádném zohlednění stávajících pokynů vydaných Komisí pro zjednodušení postupů posuzování vlivů projektů na seznamu Unie na životní prostředí posoudí, která legislativní a nelegislativní opatření jsou nezbytná pro zjednodušení postupů posuzování vlivů na životní prostředí a pro zajištění jejich soudržného uplatňování, a o výsledku tohoto posouzení informují Komisi.

6.   Do 24. března 2023 přijmou členské státy nelegislativní opatření, která určily podle odstavce 5.

7.   Do 24. června 2023 přijmou členské státy legislativní opatření, která určily podle odstavce 5. Těmito legislativními opatřeními nejsou dotčeny povinnosti stanovené v právu Unie.

8.   Pokud jde o důsledky pro životní prostředí, kterými se zabývá čl. 6 odst. 4 směrnice 92/43/EHS a čl. 4 odst. 7 směrnice 2000/60/ES, za předpokladu, že jsou splněny všechny podmínky uvedené v těchto směrnicích, jsou projekty na seznamu Unie považovány z hlediska energetické politiky za projekty ve veřejném zájmu a lze je považovat za projekty v převažujícím veřejném zájmu.

Je-li v souladu se směrnicí 92/43/EHS vyžadováno stanovisko Komise, Komise a příslušný vnitrostátní orgán uvedený v článku 9 tohoto nařízení zajistí, aby rozhodnutí týkající se převažujícího veřejného zájmu projektu bylo přijato ve lhůtách stanovených v čl. 10 odst. 1 a 2 tohoto nařízení.

Tento odstavec se nepoužije na konkurenční projekty nebo na projekty, které nedosáhly dostatečného stupně zralosti k tomu, aby mohla být poskytnuta analýza nákladů a přínosů konkrétního projektu uvedená v oddíle 2 bodě 1 písm. d) přílohy III.

Článek 8

Organizace povolovacího postupu

1.   Do 23. června 2022 aktualizuje každý členský stát určení jednoho příslušného vnitrostátního orgánu, který odpovídá za usnadňování a koordinaci povolovacího postupu pro projekty na seznamu Unie.

2.   U projektu na seznamu Unie nebo konkrétní kategorie projektů na seznamu Unie mohou být povinnosti příslušného vnitrostátního orgánu uvedeného v odstavci 1 nebo související úkoly přeneseny na jiný orgán nebo mohou být jiným orgánem vykonány, a to za předpokladu, že:

| a) | příslušný vnitrostátní orgán informuje Komisi o tomto přenesení a informace o něm je zveřejněna buď příslušným vnitrostátním orgánem, nebo předkladatelem projektu na internetové stránce podle čl. 9 odst. 7; |
| --- | --- |

a)

příslušný vnitrostátní orgán informuje Komisi o tomto přenesení a informace o něm je zveřejněna buď příslušným vnitrostátním orgánem, nebo předkladatelem projektu na internetové stránce podle čl. 9 odst. 7;

| b) | pouze jeden orgán je odpovědný za projekt na seznamu Unie, je jediným kontaktním místem pro předkladatele projektu v procesu vedoucímu ke komplexnímu rozhodnutí pro daný projekt na seznamu Unie a koordinuje předkládání veškerých příslušných dokumentů a informací. |
| --- | --- |

b)

pouze jeden orgán je odpovědný za projekt na seznamu Unie, je jediným kontaktním místem pro předkladatele projektu v procesu vedoucímu ke komplexnímu rozhodnutí pro daný projekt na seznamu Unie a koordinuje předkládání veškerých příslušných dokumentů a informací.

Příslušný vnitrostátní orgán si může ponechat odpovědnost za stanovení lhůt, aniž by tím byly dotčeny lhůty stanovené v čl. 10 odst. 1 a 2.

3.   Aniž jsou dotčeny příslušné požadavky podle mezinárodního a unijního práva a v rozsahu, v němž s nimi není v rozporu, i vnitrostátního práva, usnadní příslušný vnitrostátní orgán vydání komplexního rozhodnutí. Komplexní rozhodnutí se vydává ve lhůtách uvedených v čl. 10 odst. 1 a 2 a podle jednoho z následujících systémů:

| a) | integrovaný systém:
  komplexní rozhodnutí, které vydá příslušný vnitrostátní orgán, je jediným právně závazným rozhodnutím vyplývajícím ze zákonného povolovacího postupu. Jsou-li projektem dotčeny další orgány, mohou v souladu s vnitrostátním právem vyjádřit svůj názor ve formě vstupu do daného řízení a příslušný vnitrostátní orgán ho zohlední; |
| --- | --- |

a)

integrovaný systém:

komplexní rozhodnutí, které vydá příslušný vnitrostátní orgán, je jediným právně závazným rozhodnutím vyplývajícím ze zákonného povolovacího postupu. Jsou-li projektem dotčeny další orgány, mohou v souladu s vnitrostátním právem vyjádřit svůj názor ve formě vstupu do daného řízení a příslušný vnitrostátní orgán ho zohlední;

| b) | koordinovaný systém:
  komplexní rozhodnutí zahrnuje více jednotlivých právně závazných rozhodnutí vydaných několika dotčenými orgány, jež jsou koordinovány příslušným vnitrostátním orgánem. Příslušný vnitrostátní orgán může zřídit pracovní skupinu, v níž jsou zastoupeny všechny dotčené orgány, s cílem vypracovat podrobný harmonogram pro povolovací postup v souladu s čl. 10 odst. 6 písm. b) a sledovat a koordinovat jeho provádění. Příslušný vnitrostátní orgán po konzultaci s dalšími dotčenými orgány, případně v souladu s vnitrostátním právem, a aniž by byly dotčeny lhůty stanovené v čl. 10 odst. 1 a 2, stanoví pro každé jednotlivé rozhodnutí přiměřenou lhůtu, během níž jsou vydána jednotlivá rozhodnutí. Příslušný vnitrostátní orgán může přijmout jednotlivé rozhodnutí v zastoupení jiného dotčeného vnitrostátního orgánu, pokud tento orgán nevydá toto rozhodnutí ve stanovené lhůtě a pokud toto zpoždění nelze dostatečně odůvodnit nebo pokud tak stanoví vnitrostátní právo, a v rozsahu, v němž je to v souladu s právem Unie, se může příslušný vnitrostátní orgán domnívat, že jiný dotčený vnitrostátní orgán buď projekt schválil, nebo zamítl, pokud rozhodnutí daného orgánu není vydáno ve stanovené lhůtě. Pokud tak stanoví vnitrostátní právo, nemusí příslušný vnitrostátní orgán na jednotlivé rozhodnutí jiného vnitrostátního orgánu brát zřetel, domnívá-li se, že rozhodnutí není dostatečně podloženo základními podklady předloženými dotčeným vnitrostátním orgánem; příslušný vnitrostátní orgán v tom případě zajistí dodržování příslušných požadavků podle práva Unie a mezinárodního práva a své rozhodnutí odůvodní; |
| --- | --- |

b)

koordinovaný systém:

komplexní rozhodnutí zahrnuje více jednotlivých právně závazných rozhodnutí vydaných několika dotčenými orgány, jež jsou koordinovány příslušným vnitrostátním orgánem. Příslušný vnitrostátní orgán může zřídit pracovní skupinu, v níž jsou zastoupeny všechny dotčené orgány, s cílem vypracovat podrobný harmonogram pro povolovací postup v souladu s čl. 10 odst. 6 písm. b) a sledovat a koordinovat jeho provádění. Příslušný vnitrostátní orgán po konzultaci s dalšími dotčenými orgány, případně v souladu s vnitrostátním právem, a aniž by byly dotčeny lhůty stanovené v čl. 10 odst. 1 a 2, stanoví pro každé jednotlivé rozhodnutí přiměřenou lhůtu, během níž jsou vydána jednotlivá rozhodnutí. Příslušný vnitrostátní orgán může přijmout jednotlivé rozhodnutí v zastoupení jiného dotčeného vnitrostátního orgánu, pokud tento orgán nevydá toto rozhodnutí ve stanovené lhůtě a pokud toto zpoždění nelze dostatečně odůvodnit nebo pokud tak stanoví vnitrostátní právo, a v rozsahu, v němž je to v souladu s právem Unie, se může příslušný vnitrostátní orgán domnívat, že jiný dotčený vnitrostátní orgán buď projekt schválil, nebo zamítl, pokud rozhodnutí daného orgánu není vydáno ve stanovené lhůtě. Pokud tak stanoví vnitrostátní právo, nemusí příslušný vnitrostátní orgán na jednotlivé rozhodnutí jiného vnitrostátního orgánu brát zřetel, domnívá-li se, že rozhodnutí není dostatečně podloženo základními podklady předloženými dotčeným vnitrostátním orgánem; příslušný vnitrostátní orgán v tom případě zajistí dodržování příslušných požadavků podle práva Unie a mezinárodního práva a své rozhodnutí odůvodní;

| c) | systém spolupráce:
  přijetí komplexního rozhodnutí koordinuje příslušný vnitrostátní orgán. Příslušný vnitrostátní orgán po konzultaci s dalšími dotčenými orgány, případně v souladu s vnitrostátním právem, a aniž jsou dotčeny lhůty stanovené v čl. 10 odst. 1 a 2, stanoví pro každé jednotlivé rozhodnutí přiměřenou lhůtu, během níž se vydají jednotlivá rozhodnutí. Sleduje dodržování lhůt dotčenými orgány. |
| --- | --- |

c)

systém spolupráce:

přijetí komplexního rozhodnutí koordinuje příslušný vnitrostátní orgán. Příslušný vnitrostátní orgán po konzultaci s dalšími dotčenými orgány, případně v souladu s vnitrostátním právem, a aniž jsou dotčeny lhůty stanovené v čl. 10 odst. 1 a 2, stanoví pro každé jednotlivé rozhodnutí přiměřenou lhůtu, během níž se vydají jednotlivá rozhodnutí. Sleduje dodržování lhůt dotčenými orgány.

Členské státy tyto systémy provedou způsobem, který podle vnitrostátního práva přispěje k nejúčinnějšímu a včasnému vydání komplexního rozhodnutí.

Pravomoc dotčených orgánů může být buď začleněna do pravomoci příslušného vnitrostátního orgánu určeného v souladu s odstavcem 1, nebo si dotčené orgány do určité míry mohou zachovat svou nezávislou pravomoc v souladu s příslušným povolovacím režimem, který členský stát zvolil v souladu s tímto odstavcem s cílem usnadnit vydání komplexního rozhodnutí a odpovídajícím způsobem spolupracovat s příslušným vnitrostátním orgánem.

Pokud dotčený orgán neočekává, že jednotlivé rozhodnutí vydá ve stanovené lhůtě, okamžitě o tom informuje příslušný vnitrostátní orgán a toto zpoždění odůvodní. Následně příslušný vnitrostátní orgán stanoví další lhůtu, ve které musí být dané jednotlivé rozhodnutí vydáno, přičemž stále dodržuje celkové lhůty stanovené v čl. 10 odst. 1 a 2.

Členské státy si zvolí mezi třemi systémy uvedenými v prvním pododstavci písm. a), b) a c) s cílem usnadnit a koordinovat své postupy a provedou systém, který je pro ně nejúčinnější z hlediska vnitrostátních specifik v plánování a povolovacích postupech. Pokud členský stát zvolí systém spolupráce, uvědomí Komisi o důvodech své volby.

4.   Členské státy mohou použít systémy stanovené v odstavci 3 na projekty na seznamu Unie na pevnině i na moři.

5.   Pokud projekt na seznamu Unie vyžaduje, aby bylo rozhodnutí přijato ve dvou nebo více členských státech, přijmou relevantní příslušné vnitrostátní orgány veškerá nezbytná opatření umožňující jejich vzájemnou účinnou a efektivní spolupráci a komunikaci včetně opatření uvedených v čl. 10 odst. 6. Členské státy usilují o zajištění společných postupů, zejména pokud jde o posouzení dopadů na životní prostředí.

6.   Relevantní příslušné vnitrostátní orgány členských států zapojených do projektu na seznamu Unie, který spadá do jednoho z prioritních koridorů elektrizačních soustav na moři stanovených v části 2 přílohy I, si společně ze svých řad určí pro předkladatele projektů pro každý projekt jednotné kontaktní místo, které odpovídá za usnadňování výměny informací mezi příslušnými vnitrostátními orgány ohledně povolovacího postupu projektu, s cílem usnadnit tento povolovací postup, jakož i vydávání rozhodnutí relevantními příslušnými vnitrostátními orgány. Jednotná kontaktní místa mohou fungovat jako úložiště shromažďující stávající dokumenty k projektům.

Článek 9

Transparentnost a účast veřejnosti

1.   Do 24. října 2023 zveřejní členský stát nebo příslušný vnitrostátní orgán, případně ve spolupráci s jinými dotčenými orgány, aktualizovanou příručku postupů upravujících povolovací postup, který se vztahuje na projekty na seznamu Unie, jež bude zahrnovat alespoň údaje upřesněné v bodě 1 přílohy VI. Příručka není právně závazná, ale odkazuje na příslušné právní předpisy nebo je cituje. Příslušné vnitrostátní orgány případně spolupracují a hledají synergie s orgány sousedních zemí s cílem vyměňovat si osvědčené postupy a usnadňovat povolovací postup, zejména při vypracovávání příručky postupů.

2.   Aniž je dotčeno environmentální právo a jakékoli požadavky podle Aarhuské úmluvy, úmluvy z Espoo a relevantního práva Unie, dodržují všechny strany, které se podílejí na povolovacím postupu, zásady pro účast veřejnosti stanovené v bodě 3 přílohy VI.

3.   Předkladatel projektu v orientační lhůtě tří měsíců od zahájení povolovacího postupu podle článku 10 odst. 3 vypracuje a předloží příslušnému vnitrostátnímu orgánu koncepci účasti veřejnosti v návaznosti na postup nastíněný v příručce uvedené v odstavci 1 tohoto článku a v souladu s obecnými zásadami uvedenými v příloze VI. Příslušný vnitrostátní orgán požádá o změny nebo schválí koncepci účasti veřejnosti do tří měsíců od obdržení koncepce, přičemž uváží jakoukoli formu účasti veřejnosti a konzultací s ní, které se uskuteční před zahájením povolovacího postupu, v rozsahu, v němž tato účast a konzultace veřejnosti splňují požadavky tohoto článku.

Pokud má předkladatel projektu v úmyslu provést podstatné změny ve schválené koncepci účasti veřejnosti, informuje o tom příslušný vnitrostátní orgán. V tom případě může příslušný vnitrostátní orgán požadovat změny.

4.   Pokud to již nepožaduje vnitrostátní právo na základě stejných nebo vyšších standardů, uskuteční předkladatel projektu nebo, příslušný vnitrostátní orgán, stanoví-li tak vnitrostátní právo, před tím, než předkladatel projektu předloží konečnou a úplnou dokumentaci žádosti příslušnému vnitrostátnímu orgánu podle článku 10 odst. 7, alespoň jednu veřejnou konzultaci. Touto veřejnou konzultací není dotčena žádná veřejná konzultace, jež má být uskutečněna po předložení žádosti o povolení podle čl. 6 odst. 2 směrnice 2011/92/EU. Veřejná konzultace informuje zúčastněné strany uvedené v bodě 3 písm. a) přílohy VI o daném projektu v rané fázi a pomůže určit nejvhodnější umístění, dráhu nebo technologii, a to případně i s ohledem na odpovídající aspekty daného projektu v oblasti přizpůsobování se změně klimatu, veškeré dopady relevantní podle unijního a vnitrostátního práva, a příslušné otázky, které bude třeba v dokumentaci žádosti řešit. Veřejná konzultace splňuje minimální požadavky stanovené v bodě 5 přílohy VI. Aniž jsou dotčena procesní pravidla a pravidla transparentnosti uplatňovaná v členských státech, předkladatel projektu zveřejní na internetových stránkách podle odstavce 7 tohoto článku zprávu s vysvětlením, jak byla zohledněna stanoviska vyjádřená při veřejných konzultacích, v níž uvede, jaké změny byly provedeny, pokud jde o místo, dráhu a návrh projektu, nebo zdůvodní, proč tato stanoviska nebyla zohledněna.

Předkladatel projektu vypracuje před podáním dokumentace žádosti zprávu shrnující výsledky činností souvisejících s účastí veřejnosti, včetně činností, které se uskutečnily před zahájením povolovacího postupu.

Předkladatel projektu předloží zprávy podle prvního a druhého pododstavce společně s dokumentací žádosti příslušnému vnitrostátnímu orgánu. Komplexní rozhodnutí náležitě zohlední výsledky těchto zpráv.

5.   U přeshraničních projektů, do nichž jsou zapojeny dva nebo více členských států, se veřejné konzultace prováděné podle odstavce 4 v každém z dotčených členských států uskuteční nejpozději do dvou měsíců ode dne, kdy byla zahájena první veřejná konzultace.

6.   U projektů, které mohou mít významný přeshraniční dopad na jeden nebo více sousedících členských států a na které se použije článek 7 směrnice 2011/92/EU a úmluva z Espoo, jsou příslušné informace poskytnuty příslušným vnitrostátním orgánům dotčených sousedících členských států. Příslušné vnitrostátní orgány dotčených sousedících členských států uvedou, případně v rámci oznamovacího postupu, zda si ony nebo jakýkoli další dotčený orgán přejí podílet se na příslušných postupech veřejné konzultace.

7.   Předkladatel projektu zřídí a pravidelně aktualizuje specializované internetové stránky projektu s příslušnými informacemi o projektu společného zájmu, propojené s internetovými stránkami Komise a platformou pro transparentnost uvedenou v článku 23 a splňující požadavky uvedené v bodě 6 přílohy VI. Obchodně citlivé informace jsou považovány za důvěrné.

Předkladatelé projektu příslušné informace rovněž zveřejní prostřednictvím dalších vhodných informačních prostředků volně přístupných veřejnosti.

Článek 10

Doba trvání a realizace povolovacího postupu

1.   Povolovací postup se skládá ze dvou postupů:

| a) | postup před podáním žádosti, který zahrnuje období mezi zahájením povolovacího postupu a přijetím předložené dokumentace žádosti příslušným vnitrostátním orgánem a který proběhne v orientační době 24 měsíců; a |
| --- | --- |

a)

postup před podáním žádosti, který zahrnuje období mezi zahájením povolovacího postupu a přijetím předložené dokumentace žádosti příslušným vnitrostátním orgánem a který proběhne v orientační době 24 měsíců; a

| b) | zákonný povolovací postup, který zahrnuje dobu uplynulou mezi datem přijetí podané dokumentace žádosti a vydáním komplexního rozhodnutí a který nepřekročí 18 měsíců. |
| --- | --- |

b)

zákonný povolovací postup, který zahrnuje dobu uplynulou mezi datem přijetí podané dokumentace žádosti a vydáním komplexního rozhodnutí a který nepřekročí 18 měsíců.

S ohledem na písmeno b) prvního pododstavce mohou členské státy v případě potřeby stanovit zákonný povolovací postup, který je kratší než 18 měsíců.

2.   Příslušný vnitrostátní orgán zajistí, že celková doba trvání obou postupů uvedených v odstavci 1 nepřekročí dobu 42 měsíců.

Pokud se však příslušný vnitrostátní orgán domnívá, že se jeden nebo oba tyto postupy nedokončí ve lhůtách stanovených v odstavci 1, může prodloužit jednu nebo obě lhůty před jejich uplynutím a v každém jednotlivém případě. S výjimkou mimořádných okolností nemůže příslušný vnitrostátní orgán celkovou dobu trvání obou postupů prodloužit o více než devět měsíců.

Pokud příslušný vnitrostátní orgán lhůty prodlouží, informuje dotčenou skupinu a předloží jí opatření, která byla či mají být přijata pro dokončení povolovacího postupu s nejmenším možným zpožděním. Skupina může požádat, aby příslušný vnitrostátní orgán pravidelně podával zprávy o pokroku dosaženém v tomto směru a o důvodech případného zpoždění.

3.   Pro účely stanovení začátku povolovacího postupu zašlou předkladatelé projektu příslušnému vnitrostátnímu orgánu každého dotčeného členského státu písemné oznámení o projektu, které obsahuje přiměřeně podrobný popis projektu.

Do tří měsíců od přijetí tohoto oznámení příslušný vnitrostátní orgán, a to i jménem jiných dotčených orgánů, toto oznámení písemně uzná nebo zamítne, domnívá-li se, že projekt není pro zahájení povolovacího postupu dostatečně zralý. V případě zamítnutí příslušný orgán své rozhodnutí odůvodní i jménem dalších dotčených orgánů. Datum podpisu potvrzení o přijetí tohoto oznámení příslušným vnitrostátním orgánem označuje začátek povolovacího postupu. Pokud se jedná o dva nebo více členských států, označuje začátek povolovacího postupu datum posledního potvrzení o přijetí tohoto oznámení vydaného dotčeným příslušným vnitrostátním orgánem.

Příslušné vnitrostátní orgány zajistí, aby byl povolovací postup urychlen v souladu s touto kapitolou pro každou kategorii projektů společného zájmu. Za tímto účelem upraví příslušné vnitrostátní orgány své požadavky na zahájení povolovacího postupu a přijetí předložené dokumentace žádosti, tak aby byly vhodné pro projekty, které mohou vzhledem ke své povaze, rozsahu nebo neexistenci požadavku na posouzení vlivů na životní prostředí podle vnitrostátních právních předpisů vyžadovat méně povolení a schválení pro dosažení fáze připravenosti k výstavbě. Členské státy mohou rozhodnout, že u projektů uvedených v tomto pododstavci není zapotřebí postup před podáním žádosti uvedený v odstavcích 1 a 6 tohoto článku.

4.   Příslušné vnitrostátní orgány během povolovacího postupu zohlední veškeré platné provedené studie a povolení nebo oprávnění vydaná pro daný projekt na seznamu Unie předtím, než projekt vstoupil do povolovacího postupu podle tohoto článku, a nebudou vyžadovat duplicitní studie a povolení nebo oprávnění.

5.   V členských státech, v nichž určení trasy nebo umístění provedené výhradně pro zvláštní účel plánovaného projektu, včetně plánování zvláštních koridorů pro síťové infrastruktury, nemůže být zahrnuto do procesu vedoucího ke komplexnímu rozhodnutí, odpovídající rozhodnutí se přijme v samostatné lhůtě šesti měsíců, počínaje datem předložení konečné a úplné dokumentace žádosti předkladatelem.

Za okolností uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce se prodloužení lhůty uvedené v odst. 2 druhém pododstavci zkrátí s výjimkou mimořádných okolností na šest měsíců, a to i v případě postupu uvedeného v tomto odstavci.

6.   Postup před podáním žádosti zahrnuje tyto kroky:

| a) | co nejdříve a nejpozději do šesti měsíců po přijetí oznámení podle odstavce 3 prvního pododstavce určí příslušný vnitrostátní orgán na základě kontrolního seznamu uvedeného v bodě 1 písm. e) přílohy VI a v úzké spolupráci s ostatními dotčenými orgány, případně na základě návrhu předkladatele projektu, rozsah zpráv a dokumentů a úroveň podrobnosti informací, které má předkladatel projektu předložit jako součást dokumentace žádosti o komplexní rozhodnutí; |
| --- | --- |

a)

co nejdříve a nejpozději do šesti měsíců po přijetí oznámení podle odstavce 3 prvního pododstavce určí příslušný vnitrostátní orgán na základě kontrolního seznamu uvedeného v bodě 1 písm. e) přílohy VI a v úzké spolupráci s ostatními dotčenými orgány, případně na základě návrhu předkladatele projektu, rozsah zpráv a dokumentů a úroveň podrobnosti informací, které má předkladatel projektu předložit jako součást dokumentace žádosti o komplexní rozhodnutí;

| b) | příslušný vnitrostátní orgán vypracuje v úzké spolupráci s předkladatelem projektu a s ostatními dotčenými orgány a s ohledem na výsledky činností provedených podle písmene a) tohoto odstavce podrobný harmonogram povolovacího postupu v souladu s obecnými zásadami uvedenými v bodě 2 přílohy VI; |
| --- | --- |

b)

příslušný vnitrostátní orgán vypracuje v úzké spolupráci s předkladatelem projektu a s ostatními dotčenými orgány a s ohledem na výsledky činností provedených podle písmene a) tohoto odstavce podrobný harmonogram povolovacího postupu v souladu s obecnými zásadami uvedenými v bodě 2 přílohy VI;

| c) | po obdržení návrhu dokumentace žádosti si příslušný vnitrostátní orgán v případě potřeby vlastním jménem nebo jménem dalších dotčených orgánů vyžádá od předkladatele projektu doplnění chybějících informací týkajících se požadovaných prvků uvedených v písmenu a). |
| --- | --- |

c)

po obdržení návrhu dokumentace žádosti si příslušný vnitrostátní orgán v případě potřeby vlastním jménem nebo jménem dalších dotčených orgánů vyžádá od předkladatele projektu doplnění chybějících informací týkajících se požadovaných prvků uvedených v písmenu a).

Součástí postupu před podáním žádosti je dle potřeby vypracování veškerých zpráv předkladatelů projektu o vlivech na životní prostředí, včetně dokumentace týkající se přizpůsobení se změně klimatu.

Příslušný orgán písemně nebo na digitálních platformách potvrdí přezkum žádosti do tří měsíců od předložení chybějících informací uvedených v písm. c) prvního pododstavce, čímž zahájí zákonný povolovací postup uvedený v odst. 1 písm. b). Požádat o dodatečné informace lze pouze tehdy, pokud je to odůvodněno novými okolnostmi.

7.   Předkladatel projektu zajistí, aby byla dokumentace žádosti úplná a odpovídající a v rámci povolovacího postupu co nejdříve požádá o stanovisko v této věci příslušný vnitrostátní orgán. Předkladatel projektu plně spolupracuje s příslušným vnitrostátním orgánem na dodržení lhůt stanovených v tomto nařízení.

8.   Členské státy usilují o zajištění toho, aby žádné změny vnitrostátního práva nevedly k prodlužování žádného povolovacího postupu zahájeného před vstupem těchto změn v platnost. V zájmu zachování rychlého povolovacího postupu pro projekty na seznamu Unie příslušné vnitrostátní orgány odpovídajícím způsobem upraví harmonogram stanovený v souladu s odst. 6 písm. b) tohoto článku, aby v maximální možné míře zajistily nepřekračování lhůt pro povolovací postup stanovených v tomto článku.

9.   Lhůtami stanovenými tímto článkem nejsou dotčeny ani povinnosti vyplývající z práva Unie a mezinárodního práva, ani správní odvolací řízení a opravné prostředky před soudem nebo jiným soudním orgánem.

Lhůtami stanovenými tímto článkem pro veškeré povolovací postupy nejsou dotčeny žádné kratší lhůty stanovené členskými státy.

KAPITOLA IV

Meziodvětvové plánování infrastruktury

Článek 11

Analýza nákladů a přínosů energetického systému v celé šíři

1.   Síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn vypracují konzistentní jednotné odvětvové návrhy metodiky, včetně modelu energetické sítě a trhu uvedeného v odstavci 10 tohoto článku, pro harmonizovanou analýzu nákladů a přínosů energetického systému v celé šíři na úrovni Unie u projektů na seznamu Unie, které spadají do kategorií energetické infrastruktury stanovených v bodě 1 písm. a), b), d) a f) a v bodě 3 přílohy II.

Metodiky uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce jsou zpracovány v souladu se zásadami stanovenými v příloze V, založeny na společných předpokladech umožňujících srovnávání projektů a jsou v souladu cíli Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejím cílem klimatické neutrality do roku 2050, jakož i s pravidly a ukazateli stanovenými v příloze IV.

Metodiky uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce se použijí pro přípravu každého následujícího desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii vyvinutého sítí ENTSO pro elektřinu podle článku 30 nařízení (EU) 2019/943 nebo sítí ENTSO pro zemní plyn podle článku 8 nařízení (ES) č. 715/2009.

Do 24. dubna 2023 síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn poté, co během konzultačního procesu uvedeného v odstavci 2 shromáždí informace od příslušných zúčastněných stran, zveřejní své konzistentní jednotné odvětvové návrhy metodik a předloží je členským státům, Komisi a agentuře.

2.   Před předložením svých návrhů metodik členským státům, Komisi a agentuře v souladu s odstavcem 1 zveřejní síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn předběžné návrhy metodik a uspořádají rozsáhlé konzultace a požádají o doporučení členské státy a alespoň organizace zastupující všechny příslušné zúčastněné strany, včetně subjektu pro provozovatele distribučních soustav v Unii zřízeného podle článku 52 nařízení (EU) 2019/943 (subjekt EU DSO), sdružení zapojených do trhů s elektřinou, plynem a vodíkem, vytápěním a chlazením a zachycováním a ukládáním uhlíku, zúčastněných stran v oblasti zachycování a využívání uhlíku, nezávislých agregátorů, subjektů odezvy na poptávku, organizací zapojených do řešení energetické účinnosti, sdružení spotřebitelů energie, zástupců občanské společnosti, a pokud to bude považováno za vhodné, vnitrostátní regulační orgány a další vnitrostátní orgány.

Do tří měsíců od zveřejnění předběžných návrhů metodik podle prvního pododstavce může kterákoliv zúčastněná strana uvedená v uvedeném pododstavci předložit doporučení.

Evropský vědecký poradní výbor pro změnu klimatu zřízený podle článku 10a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 (31) může z vlastního podnětu předložit stanovisko k návrhům metodik.

Členské státy a zúčastněné strany uvedené v prvním pododstavci případně předloží a zveřejní svá doporučení a Evropský vědecký poradní výbor pro změnu klimatu předloží své stanovisko agentuře a případně síti ENTSO pro elektřinu nebo síti ENTSO pro zemní plyn a zpřístupní jej veřejnosti.

Proces konzultace je otevřený, včasný a transparentní. Síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn vypracují a zveřejní zprávu o tomto procesu konzultace.

Pokud síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn doporučení členských států, zúčastněných stran nebo vnitrostátních orgánů či stanovisko Evropského vědeckého poradního výboru pro změnu klimatu nezohlední nebo je zohlední pouze částečně, odůvodní to.

3.   Do tří měsíců ode dne obdržení návrhů metodik spolu se vstupy získanými v rámci procesu konzultace a zprávou o této konzultaci poskytne agentura stanovisko síti ENTSO pro elektřinu a síti ENTSO pro zemní plyn Agentura sdělí své stanovisko síti ENTSO pro elektřinu, síti ENTSO pro zemní plyn, členským státům a Komisi a zveřejní je na svých internetových stránkách.

4.   Do tří měsíců od obdržení návrhů metodik mohou členské státy předložit svá stanoviska síti ENTSO pro elektřinu nebo síti ENTSO pro zemní plyn a Komisi. V zájmu usnadnění konzultací může Komise uspořádat zvláštní zasedání skupin za účelem projednání návrhů metodik.

5.   Do tří měsíců ode dne obdržení stanovisek agentury a členských států podle odstavců 3 a 4 pozmění síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn své metodiky tak, aby plně zohledňovaly stanoviska agentury a členských států, a předloží je spolu se stanoviskem agentury Komisi ke schválení. Komise vydá své rozhodnutí do tří měsíců od předložení metodiky sítí ENTSO pro elektřinu a sítí ENTSO pro zemní plyn.

6.   Do dvou týdnů od schválení Komisí v souladu s odstavcem 5 zveřejní síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn své příslušné metodiky na svých internetových stránkách. Zveřejní příslušné vstupní údaje a další relevantní údaje o síti, toku zatížení a trhu v dostatečně přesné podobě při dodržení omezení podle vnitrostátního práva a příslušných dohod o mlčenlivosti. Komise a agentura zajistí zachování důvěrnosti obdržených údajů na své straně i u osob, které pro ně na základě těchto údajů provádějí analýzy.

7.   Metodiky se pravidelně aktualizují a zdokonalují postupem podle odstavců 1 až 6. Musí v nich být zejména provedeny změny po předložení modelu energetické sítě a trhu uvedeného v odstavci 10. Agentura může z vlastního podnětu nebo na základě řádně odůvodněné žádosti vnitrostátních regulačních orgánů nebo zúčastněných stran a po formální konzultaci s organizacemi zastupujícími všechny příslušné zúčastněné strany uvedené v odstavci 2 prvním pododstavci a s Komisí o tyto aktualizace a zdokonalení požádat s uvedením důvodů a harmonogramu. Agentura zveřejní žádosti vnitrostátních regulačních orgánů nebo zúčastněných stran a všechny příslušné dokumenty, které nejsou citlivé z obchodního hlediska, vedoucí k žádosti agentury o aktualizaci nebo zdokonalení.

8.   U projektů, které spadají do kategorií energetické infrastruktury stanovených v bodě 1 písm. c) a e) a v bodech 2, 4 a 5 přílohy II, zajistí Komise vypracování metodiky pro harmonizovanou analýzu nákladů a přínosů energetického systému v celé šíři na úrovni Unie. Tyto metodiky jsou v souladu s metodikami vypracovanými sítí ENTSO pro elektřinu a sítí ENTSO pro zemní plyn, pokud jde o přínosy a náklady. Agentura s podporou vnitrostátních regulačních orgánů prosazuje soulad těchto metodik s metodikami vypracovanými sítí ENTSO pro elektřinu a sítí ENTSO pro zemní plyn. Tyto metodiky se vypracují transparentním způsobem, včetně rozsáhlých konzultací s členskými státy a všemi relevantními zúčastněnými stranami.

9.   Každé tři roky agentura stanoví a zveřejní soubor ukazatelů a odpovídajících referenčních hodnot pro srovnání jednotkových investičních nákladů u srovnatelných projektů kategorií energetické infrastruktury uvedených v příloze II. Předkladatelé projektů poskytnou požadované údaje vnitrostátním regulačním orgánům a agentuře.

Agentura zveřejní první ukazatele pro kategorie infrastruktury uvedené v bodech 1, 2 a 3 přílohy II do 24. dubna 2023 v rozsahu, v němž jsou k dispozici údaje pro výpočet spolehlivých ukazatelů a referenčních hodnot. Tyto referenční hodnoty mohou síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn použít k analýzám nákladů a přínosů prováděným pro následné desetileté plány rozvoje sítě pro celou Unii.

Agentura zveřejní první ukazatele pro kategorie energetické infrastruktury uvedené v bodech 4 a 5 přílohy II do 24. dubna 2025.

10.   Do 24. června 2025 po provedení rozsáhlé konzultace zúčastněných stran uvedených v odst. 2 prvním pododstavci předloží síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn společně Komisi a agentuře konzistentní a postupně integrovaný model, který zajistí soulad mezi jednotnými odvětvovými metodikami založenými na společných předpokladech, zahrne infrastrukturu pro přenos elektřiny a přepravu zemního plynu a vodíku, jakož i úložiště a zařízení pro skladování, zkapalněný zemní plyn a elektrolyzéry, a bude pokrývat prioritní koridory a oblasti energetické infrastruktury uvedené v příloze I vymezené v souladu se zásadami stanovenými v příloze V.

11.   Model uvedený v odstavci 10 zahrnuje alespoň vzájemné vazby příslušných odvětví ve všech fázích plánování infrastruktury, konkrétně scénáře, technologie a prostorové rozlišení, zjišťování nedostatků v infrastruktuře, a to zejména pokud jde o přeshraniční kapacity, a posouzení projektů.

12.   Poté, co Komise schválí model podle odstavce 10 postupem stanoveným v odstavcích 1 až 5, se model zahrne do metodik uvedených v odstavci 1, které budou odpovídajícím způsobem pozměněny.

13.   Alespoň každých pět let, počínaje schválením podle odstavce 10, a v případě nutnosti častěji, se tento model a konzistentní jednotné odvětvové metodiky pro analýzu nákladů a přínosů aktualizují v souladu s postupem uvedeným v odstavci 7.

Článek 12

Scénáře pro desetileté plány rozvoje sítě

1.   Do 24. ledna 2023 zveřejní agentura po provedení rozsáhlé konzultace za účasti Komise, členských států, sítě ENTSO pro elektřinu, sítě ENTSO pro zemní plyn, subjektu EU DSO a alespoň organizací zastupujících sdružení působící na trzích s elektřinou, plynem a vodíkem, vytápěním a chlazením a zachycováním a ukládáním uhlíku a zúčastněných stran v oblasti zachycování a využívání uhlíku, nezávislých agregátorů, subjektů odezvy na poptávku, organizací zapojených do řešení v oblasti energetické účinnosti, sdružení spotřebitelů energie a zástupců občanské společnosti rámcové pokyny pro společné scénáře, které vypracují síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn. Tyto pokyny podle potřeby pravidelně aktualizují.

Pokyny stanoví kritéria pro transparentní, nediskriminační a důkladné vypracování scénářů s přihlédnutím k osvědčeným postupům v oblasti posuzování infrastruktury a plánování rozvoje sítě. Pokyny rovněž usilují o zajištění toho, aby základní scénáře sítě ENTSO pro elektřinu a sítě ENTSO pro zemní plyn byly plně v souladu se zásadou „energetická účinnost v první řadě“ a s cíli Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a s jejím cílem klimatické neutrality do roku 2050, a přihlížejí k nejnovějším dostupným scénářům Komise, jakož i případně k vnitrostátním plánům v oblasti energetiky a klimatu.

Evropský vědecký poradní výbor pro změnu klimatu může z vlastního podnětu poskytnout poznatky o tom, jak zajistit soulad scénářů s cíli Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a s jejím cílem klimatické neutrality do roku 2050. Agentura tyto poznatky řádně zohlední v rámcových pokynech uvedených v prvním pododstavci.

Pokud agentura doporučení členských států, zúčastněných stran a Evropského vědeckého poradního výboru pro změnu klimatu nezohlední nebo je zohlední jen částečně, uvede pro to důvody.

2.   Při vypracovávání společných scénářů, které mají být použity pro desetileté plány rozvoje sítě pro celou Unii, se síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn řídí rámcovými pokyny agentury.

Společné scénáře rovněž zahrnují dlouhodobou perspektivu do roku 2050 a případně i průběžné kroky.

3.   Síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn vyzvou organizace zastupující všechny příslušné zúčastněné strany, včetně subjektu EU DSO, sdružení zapojených do trhů s elektřinou, plynem a vodíkem, vytápěním a chlazením a zachycováním a ukládáním uhlíku, zúčastněných stran v oblasti zachycování a využívání uhlíku, nezávislých agregátorů, subjektů odezvy na poptávku, organizací zapojených do řešení v oblasti energetické účinnosti, sdružení spotřebitelů energie a zástupců občanské společnosti, k účasti na procesu vypracovávání scénářů, zejména v souvislosti s klíčovými prvky, jako jsou předpoklady a způsob, jakým jsou zohledněny v údajích scénářů.

4.   Síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn zveřejní návrh zprávy o společných scénářích a předloží jej agentuře, členským státům a Komisi k vyjádření stanoviska.

Stanovisko ke zprávě o společných scénářích může z vlastního podnětu poskytnout i Evropský vědecký poradní výbor pro změnu klimatu.

5.   Do tří měsíců ode dne obdržení návrhu zprávy o společných scénářích spolu se vstupy získanými v rámci konzultace a zprávou o tom, jak byly tyto informace zohledněny, poskytne agentura stanovisko k souladu scénářů s rámcovými pokyny uvedenými v odst. 1 prvním pododstavci, včetně případných doporučení ohledně změn, síti ENTSO pro elektřinu, síti ENTSO pro zemní plyn, členským státům a Komisi.

Ve stejné lhůtě může Evropský vědecký poradní výbor pro změnu klimatu z vlastního podnětu poskytnout stanovisko k souladu scénářů s cíli Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a s jejím cílem klimatické neutrality do roku 2050.

6.   Do tří měsíců od obdržení stanoviska podle odstavce 5 schválí Komise s přihlédnutím ke stanoviskům agentury a členských států návrh zprávy o společných scénářích, nebo požádá síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn, aby ji pozměnily.

Síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn poskytne důvody vysvětlující, jak byla jakákoli žádost Komise o změny vyřešena.

V případě, že Komise zprávu o společných scénářích neschválí, poskytne síti ENTSO pro elektřinu a síti ENTSO pro zemní plyn odůvodněné stanovisko.

7.   Do dvou týdnů od schválení zprávy o společných scénářích v souladu s odstavcem 6 zveřejní síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn tuto zprávu na svých internetových stránkách. Příslušné vstupní a výstupní údaje rovněž zveřejní v dostatečně jasné a přesné podobě, tak aby jakákoli třetí strana mohla výsledky reprodukovat, přičemž náležitě zohlední vnitrostátní právní předpisy a příslušné dohody o mlčenlivosti a citlivé informace.

Článek 13

Zjišťování nedostatků v infrastruktuře

1.   Síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn zveřejní do šesti měsíců od schválení zprávy o společných scénářích podle čl. 12 odst. 6 a poté každé dva roky zprávy o nedostatcích v infrastruktuře vypracované v rámci desetiletých plánů rozvoje sítě pro celou Unii.

Při posuzování nedostatků v infrastruktuře síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn založí svou analýzu na scénářích vypracovaných podle článku 12, uplatní zásadu „energetická účinnost v první řadě“ a budou přednostně zvažovat všechny příslušné alternativy k nové infrastruktuře. Při zvažování nových řešení v oblasti infrastruktury se v rámci posouzení nedostatků v infrastruktuře zohlední všechny relevantní náklady, včetně posílení sítě.

Posouzení nedostatků v infrastruktuře se zaměří zejména na ty nedostatky v infrastruktuře, které mohou mít vliv na splnění cílů Unie v oblasti klimatu a energetiky pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050.

Před zveřejněním svých příslušných zpráv vede síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn rozsáhlé konzultace za účasti všech příslušných zúčastněných stran, včetně subjektu EU DSO, sdružení zapojených do trhů s elektřinou, plynem a vodíkem, vytápěním a chlazením a zachycováním a ukládáním uhlíku, zúčastněných stran v oblasti zachycování a využívání uhlíku, nezávislých agregátorů, subjektů odezvy na poptávku, organizací zapojených do řešení v oblasti energetické účinnosti, sdružení spotřebitelů energie, zástupců občanské společnosti, agentury a všech zástupců členských států, jež jsou součástí příslušných prioritních koridorů energetické infrastruktury uvedených v příloze I.

2.   Síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn předloží svůj návrh zprávy o nedostatcích v infrastruktuře agentuře, Komisi a členským státům k vyjádření stanoviska.

3.   Do tří měsíců ode dne obdržení zprávy o nedostatcích v infrastruktuře spolu se vstupy získanými v rámci konzultací a zprávou o tom, jak byly tyto informace zohledněny, poskytne agentura stanovisko síti ENTSO pro elektřinu nebo síti ENTSO pro zemní plyn, Komisi a členským státům a zpřístupní je veřejnosti.

4.   Do tří měsíců od obdržení stanoviska agentury podle odstavce 3 vypracuje Komise s přihlédnutím ke stanovisku agentury a s využitím informací poskytnutých členskými státy své stanovisko a předloží je síti ENTSO pro elektřinu nebo síti ENTSO pro zemní plyn.

5.   Síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn v souladu se stanovisky Komise a členských států upraví své zprávy o nedostatcích v infrastruktuře, přičemž náležitě zohlední stanovisko agentury, a zpřístupní tyto zprávy veřejnosti.

KAPITOLA V

Elektrizační soustavy na moři pro integraci obnovitelných zdrojů

Článek 14

Plánování elektrizačních soustav na moři

1.   Do 24. ledna 2023 uzavřou členské státy s podporou Komise v rámci svých konkrétních prioritních koridorů elektrizačních soustav na moři stanovených v oddílu 2 přílohy I a s přihlédnutím ke zvláštnostem a rozvoji v každém regionu nezávaznou dohodu o spolupráci týkající se cílů výroby energie z obnovitelných zdrojů na moři, které má být využíváno v každé přímořské oblasti do roku 2050, s průběžnými kroky v letech 2030 a 2040, a to v souladu se svými vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu a potenciálem obnovitelných zdrojů na moři v každé přímořské oblasti.

Tato nezávazná dohoda se uzavírá písemně pro každou přímořskou oblast spojenou s územím členských států a není jí dotčeno právo členských států rozvíjet projekty ve svých teritoriálních vodách a ve výlučné ekonomické zóně. Komise poskytne pokyny pro práci ve skupinách.

2.   Do 24. ledna 2024 a poté v rámci každého desetiletého plánu rozvoje sítě vypracuje síť ENTSO pro elektřinu za účasti příslušných provozovatelů přenosových soustav, vnitrostátních regulačních orgánů, členských států a Komise a v souladu s nezávaznou dohodou uvedenou v odstavci 1 tohoto článku plány rozvoje strategické integrované sítě na moři na vysoké úrovni pro každou přímořskou oblast a zveřejní je v podobě samostatné zprávy, která tvoří součást desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii, v souladu s prioritními koridory elektrizačních soustav na moři uvedenými v příloze I, přičemž zohlední ochranu životního prostředí a další využití moře.

Při vypracovávání plánů rozvoje strategické integrované sítě na moři na vysoké úrovni ve lhůtě stanovené v odstavci 1 zohlední síť ENTSO pro elektřinu nezávazné dohody uvedené v odstavci 1 týkající se vypracování scénářů pro desetiletý plán rozvoje sítě pro celou Unii.

Tyto plány rozvoje strategické integrované sítě na moři na vysoké úrovni poskytnou výhled na vysoké úrovni, pokud jde o potenciál výrobních kapacit na moři a výsledné potřeby v elektrizační soustavě na moři, včetně potenciálních potřeb v oblasti propojovacích vedení, hybridních projektů, radiálních propojení, posilování a vodíkové infrastruktury.

3.   Plány rozvoje strategické integrované sítě na moři na vysoké úrovni jsou v souladu s regionálními investičními plány zveřejněnými podle čl. 34 odst. 1 nařízení (EU) 2019/943 a začleňují se do desetiletých plánů rozvoje sítě pro celou Unii s cílem zajistit soudržný rozvoj plánování elektrizačních soustav na pevnině a na moři a nezbytné posílení.

4.   Do 24. prosince 2024 a poté každé dva roky aktualizují členské státy své nezávazné dohody uvedené odstavci 1 tohoto článku, a to i s ohledem na výsledky uplatňování metodiky analýzy nákladů a přínosů a sdílení nákladů na prioritní koridory elektrizačních soustav na moři, jakmile tyto výsledky budou k dispozici.

5.   Po každé aktualizaci nezávazných dohod pro každou přímořskou oblast v souladu s odstavcem 4 aktualizuje síť ENTSO pro elektřinu strategický plán rozvoje integrované sítě na moři na vysoké úrovni v rámci příštího desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii uvedeného odstavci 2.

Článek 15

Přeshraniční sdílení nákladů v elektrizačních soustavách na moři pro energii z obnovitelných zdrojů

1.   Do 24. června 2024 vypracuje Komise za účasti členských států, příslušných provozovatelů přenosových soustav, agentury a vnitrostátních regulačních orgánů pokyny pro konkrétní analýzy nákladů a přínosů a sdílení nákladů pro zavedení plánů rozvoje integrované sítě na moři v dané přímořské oblasti uvedených v čl. 14 odst. 2 v souladu s nezávaznými dohodami uvedenými v čl. 14 odst. 1. Tyto pokyny jsou slučitelné s čl. 16 odst. 1. Komise případně své pokyny aktualizuje s přihlédnutím k výsledkům jejich provádění.

2.   Do 24. června 2025 předloží síť ENTSO pro elektřinu za účasti příslušných provozovatelů přenosových soustav, agentury, vnitrostátních regulačních orgánů a Komise výsledky použití metodiky nákladů a přínosů a sdílení nákladů na prioritní koridory elektrizačních soustav na moři.

KAPITOLA VI

Regulační rámec

Článek 16

Umožnění investic s přeshraničním dopadem

1.   Účinně vynaložené investiční náklady, které vylučují náklady na údržbu, spojené s projektem společného zájmu spadajícím do kategorií energetické infrastruktury stanovených v bodě 1 písm. a), b), c), d) a f) přílohy II a s projekty společného zájmu spadajícími do kategorie energetické infrastruktury stanovené v bodě 3 přílohy II, pokud spadají do pravomoci vnitrostátních regulačních orgánů v každém dotčeném členském státě, ponese příslušný provozovatel přenosové či přepravní soustavy nebo předkladatelé projektu přenosové či přepravní infrastruktury členských států, na něž bude mít projekt čistý pozitivní dopad, a uhradí je v rozsahu, který nezahrnuje tarify za překročení kapacity a jiné poplatky, uživatelé sítě prostřednictvím sazeb za přístup k síti platných v tomto nebo v těchto členských státech.

2.   Ustanovení tohoto článku se použijí na projekt společného zájmu spadající do kategorií energetické infrastruktury stanovených v bodě 1 písm. a), b), c), d) a f) a v bodě 3 přílohy II, pokud alespoň jeden předkladatel projektu podá příslušným vnitrostátním orgánům žádost o úhradu nákladů projektu.

Na projekty spadající do kategorie energetické infrastruktury stanovené v bodě 1 písm. e) a bodě 2 přílohy II se mohou ustanovení tohoto článku vztahovat, pokud alespoň jeden předkladatel projektu požádá příslušné vnitrostátní orgány o jejich použití.

Má-li projekt několik předkladatelů, příslušné vnitrostátní regulační orgány bez prodlení všechny předkladatele projektu vyzvou k tomu, aby žádost o investici podali společně v souladu s odstavcem 4.

3.   U projektu společného zájmu, na který se vztahuje odstavec 1, předkladatelé projektu všechny příslušné vnitrostátní regulační orgány pravidelně informují o průběhu projektu a o nákladech a dopadu, který je s ním spojen, a to alespoň jednou ročně, dokud není projekt uveden do provozu.

4.   Jakmile projekt společného zájmu dosáhne dostatečné vyspělosti a předpokládá se, že je připraven zahájit fázi výstavby během následujících 36 měsíců, předloží předkladatelé projektu po konzultaci s provozovateli přenosových či přepravních soustav z členských států, na které má projekt významný čistý pozitivní dopad, žádost o investici. Tato žádost o investici obsahuje žádost o přeshraniční přidělení nákladů a je předložena všem příslušným vnitrostátním regulačním orgánům společně se všemi těmito náležitostmi:

| a) | aktualizovanou analýzou nákladů a přínosů konkrétního projektu, která je v souladu s metodikou vypracovanou podle článku 11 a zohledňuje přínosy přesahující hranice členských států, na jejichž území se projekt nachází, s přihlédnutím alespoň ke společným scénářům vypracovaným pro plánování rozvoje sítě podle článku 12. Jsou-li použity další scénáře, musí být v souladu s cíli Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a s jejím cílem klimatické neutrality do roku 2050 a musí podléhat stejné míře konzultací a kontroly jako v případě postupu stanoveného v článku 12. Agentura odpovídá za posouzení všech dalších scénářů a za zajištění jejich souladu s tímto odstavcem; |
| --- | --- |

a)

aktualizovanou analýzou nákladů a přínosů konkrétního projektu, která je v souladu s metodikou vypracovanou podle článku 11 a zohledňuje přínosy přesahující hranice členských států, na jejichž území se projekt nachází, s přihlédnutím alespoň ke společným scénářům vypracovaným pro plánování rozvoje sítě podle článku 12. Jsou-li použity další scénáře, musí být v souladu s cíli Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a s jejím cílem klimatické neutrality do roku 2050 a musí podléhat stejné míře konzultací a kontroly jako v případě postupu stanoveného v článku 12. Agentura odpovídá za posouzení všech dalších scénářů a za zajištění jejich souladu s tímto odstavcem;

| b) | obchodním plánem hodnotícím finanční životaschopnost projektu, včetně zvoleného řešení financování, a u projektu společného zájmu, který spadá do kategorie energetické infrastruktury uvedené v bodě 3 přílohy II, s výsledky tržních testů; |
| --- | --- |

b)

obchodním plánem hodnotícím finanční životaschopnost projektu, včetně zvoleného řešení financování, a u projektu společného zájmu, který spadá do kategorie energetické infrastruktury uvedené v bodě 3 přílohy II, s výsledky tržních testů;

| c) | pokud se předkladatelé projektu dohodnou, s odůvodněným návrhem na přeshraniční přidělení nákladů. |
| --- | --- |

c)

pokud se předkladatelé projektu dohodnou, s odůvodněným návrhem na přeshraniční přidělení nákladů.

Pokud projekt předkládá více předkladatelů, předloží své žádosti o investice společně.

Po obdržení každé žádosti o investice předloží příslušné vnitrostátní regulační orgány neprodleně její kopii agentuře pro informační účely.

Příslušné vnitrostátní regulační orgány a agentura zachovávají důvěrnost informací, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu.

5.   Do šesti měsíců ode dne, kdy poslední z příslušných vnitrostátních regulačních orgánů obdržel žádost o investici, přijmou tyto orgány po konzultaci s dotčenými předkladateli projektu společná koordinovaná rozhodnutí o přidělení účinně vynaložených investičních nákladů, které ponese každý provozovatel soustavy v rámci daného projektu, jakož i o jejich začlenění do tarifů, nebo o zamítnutí žádosti o investici, ať již celé, nebo její části, pokud společná analýza příslušných vnitrostátních regulačních orgánů dospěje k závěru, že projekt nebo jeho část nepřináší významný čistý přínos v žádném z členských států příslušných vnitrostátních regulačních orgánů. Příslušné vnitrostátní regulační orgány zahrnou do tarifů relevantní účinně vynaložené investiční náklady, jak jsou definovány v doporučení uvedeném v odstavci 11, v souladu s přidělením investičních nákladů, které ponese každý provozovatel soustavy v souvislosti s projektem. U projektů nacházejících se na území jejich členského státu příslušné vnitrostátní regulační orgány poté případně posoudí, zda by v důsledku zahrnutí investičních nákladů do tarifů mohly vyvstat jakékoli problémy s cenovou dostupností.

Při přidělování nákladů zohlední příslušné vnitrostátní regulační orgány skutečné nebo očekávané:

| a) | poplatky za přetížení nebo jiné poplatky; |
| --- | --- |

a)

poplatky za přetížení nebo jiné poplatky;

| b) | výnosy pocházející z kompenzačního mechanismu mezi provozovateli přenosových či přepravních soustav vytvořeného podle článku 49 nařízení (EU) 2019/943. |
| --- | --- |

b)

výnosy pocházející z kompenzačního mechanismu mezi provozovateli přenosových či přepravních soustav vytvořeného podle článku 49 nařízení (EU) 2019/943.

Při přeshraničním přidělování nákladů se přihlíží k hospodářským, sociálním a environmentálním nákladům a přínosům projektů v dotčených členských státech a k potřebě zajistit stabilní finanční rámec pro rozvoj projektů společného zájmu a zároveň minimalizovat potřebu finanční podpory.

Při přeshraničním přidělování nákladů usilují příslušné vnitrostátní regulační orgány po konzultaci s dotčenými provozovateli přenosových či přepravních soustav o vzájemnou dohodu založenou zejména na informacích uvedených v odst. 4 prvním pododstavci písm. a) a b) tohoto článku. Při jejich posouzení se uváží všechny relevantní scénáře uvedené v článku 12 a další scénáře pro plánování rozvoje sítě, což umožní důkladnou analýzu přínosu projektu společného zájmu k cílům energetické politiky Unie v oblasti dekarbonizace, integrace trhu, hospodářské soutěže, udržitelnosti a bezpečnosti dodávek. Jsou-li použity další scénáře, musí být v souladu s cíli Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a s jejím cílem klimatické neutrality do roku 2050 a podléhat stejné míře konzultací a kontroly, jako je tomu v případě postupu stanoveného v článku 12.

Jestliže projekt společného zájmu zmírňuje negativní externality, jako jsou smyčky toků, a tento projekt společného zájmu je proveden v členském státě na počátku negativní externality, toto zmírnění se nepovažuje za přeshraniční přínos, a proto není základem pro přidělení nákladů provozovateli přenosové či přepravní soustavy členských států postižených těmito negativními externalitami.

6.   Příslušné vnitrostátní regulační orgány na základě přeshraničního přidělení nákladů podle odstavce 5 tohoto článku při stanovování nebo schvalování tarifů v souladu s čl. 41 odst. 1 písm. a) směrnice 2009/73/ES a čl. 59 odst. 1 písm. a) směrnice (EU) 2019/944 zohlední skutečné náklady vynaložené provozovatelem přenosové či přepravní soustavy či jiným předkladatelem projektu v důsledku investic, pokud tyto náklady odpovídají nákladům účinného a strukturálně srovnatelného provozovatele.

Příslušné vnitrostátní regulační orgány agentuře neprodleně oznámí rozhodnutí o přidělení nákladů společně se všemi důležitými informacemi, které se k němu vztahují. V rozhodnutí o přidělení nákladů se uvedou zejména podrobné důvody, na jejichž základě byly náklady rozděleny mezi členské státy, včetně těchto:

| a) | vyhodnocení zjištěného dopadu, včetně dopadu týkajícího se síťových tarifů, na každý dotčený členský stát; |
| --- | --- |

a)

vyhodnocení zjištěného dopadu, včetně dopadu týkajícího se síťových tarifů, na každý dotčený členský stát;

| b) | hodnocení obchodního plánu uvedeného v odst. 4 prvním pododstavci písm. b); |
| --- | --- |

b)

hodnocení obchodního plánu uvedeného v odst. 4 prvním pododstavci písm. b);

| c) | regionální pozitivní externality či pozitivní externality pro celou Unii, jako je bezpečnost dodávek, pružnost systému, solidarita nebo inovace, které by projekt vytvořil; |
| --- | --- |

c)

regionální pozitivní externality či pozitivní externality pro celou Unii, jako je bezpečnost dodávek, pružnost systému, solidarita nebo inovace, které by projekt vytvořil;

| d) | výsledek konzultací s dotčenými předkladateli projektu. |
| --- | --- |

d)

výsledek konzultací s dotčenými předkladateli projektu.

Rozhodnutí o přidělení nákladů se zveřejní.

7.   V případě, že příslušné vnitrostátní regulační orgány nedosáhnou dohody o dané žádosti o investice do šesti měsíců ode dne, kdy žádost obdržel poslední příslušný vnitrostátní regulační orgán, uvědomí o tom neprodleně agenturu.

V tom případě nebo na základě společné žádosti příslušných vnitrostátních regulačních orgánů přijme agentura do tří měsíců ode dne, kdy jí byla záležitost předložena, rozhodnutí o žádosti o investice včetně přeshraničního přidělení nákladů podle odstavce 5.

Agentura před přijetím tohoto rozhodnutí konzultuje příslušné vnitrostátní regulační orgány a předkladatele projektu. Tříměsíční lhůta uvedená v druhém pododstavci může být v případě, že si agentura vyžádá doplňující informace, prodloužena o další dva měsíce. Tato dodatečná lhůta začíná běžet prvním dnem po obdržení úplných informací.

V posouzení vypracovaném agenturou se uváží všechny relevantní scénáře vypracované podle článku 12 a další scénáře pro plánování rozvoje sítě, což umožní důkladnou analýzu přínosu projektu společného zájmu k naplňování cílů energetické politiky Unie v oblasti dekarbonizace, integrace trhu, hospodářské soutěže, udržitelnosti a bezpečnosti dodávek. Jsou-li použity další scénáře, musí být v souladu s cíli Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a s jejím cílem klimatické neutrality do roku 2050 a podléhat stejné míře konzultací a kontroly, jako je tomu v případě postupu stanoveného v článku 12.

Agentura ponechá ve svém rozhodnutí o žádosti o investice včetně přeshraničního přidělení nákladů určení toho, jakým způsobem jsou investiční náklady zahrnuty do tarifů v souladu s předepsaným přeshraničním přidělením nákladů, na příslušných vnitrostátních orgánech v okamžiku provedení daného rozhodnutí v souladu s vnitrostátním právem.

Rozhodnutí o žádosti o investici včetně přeshraničního přidělení nákladů se zveřejní. Použijí se čl. 25 odst. 3 a články 28 a 29 nařízení (EU) 2019/942.

8.   Kopie všech rozhodnutí o přidělení nákladů předloží agentura neprodleně Komisi společně se všemi důležitými informacemi týkajícími se jednotlivých rozhodnutí. Tyto informace mohou být předloženy v souhrnné podobě. Komise zachovává důvěrnost informací, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu.

9.   Rozhodnutí o přidělení nákladů neovlivní právo provozovatelů přenosových či přepravních soustav žádat o poplatky za přístup k sítím a právo vnitrostátních regulačních orgánů tyto poplatky schvalovat v souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 715/2009, čl. 18 odst. 1 a čl. 18 odst. 3 až 6 nařízení (EU) 2019/943, článkem 32 směrnice 2009/73/ES a článkem 6 směrnice (EU) 2019/944.

10.   Tento článek se nepoužije na projekty společného zájmu, které obdržely výjimku:

| a) | z článků 32, 33 a 34 a čl. 41 odst. 6, 8 a 10 směrnice 2009/73/ES podle článku 36 uvedené směrnice; |
| --- | --- |

a)

z článků 32, 33 a 34 a čl. 41 odst. 6, 8 a 10 směrnice 2009/73/ES podle článku 36 uvedené směrnice;

| b) | z čl. 19 odst. 2 a 3 nařízení (EU) 2019/943 nebo článku 6, čl. 59 odst. 7 a čl. 60 odst. 1 směrnice (EU) 2019/944 podle článku 63 nařízení (EU) 2019/943; |
| --- | --- |

b)

z čl. 19 odst. 2 a 3 nařízení (EU) 2019/943 nebo článku 6, čl. 59 odst. 7 a čl. 60 odst. 1 směrnice (EU) 2019/944 podle článku 63 nařízení (EU) 2019/943;

| c) | z pravidel oddělení nebo přístupu třetích stran podle článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 (32) nebo článku 64 nařízení (EU) 2019/943 a článku 66 směrnice (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

c)

z pravidel oddělení nebo přístupu třetích stran podle článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 (32) nebo článku 64 nařízení (EU) 2019/943 a článku 66 směrnice (EU) 2019/944.

11.   Do 24. června 2023 přijme agentura doporučení s cílem určit osvědčené postupy pro vyřizování žádostí o investice do projektů společného zájmu. Toto doporučení se podle potřeby pravidelně aktualizuje, zejména s cílem zajistit soulad se zásadami týkajícími se přeshraničního sdílení nákladů elektrizačních soustav na moři pro energii z obnovitelných zdrojů podle čl. 15 odst. 1. Při přijímání nebo změně doporučení agentura provádí rozsáhlé konzultace, do nichž jsou zapojeny všechny příslušné zúčastněné strany.

12.   Tento článek se obdobně použije na projekty ve společném zájmu.

Článek 17

Regulační pobídky

1.   Pokud předkladateli projektu vzniknou vyšší rizika z hlediska rozvoje, výstavby, provozu či údržby projektu společného zájmu, který spadá do pravomoci vnitrostátních regulačních orgánů, v porovnání s obvyklými riziky srovnatelného infrastrukturního projektu, mohou členské státy a vnitrostátní regulační orgány poskytnout uvedenému projektu odpovídající pobídky v souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 715/2009, čl. 18 odst. 1 a čl. 18 odst. 3 až 6 nařízení (EU) 2019/943, čl. 41 odst. 8 směrnice 2009/73/ES a čl. 58 písm. f) směrnice (EU) 2019/944.

První pododstavec se nepoužije, pokud projekt společného zájmu obdržel výjimku:

| a) | z článků 32, 33 a 34 a z čl. 41 odst. 6, 8 a 10 směrnice 2009/73/ES podle článku 36 uvedené směrnice; |
| --- | --- |

a)

z článků 32, 33 a 34 a z čl. 41 odst. 6, 8 a 10 směrnice 2009/73/ES podle článku 36 uvedené směrnice;

| b) | z čl. 19 odst. 2 a 3 nařízení (EU) 2019/943 nebo z článku 6, čl. 59 odst. 7 a čl. 60 odst. 1 směrnice (EU) 2019/944 podle článku 63 nařízení (EU) 2019/943; |
| --- | --- |

b)

z čl. 19 odst. 2 a 3 nařízení (EU) 2019/943 nebo z článku 6, čl. 59 odst. 7 a čl. 60 odst. 1 směrnice (EU) 2019/944 podle článku 63 nařízení (EU) 2019/943;

| c) | podle článku 36 směrnice 2009/73/ES; |
| --- | --- |

c)

podle článku 36 směrnice 2009/73/ES;

| d) | podle článku 17 nařízení (ES) č. 714/2009. |
| --- | --- |

d)

podle článku 17 nařízení (ES) č. 714/2009.

2.   V případě rozhodnutí o udělení pobídek podle odstavce 1 tohoto článku vnitrostátní regulační orgány zohlední výsledky analýzy nákladů a přínosů v souladu s metodikou vypracovanou podle článku 11, a zejména regionální pozitivní externality či pozitivní externality pro celou Unii, které projekt přináší. Vnitrostátní regulační orgány dále analyzují konkrétní rizika vzniklá předkladatelům projektu, opatření přijatá ke zmírnění rizik a důvody rizikového profilu s ohledem na čistý pozitivní dopad projektu ve srovnání s alternativním řešením představujícím nižší riziko. Způsobilá rizika zahrnují zejména rizika spojená s novými přenosovými a přepravními technologiemi jak na souši, tak na moři, rizika spojená s nedostatečným krytím nákladů a rozvojová rizika.

3.   Rozhodnutí o udělení pobídek zohlední konkrétní povahu vzniklého rizika a může udělovat pobídky zahrnující mimo jiné jedno nebo více těchto opatření:

| a) | předpisy upravující preventivní investice; |
| --- | --- |

a)

předpisy upravující preventivní investice;

| b) | pravidla uznávání účinně vynaložených nákladů před uvedením projektu do provozu; |
| --- | --- |

b)

pravidla uznávání účinně vynaložených nákladů před uvedením projektu do provozu;

| c) | pravidla zajištění další návratnosti kapitálu investovaného v rámci daného projektu; |
| --- | --- |

c)

pravidla zajištění další návratnosti kapitálu investovaného v rámci daného projektu;

| d) | jakákoli jiná opatření, která budou považována za nutná a vhodná. |
| --- | --- |

d)

jakákoli jiná opatření, která budou považována za nutná a vhodná.

4.   Do 24. ledna 2023 předloží každý vnitrostátní regulační orgán agentuře svou metodiku a kritéria, která používá při hodnocení investic do projektů energetické infrastruktury a vyšších rizik těchto projektů, ve znění aktualizovaném s ohledem na nejnovější vývoj právních předpisů, politiky, technologie a trhu. Tato metodika a kritéria rovněž výslovně řeší konkrétní rizika elektrizačních soustav na moři pro energii z obnovitelných zdrojů podle bodu 1 písm. f) přílohy II a projektů, které sice mají nízké kapitálové výdaje, ale vykazují významné provozní výdaje.

5.   Do 24. června 2023 usnadní agentura, poté co řádně zohlednila informace obdržené podle odstavce 4 tohoto článku, sdílení osvědčených postupů a předloží doporučení v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) 2019/942 ohledně obou níže uvedených bodů:

| a) | pobídek uvedených v odstavci 1 na základě porovnání s osvědčenými postupy vnitrostátních regulačních orgánů; |
| --- | --- |

a)

pobídek uvedených v odstavci 1 na základě porovnání s osvědčenými postupy vnitrostátních regulačních orgánů;

| b) | společné metodiky hodnocení vzniklých vyšších rizik investic do projektů energetické infrastruktury. |
| --- | --- |

b)

společné metodiky hodnocení vzniklých vyšších rizik investic do projektů energetické infrastruktury.

6.   Do 24. září 2023 zveřejní jednotlivé vnitrostátní regulační orgány svou metodiku a kritéria, která využívají při hodnocení investic do projektů energetické infrastruktury a vyšších rizik těchto projektů.

7.   Pokud opatření uvedená v odstavcích 5 a 6 nejsou dostatečná k zajištění včasného provedení projektů společného zájmu, může Komise vydat pokyny týkající se pobídek stanovených v tomto článku.

KAPITOLA VII

Financování

Článek 18

Způsobilost projektů k finanční pomoci Unie podle nařízení (EU) 2021/1153

1.   Projekty společného zájmu spadající do kategorií energetické infrastruktury stanovených v článku 24 a příloze II jsou způsobilé k finanční pomoci Unie ve formě grantů na studie a finančních nástrojů.

2.   Projekty společného zájmu spadající do kategorií energetické infrastruktury stanovených v článku 24 a v bodě 1 písm. a), b), c), d) a f) a bodě 3 přílohy II jsou rovněž způsobilé k finanční pomoci Unie ve formě grantů na práce, pokud splňují všechna následující kritéria:

| a) | analýza nákladů a přínosů konkrétního projektu vypracovaná podle čl. 16 odst. 4 písm. a) poskytuje důkaz o existenci významných pozitivních externalit, jako je bezpečnost dodávek, pružnost systému, solidarita nebo inovace; |
| --- | --- |

a)

analýza nákladů a přínosů konkrétního projektu vypracovaná podle čl. 16 odst. 4 písm. a) poskytuje důkaz o existenci významných pozitivních externalit, jako je bezpečnost dodávek, pružnost systému, solidarita nebo inovace;

| b) | projekt získal rozhodnutí o přeshraničním přidělení nákladů podle článku 16 nebo v případě projektů společného zájmu spadajících do kategorie energetické infrastruktury stanovené v bodě 3 přílohy II, které nespadají do pravomoci vnitrostátních regulačních orgánů, a proto jim nebylo vydáno rozhodnutí o přeshraničním přidělení nákladů, se projekt zaměřuje na poskytování přeshraničních služeb, přináší technologické inovace a zajišťuje bezpečnost přeshraničního provozu sítí; |
| --- | --- |

b)

projekt získal rozhodnutí o přeshraničním přidělení nákladů podle článku 16 nebo v případě projektů společného zájmu spadajících do kategorie energetické infrastruktury stanovené v bodě 3 přílohy II, které nespadají do pravomoci vnitrostátních regulačních orgánů, a proto jim nebylo vydáno rozhodnutí o přeshraničním přidělení nákladů, se projekt zaměřuje na poskytování přeshraničních služeb, přináší technologické inovace a zajišťuje bezpečnost přeshraničního provozu sítí;

| c) | projekt nemůže být financován trhem nebo prostřednictvím regulačního rámce v souladu s obchodním plánem a jinými posouzeními, zejména těmi, která provedli potenciální investoři, věřitelé či vnitrostátní regulační orgán, přičemž je při posuzování potřeby finanční pomoci Unie pro tento projekt nutno přihlédnout k jakémukoli rozhodnutí o pobídkách a k jeho důvodům podle čl. 17 odst. 2. |
| --- | --- |

c)

projekt nemůže být financován trhem nebo prostřednictvím regulačního rámce v souladu s obchodním plánem a jinými posouzeními, zejména těmi, která provedli potenciální investoři, věřitelé či vnitrostátní regulační orgán, přičemž je při posuzování potřeby finanční pomoci Unie pro tento projekt nutno přihlédnout k jakémukoli rozhodnutí o pobídkách a k jeho důvodům podle čl. 17 odst. 2.

3.   Projekty společného zájmu prováděné v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 7 písm. d) jsou rovněž způsobilé k finanční pomoci Unie ve formě grantů na práce, pokud splňují kritéria stanovená v odstavci 2 tohoto článku.

4.   Projekty společného zájmu spadající do kategorií energetické infrastruktury stanovených v bodě 1 písm. e), bodě 2 a bodě 5 přílohy II jsou rovněž způsobilé k finanční pomoci Unie ve formě grantů na práce, mohou-li dotčení předkladatelé projektu v rámci hodnocení provedeného příslušným vnitrostátním orgánem nebo případně vnitrostátním regulačním orgánem jednoznačně prokázat významné pozitivní externality, které projekty přinesou, jako je bezpečnost dodávek, pružnost systému, solidarita nebo inovace, a předloží jasné důkazy o jejich nedostatečné obchodní životaschopnosti podle analýzy nákladů a přínosů, obchodního plánu a provedených posouzení, zejména těch, která provedli potenciální investoři nebo věřitelé nebo případně vnitrostátní regulační orgán.

5.   Tento článek se obdobně použije na projekty ve společném zájmu.

Projekty ve společném zájmu jsou způsobilé k finanční pomoci Unie za podmínek stanovených v čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1153. Pokud jde o granty na práce, jsou projekty ve společném zájmu způsobilé k finanční pomoci Unie, pokud splňují kritéria stanovená v odstavci 2 tohoto článku a pokud projekt přispívá k dosažení celkových cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu.

Článek 19

Obecné zásady pro kritéria poskytnutí finanční pomoci Unie

Zvláštní kritéria uvedená v čl. 4 odst. 3 tohoto nařízení a ukazatele uvedené v čl. 4 odst. 5 tohoto nařízení se použijí i pro účely stanovení kritérií pro výběr k poskytnutí finanční pomoci Unie v nařízení (EU) 2021/1153. Na projekty společného zájmu spadající do oblasti působnosti článku 24 tohoto nařízení se použijí kritéria integrace trhu, bezpečnosti dodávek, hospodářské soutěže a udržitelnosti.

KAPITOLA VIII

Závěrečná ustanovení

Článek 20

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 4 je svěřena Komisi ode dne 23. června 2022 na dobu sedmi let. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto sedmiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 21

Podávání zpráv a hodnocení

Do 30. června 2027 zveřejní Komise zprávu o provádění projektů na seznamu Unie a předloží ji Evropskému parlamentu a Radě. Tato zpráva obsahuje hodnocení:

| a) | pokroku dosaženého v oblasti plánování, rozvoje a výstavby projektů na seznamu Unie a jejich uvádění do provozu, případně zpoždění v provádění a dalších nastalých obtíží; |
| --- | --- |

a)

pokroku dosaženého v oblasti plánování, rozvoje a výstavby projektů na seznamu Unie a jejich uvádění do provozu, případně zpoždění v provádění a dalších nastalých obtíží;

| b) | finančních prostředků, které Unie vyčlení a uhradí na projekty na seznamu Unie v porovnání s celkovou hodnotou financovaných projektů na seznamu Unie; |
| --- | --- |

b)

finančních prostředků, které Unie vyčlení a uhradí na projekty na seznamu Unie v porovnání s celkovou hodnotou financovaných projektů na seznamu Unie;

| c) | pokroku dosaženého v oblasti integrace obnovitelných zdrojů energie, včetně obnovitelných zdrojů energie na moři, a snížených emisí skleníkových plynů prostřednictvím plánování, rozvoje, výstavby a uvádění do provozu projektů na seznamu Unie; |
| --- | --- |

c)

pokroku dosaženého v oblasti integrace obnovitelných zdrojů energie, včetně obnovitelných zdrojů energie na moři, a snížených emisí skleníkových plynů prostřednictvím plánování, rozvoje, výstavby a uvádění do provozu projektů na seznamu Unie;

| d) | v případě odvětví elektřiny a plynů z obnovitelných nebo nízkouhlíkových zdrojů, včetně vodíku, vývoje úrovně propojení mezi členskými státy, odpovídajícího vývoje cen energií, jakož i počtu případů výpadků síťové soustavy, jejich příčin a souvisejících ekonomických nákladů; |
| --- | --- |

d)

v případě odvětví elektřiny a plynů z obnovitelných nebo nízkouhlíkových zdrojů, včetně vodíku, vývoje úrovně propojení mezi členskými státy, odpovídajícího vývoje cen energií, jakož i počtu případů výpadků síťové soustavy, jejich příčin a souvisejících ekonomických nákladů;

| e) | povolovacího postupu a účasti veřejnosti, a to zejména:






  i) | celkové průměrné a maximální doby trvání povolovacího postupu u projektů na seznamu Unie, včetně doby trvání jednotlivých kroků v rámci postupu před podáním žádosti v porovnání s načasováním stanoveným v rámci původních milníků uvedených v čl. 10 odst. 6; |
| --- | --- | --- |

e)

povolovacího postupu a účasti veřejnosti, a to zejména:

i)

celkové průměrné a maximální doby trvání povolovacího postupu u projektů na seznamu Unie, včetně doby trvání jednotlivých kroků v rámci postupu před podáním žádosti v porovnání s načasováním stanoveným v rámci původních milníků uvedených v čl. 10 odst. 6;

| ii) | míry nesouhlasu s projekty na seznamu Unie, zejména počet písemných námitek vznesených v průběhu veřejných konzultací a počet napadení soudní cestou; |
| --- | --- |

ii)

míry nesouhlasu s projekty na seznamu Unie, zejména počet písemných námitek vznesených v průběhu veřejných konzultací a počet napadení soudní cestou;

| iii) | osvědčených a inovativních postupů s ohledem na zapojení zúčastněných stran; |
| --- | --- |

iii)

osvědčených a inovativních postupů s ohledem na zapojení zúčastněných stran;

| iv) | osvědčených a inovativních postupů s ohledem na zmírňování environmentálních dopadů, včetně přizpůsobení se změně klimatu, v průběhu povolovacích postupů a realizace projektů; |
| --- | --- |

iv)

osvědčených a inovativních postupů s ohledem na zmírňování environmentálních dopadů, včetně přizpůsobení se změně klimatu, v průběhu povolovacích postupů a realizace projektů;

| v) | účinnosti systémů uvedených v čl. 8 odst. 3, pokud jde o dodržování lhůt stanovených v čl. 10 odst. 1 a 2; |
| --- | --- |

v)

účinnosti systémů uvedených v čl. 8 odst. 3, pokud jde o dodržování lhůt stanovených v čl. 10 odst. 1 a 2;

| f) | v případě regulace zejména:






  i) | počet projektů společného zájmu, u kterých bylo vydáno rozhodnutí o přeshraničním přidělení nákladů podle článku 16; |
| --- | --- | --- |

f)

v případě regulace zejména:

i)

počet projektů společného zájmu, u kterých bylo vydáno rozhodnutí o přeshraničním přidělení nákladů podle článku 16;

| ii) | počet a typ projektů společného zájmu, které obdržely zvláštní pobídky podle článku 17; |
| --- | --- |

ii)

počet a typ projektů společného zájmu, které obdržely zvláštní pobídky podle článku 17;

| g) | účinnosti tohoto nařízení, pokud jde o přispění k cílům Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a dosažení klimatické neutrality nejpozději do roku 2050. |
| --- | --- |

g)

účinnosti tohoto nařízení, pokud jde o přispění k cílům Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a dosažení klimatické neutrality nejpozději do roku 2050.

Článek 22

Přezkum

Do 30. června 2027 provede Komise přezkum tohoto nařízení na základě výsledků zpráv a hodnocení podle článku 21 tohoto nařízení, jakož i monitorování, podávání zpráv a hodnocení prováděných podle článků 22 a 23 nařízení (EU) 2021/1153.

Článek 23

Informace a publicita

Komise zřídí a udržuje platformu pro transparentnost, která je snadno přístupná veřejnosti prostřednictvím internetu. Platforma je pravidelně aktualizována o informace ze zpráv uvedených v čl. 5 odst. 4 a z internetových stránek uvedených v čl. 9 odst. 7. Platforma obsahuje tyto informace:

| a) | obecné, aktualizované informace o každém projektu na seznamu Unie, včetně informací zeměpisných; |
| --- | --- |

a)

obecné, aktualizované informace o každém projektu na seznamu Unie, včetně informací zeměpisných;

| b) | prováděcí plán každého projektu na seznamu Unie podle čl. 5 odst. 1 uvedený tak, aby bylo možné kdykoli posoudit pokrok při provádění; |
| --- | --- |

b)

prováděcí plán každého projektu na seznamu Unie podle čl. 5 odst. 1 uvedený tak, aby bylo možné kdykoli posoudit pokrok při provádění;

| c) | hlavní očekávané přínosy projektů a jejich příspěvek k cílům uvedeným v čl. 1 odst. 1 a náklady projektů s výjimkou jakýchkoli obchodně citlivých informací; |
| --- | --- |

c)

hlavní očekávané přínosy projektů a jejich příspěvek k cílům uvedeným v čl. 1 odst. 1 a náklady projektů s výjimkou jakýchkoli obchodně citlivých informací;

| d) | seznam Unie; |
| --- | --- |

d)

seznam Unie;

| e) | finanční prostředky vyčleněné a uhrazené Unií na každý projekt na seznamu Unie; |
| --- | --- |

e)

finanční prostředky vyčleněné a uhrazené Unií na každý projekt na seznamu Unie;

| f) | odkazy na vnitrostátní příručku postupů uvedenou v článku 9; |
| --- | --- |

f)

odkazy na vnitrostátní příručku postupů uvedenou v článku 9;

| g) | stávající studie a plány týkající se přímořských oblastí pro každý prioritní koridor elektrizačních soustav na moři, aniž by byla porušena jakákoli práva duševního vlastnictví. |
| --- | --- |

g)

stávající studie a plány týkající se přímořských oblastí pro každý prioritní koridor elektrizačních soustav na moři, aniž by byla porušena jakákoli práva duševního vlastnictví.

Článek 24

Odchylka týkající se propojení pro Kypr a Maltu

1.   V případě Kypru a Malty, jež nejsou napojeny na transevropskou plynárenskou síť, se použije odchylka od článku 3, čl. 4 odst. 1 písm. a) a b), čl. 4 odst. 5, čl. 16 odst. 4 písm. a) a příloh I, II a III, aniž je dotčen čl. 32 odst. 2. Jedno propojení pro každý z těchto členských států si zachová status projektu společného zájmu podle tohoto nařízení se všemi příslušnými právy a povinnostmi, pokud:

| a) | je ke dni 23. června 2022 ve fázi vývoje nebo plánování; |
| --- | --- |

a)

je ke dni 23. června 2022 ve fázi vývoje nebo plánování;

| b) | byl mu udělen status projektu společného zájmu podle nařízení (EU) č. 347/2013; a |
| --- | --- |

b)

byl mu udělen status projektu společného zájmu podle nařízení (EU) č. 347/2013; a

| c) | je nezbytné k zajištění trvalého propojení těchto členských států s transevropskou plynárenskou sítí. |
| --- | --- |

c)

je nezbytné k zajištění trvalého propojení těchto členských států s transevropskou plynárenskou sítí.

Tyto projekty zajistí v budoucnu možnost přístupu na nové trhy s energií, včetně vodíku.

2.   Předkladatelé projektů poskytnou příslušným skupinám dostatečné důkazy o tom, jakým způsobem propojení uvedená v odstavci 1 umožní přístup na nové trhy s energií, včetně vodíku, v souladu s celkovými cíli Unie v oblasti energetiky a klimatu. Součástí takových důkazů je i posouzení nabídky vodíku z obnovitelných nebo nízkouhlíkových zdrojů a poptávky po něm, jakož i výpočet snížení emisí skleníkových plynů, jež daný projekt umožnil.

Komise příslušné posouzení a výpočet pravidelně ověřuje, stejně jako včasnou realizaci projektu.

3.   Kromě zvláštních kritérií stanovených v článku 19 pro finanční pomoc Unie musí být propojení uvedená v odstavci 1 tohoto článku navržena tak, aby zajišťovala přístup na budoucí trhy s energií, včetně vodíku, nesmí vést k prodloužení životnosti zařízení pro zemní plyn a musí zajišťovat přeshraniční interoperabilitu sousedních sítí. Veškerá způsobilost k finanční pomoci Unie podle článku 18 končí dnem 31. prosince 2027.

4.   Jakákoli žádost o finanční pomoc Unie určenou na provedení prací musí jasně prokázat cíl přeměnit zařízení na zařízení určené pro vodík do roku 2036, pokud to dovolí tržní podmínky, a to prostřednictvím plánu s přesným harmonogramem.

5.   Odchylka stanovená v odstavci 1 se použije do doby, než budou Kypr nebo Malta přímo napojeny na transevropskou plynárenskou síť, nebo do 31. prosince 2029, podle toho, co nastane dříve.

Článek 25

Změna nařízení (ES) č. 715/2009

V čl. 8 odst. 10 nařízení (ES) č. 715/2009 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„10.   Každé dva roky síť ENTSO pro zemní plyn přijme a zveřejní plán rozvoje sítě pro celé Společenství uvedený v odst. 3 písm. b). Plán rozvoje sítě pro celé Společenství zahrnuje vytváření modelů integrované sítě, včetně vodíkových sítí, vypracovávání scénářů, výhled přiměřenosti výrobních kapacit v Evropě a posouzení odolnosti soustavy.“

Článek 26

Změna nařízení (EU) 2019/942

V článku 11 nařízení (EU) 2019/942 se písmena c) a d) nahrazují tímto:

| „c) | plní povinnosti stanovené v článku 5, čl. 11 odst. 3 a 6 až 9, článcích 12, 13 a 17 a v oddílu 2 bodě 12 přílohy III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/869 (*1); |
| --- | --- |

„c)

plní povinnosti stanovené v článku 5, čl. 11 odst. 3 a 6 až 9, článcích 12, 13 a 17 a v oddílu 2 bodě 12 přílohy III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/869 (*1);

*1

| d) | přijímá rozhodnutí o žádostech o investice včetně přeshraničního přidělení nákladů podle čl. 16 odst. 7 nařízení (EU) 2022/869 . |
| --- | --- |

d)

přijímá rozhodnutí o žádostech o investice včetně přeshraničního přidělení nákladů podle čl. 16 odst. 7 nařízení (EU) 2022/869 .

Článek 27

Změna nařízení (EU) 2019/943

V čl. 48 odst. 1 nařízení (EU) 2019/943 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„1.   Plán rozvoje sítě pro celou Unii uvedený v čl. 30 odst. 1 písm. b) zahrnuje vytváření modelů integrované sítě, včetně vypracovávání scénářů a posouzení odolnosti soustavy. Relevantní vstupní parametry pro vytváření modelů, jako jsou předpoklady ohledně cen paliva a uhlíku nebo instalace obnovitelných zdrojů energie, jsou plně v souladu s evropským posouzením zdrojové přiměřenosti vypracovaným podle článku 23.“

Článek 28

Změna směrnice 2009/73/ES

V čl. 41 odst. 1 směrnice 2009/73/ES se doplňuje nové písmeno, které zní:

| „v) | plnit povinnosti stanovené v článku 3, čl. 5 odst. 7 a článcích 14 až 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/869 (*2); |
| --- | --- |

„v)

plnit povinnosti stanovené v článku 3, čl. 5 odst. 7 a článcích 14 až 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/869 (*2);

*2

Článek 29

Změna směrnice (EU) 2019/944

V čl. 59 odst. 1 směrnice (EU) 2019/944 se vkládá nové písmeno, které zní:

| „aa) | plnit povinnosti stanovené v článku 3, čl. 5 odst. 7 a článcích 14 až 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/869 (*3). |
| --- | --- |

„aa)

plnit povinnosti stanovené v článku 3, čl. 5 odst. 7 a článcích 14 až 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/869 (*3).

*3

Článek 30

Přechodná ustanovení

Tímto nařízením není dotčeno udělování, pokračování nebo změna finanční podpory poskytnuté Komisí podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (33).

33

Kapitola III se nepoužije na projekty společného zájmu, u kterých byl zahájen povolovací postup a předkladatel projektu předložil dokumentaci žádosti před 16. listopadem 2013.

Článek 31

Přechodné období

1.   Během přechodného období končícího dnem 31. prosince 2029 mohou být zařízení určená pro vodík přeměněná ze zařízení pro zemní plyn a spadající do kategorie energetické infrastruktury uvedené v bodě 3 přílohy II použita pro přepravu nebo skladování předem definované směsi vodíku se zemním plynem nebo biometanem.

2.   Během přechodného období uvedeného v odstavci 1 předkladatelé projektů při navrhování a provádění projektů úzce spolupracují s cílem zajistit interoperabilitu sousedních sítí.

3.   Předkladatel projektu dostatečně doloží, mimo jiné prostřednictvím obchodních smluv, jakým způsobem zařízení uvedená v odstavci 1 tohoto článku přestanou být do konce tohoto přechodného období zařízeními pro zemní plyn a stanou se zařízeními určenými pro vodík, jak je uvedeno v bodě 3 přílohy II, a jak bude během tohoto přechodného období umožněno zvýšené využívání vodíku. Součástí těchto důkazů je i posouzení nabídky vodíku z obnovitelných nebo nízkouhlíkových zdrojů a poptávky po něm, jakož i výpočet snížení emisí skleníkových plynů, jež daný projekt umožnil. V souvislosti se sledováním pokroku dosaženého při provádění projektů společného zájmu agentura ověří včasný přechod projektu na zařízení určené pro vodík, jak je stanoveno v bodě 3 přílohy II.

4.   Způsobilost projektů uvedených v odstavci 1 tohoto článku k finanční pomoci Unie podle článku 18 končí dnem 31. prosince 2027.

Článek 32

Zrušení

1.   Nařízení (EU) č. 347/2013 se s platností od 23. června 2022 zrušuje. Dle tohoto nařízení nevznikají žádná práva ve vztahu k projektům uvedeným v přílohách nařízení (EU) č. 347/2013.

2.   Bez ohledu na odstavec 1 tohoto článku zůstávají příloha VII nařízení (EU) č. 347/2013 ve znění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/564 (34), která obsahuje pátý unijní seznam projektů společného zájmu, jakož i články 2 až 10, články 12, 13 a 14, přílohy I až IV a příloha VI nařízení (EU) č. 347/2013 platné a účinné, pokud jde o projekty společného zájmu uvedené na pátém unijním seznamu, dokud nevstoupí v platnost první unijní seznam projektů společného zájmu a projektů ve společném zájmu sestavený podle tohoto nařízení.

3.   Bez ohledu na odstavec 2 tohoto článku se na projekty, které byly zařazeny na pátý unijní seznam projektů společného zájmu sestavený podle nařízení (EU) č. 347/2013 a u nichž příslušný orgán přijal dokumentaci žádosti k posouzení, vztahují práva a povinnosti vyplývající z kapitoly III tohoto nařízení po dobu čtyř let od vstupu tohoto nařízení v platnost.

Článek 33

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. května 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

B. LE MAIRE

---

(1)  
  Úř. věst. C 220, 9.6.2021, s. 51.

1

(2)  
  Úř. věst. C 440, 29.10.2021, s. 105.

2

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 5. dubna 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 16. května 2022.

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 ze dne 30. června 2021, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (ES) č. 401/2009 a nařízení (EU) 2018/1999 („evropský právní rámec pro klima“) (Úř. věst. L 243, 9.7.2021, s. 1).

4

(5)  
  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 ze dne 17. dubna 2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES a mění nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 39).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129).

7

(8)  
  Úř. věst. C 371, 15.9.2021, s. 68.

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 2003/55/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94).

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 ze dne 5. června 2019 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o změně směrnice 2012/27/EU (Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 125).

10

(11)  Směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 75).

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17).

12

(13)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES ze dne 23. dubna 2009 o geologickém ukládání oxidu uhličitého a o změně směrnice Rady 85/337/EHS, směrnic Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a 2008/1/ES a nařízení (ES) č. 1013/2006 (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 114).

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám a o zrušení nařízení (ES) č. 1775/2005 (Úř. věst. L 211 14.8.2009, s. 36).

14

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/943 ze dne 5. června 2019 o vnitřním trhu s elektřinou (Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 54).

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13).

16

(17)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).

17

(18)  Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

18

(19)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES ze dne 27. června 2001 o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí (Úř. věst. L 197, 21.7.2001, s. 30).

19

(20)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU ze dne 13. prosince 2011 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (Úř. věst. L 26, 28.1.2012, s. 1).

20

(21)  
  Úř. věst. L 124, 17.5.2005, s. 4.

21

(22)  
  Úř. věst. C 104, 24.4.1992, s. 7.

22

(23)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/89/EU ze dne 23. července 2014, kterou se stanoví rámec pro územní plánování námořních prostor (Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 135).

23

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1153 ze dne 7. července 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro propojení Evropy a zrušují nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) č. 283/2014 (Úř. věst. L 249, 14.7.2021, s. 38).

24

(25)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1294 ze dne 15. září 2020 o mechanismu Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 303, 17.9.2020, s. 1).

25

(26)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).

26

(27)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/942 ze dne 5. června 2019, kterým se zřizuje Agentura Evropské unie pro spolupráci energetických regulačních orgánů (Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 22).

27

(28)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

28

(29)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

29

(30)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

30

(31)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 ze dne 23. dubna 2009 o Evropské agentuře pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací síti pro životní prostředí (Úř. věst. L 126, 21.5.2009, s. 13).

31

(32)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou a o zrušení nařízení (ES) č. 1228/2003 (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 15).

32

(33)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129).

33

(34)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/564 ze dne 19. listopadu 2021, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013, pokud jde o unijní seznam projektů společného zájmu (Úř. věst. L 109, 8.4.2022, s. 14).

34

---

PŘÍLOHA I

PRIORITNÍ KORIDORY A OBLASTI ENERGETICKÉ INFRASTRUKTURY

(podle čl. 1 odst. 1)

Toto nařízení se vztahuje na tyto prioritní koridory a oblasti transevropské energetické infrastruktury:

1.   PRIORITNÍ KORIDORY PRO PŘENOS ELEKTŘINY

| 1) | Severojižní propojení elektrických sítí v západní Evropě (NSI West Electricity): propojení mezi členskými státy v regionu a s oblastí Středomoří, včetně Iberského poloostrova, a to zejména za účelem integrace elektřiny z obnovitelných zdrojů energie, posílení vnitřních infrastruktur distribuční soustavy s cílem podpořit integraci trhu v tomto regionu, ukončení izolace Irska a zajištění nezbytného prodloužení elektrizačních soustav na moři pro energii z obnovitelných zdrojů na pevnině a posílení domácí sítě, což je nutné k zajištění odpovídající a spolehlivé přenosové soustavy a dodávek elektřiny vyrobené na moři do vnitrozemských členských států.
  Dotčené členské státy: Belgie, Dánsko, Německo, Irsko, Španělsko, Francie, Itálie, Lucembursko, Malta, Nizozemsko, Rakousko a Portugalsko. |
| --- | --- |

1)

Dotčené členské státy: Belgie, Dánsko, Německo, Irsko, Španělsko, Francie, Itálie, Lucembursko, Malta, Nizozemsko, Rakousko a Portugalsko.

| 2) | Severojižní propojení elektrických sítí ve střední, východní a jihovýchodní Evropě (NSI East Electricity): propojení a vnitřní vedení v severojižním a východozápadním směru s cílem dotvořit vnitřní trh, integrovat výrobu energie z obnovitelných zdrojů za účelem ukončení izolace Kypru a zajistit nezbytné prodloužení mořských elektrizačních soustav pro energii z obnovitelných zdrojů na pevnině a posílení domácí sítě, což je nutné k zajištění odpovídající a spolehlivé přenosové soustavy a dodávek elektřiny vyrobené na moři do vnitrozemských členských států.
  Dotčené členské státy: Bulharsko, Česko, Německo, Chorvatsko, Řecko, Kypr, Itálie, Maďarsko, Rakousko, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko. |
| --- | --- |

2)

Dotčené členské státy: Bulharsko, Česko, Německo, Chorvatsko, Řecko, Kypr, Itálie, Maďarsko, Rakousko, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko.

| 3) | Plán propojení baltského trhu s elektrickou energií (BEMIP Electricity): propojení mezi členskými státy a vnitřními vedeními v oblasti Baltského moře s cílem podpořit integraci trhu a zároveň integrovat rostoucí podíly energie z obnovitelných zdrojů v tomto regionu.
  Dotčené členské státy: Dánsko, Německo, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Finsko a Švédsko. |
| --- | --- |

3)

Dotčené členské státy: Dánsko, Německo, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Finsko a Švédsko.

2.   PRIORITNÍ KORIDORY ELEKTRIZAČNÍCH SOUSTAV na moři

| 4) | Elektrizační soustavy na moři v severních mořích (NSOG): rozvoj soustavy pro výrobu elektřiny na otevřeném moři a rozvoj integrované soustavy pro výrobu elektřiny, jakož případně i vodíku a s ní spojeného propojovacího vedení na otevřeném moři v oblasti Severního moře, Irského moře, Keltského moře, kanálu La Manche a sousedních vod za účelem přenosu elektřiny nebo případně přepravy vodíku z obnovitelných zdrojů energie na moři do míst spotřeby a úložišť nebo zvyšování přeshraniční výměny energie z obnovitelných zdrojů.
  Dotčené členské státy: Belgie, Dánsko, Německo, Irsko, Francie, Lucembursko, Nizozemsko a Švédsko. |
| --- | --- |

4)

Dotčené členské státy: Belgie, Dánsko, Německo, Irsko, Francie, Lucembursko, Nizozemsko a Švédsko.

| 5) | Elektrizační soustavy na moři v rámci plánu propojení baltského trhu s energií (BEMIP offshore): rozvoj soustavy pro výrobu elektřiny na otevřeném moři a rozvoj integrované soustavy pro výrobu elektřiny, jakož i případně vodíku a s ní spojeného propojovacího vedení na otevřeném moři v oblasti Baltského moře a sousedních vod za účelem přenosu elektřiny nebo případně přepravy vodíku z obnovitelných zdrojů energie na moři do míst spotřeby a úložišť nebo zvyšování přeshraniční výměny energie z obnovitelných zdrojů.
  Dotčené členské státy: Dánsko, Německo, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Finsko a Švédsko. |
| --- | --- |

5)

Dotčené členské státy: Dánsko, Německo, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Finsko a Švédsko.

| 6) | Jižní a západní elektrizační soustavy na moři (SW offshore): rozvoj soustavy pro výrobu elektřiny na otevřeném moři a rozvoj integrované soustavy pro výrobu elektřiny, jakož i případně vodíku a s ní spojeného propojovacího vedení na otevřeném moři v oblasti Středozemního moře, včetně Cádizského zálivu, a sousedních vod za účelem přenosu elektřiny nebo případně přepravy vodíku z obnovitelných zdrojů energie na moři do míst spotřeby a úložišť nebo zvyšování přeshraniční výměny energie z obnovitelných zdrojů.
  Dotčené členské státy: Řecko, Španělsko, Francie, Itálie, Malta a Portugalsko. |
| --- | --- |

6)

Dotčené členské státy: Řecko, Španělsko, Francie, Itálie, Malta a Portugalsko.

| 7) | Jižní a východní elektrizační soustavy na moři (SE offshore): rozvoj soustavy pro výrobu elektřiny na otevřeném moři a rozvoj integrované soustavy pro výrobu elektřiny, jakož i případně vodíku a s ní spojeného propojovacího vedení na otevřeném moři v oblasti Středozemního moře, Černého moře a sousedních vod za účelem přenosu elektřiny nebo případně přepravy vodíku z obnovitelných zdrojů energie na moři do míst spotřeby a úložišť nebo zvyšování přeshraniční výměny energie z obnovitelných zdrojů.
  Dotčené členské státy: Bulharsko, Chorvatsko, Řecko, Itálie, Kypr, Rumunsko a Slovinsko. |
| --- | --- |

7)

Dotčené členské státy: Bulharsko, Chorvatsko, Řecko, Itálie, Kypr, Rumunsko a Slovinsko.

| 8) | Elektrizační soustavy na moři v Atlantském oceánu: rozvoj soustavy pro výrobu elektřiny na otevřeném moři a rozvoj integrované soustavy pro výrobu elektřiny a s ní spojeného propojovacího vedení na otevřeném moři ve vodách severního Atlantského oceánu za účelem přenosu elektřiny z obnovitelných zdrojů energie na moři do míst spotřeby a úložišť a zvyšování přeshraniční výměny elektrické energie.
  Dotčené členské státy: Irsko, Španělsko, Francie a Portugalsko. |
| --- | --- |

8)

Dotčené členské státy: Irsko, Španělsko, Francie a Portugalsko.

3.   PRIORITNÍ KORIDORY PRO VODÍK A ELEKTROLYZÉRY

| 9) | Propojení rozvodných sítí vodíku v západní Evropě (HI West): vodíková infrastruktura a změna účelu využití plynárenské infrastruktury umožňující přímo nebo nepřímo (prostřednictvím propojení se třetí zemí) vznik integrované páteřní vodíkové sítě, která propojí země v regionu a bude reagovat na jejich konkrétní potřeby v oblasti infrastruktury pro vodík, přičemž podpoří vznik sítě pro přepravu vodíku v celé Unii a navíc, pokud jde o ostrovy a ostrovní systémy, sníží energetickou izolaci, podpoří inovativní a jiná řešení se zapojením alespoň dvou členských států s významným pozitivním dopadem na plnění cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050 a významně přispěje k udržitelnosti ostrovního energetického systému a systému Unie.
  Elektrolyzéry: podpora zavádění aplikací na bázi konceptu power-to-gas, jejichž cílem je umožnit snížení emisí skleníkových plynů a přispět k bezpečnému, efektivnímu a spolehlivému provozu systému a inteligentní integraci energetických systémů a navíc, pokud jde o ostrovy a ostrovní systémy, podpořit inovativní a jiná řešení se zapojením alespoň dvou členských států s významným pozitivním dopadem na plnění cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050 a významně přispět k udržitelnosti ostrovního energetického systému a systému Unie.
  Dotčené členské státy: Belgie, Česko, Dánsko, Německo, Irsko, Španělsko, Francie, Itálie, Lucembursko, Malta, Nizozemsko, Rakousko a Portugalsko. |
| --- | --- |

9)

Elektrolyzéry: podpora zavádění aplikací na bázi konceptu power-to-gas, jejichž cílem je umožnit snížení emisí skleníkových plynů a přispět k bezpečnému, efektivnímu a spolehlivému provozu systému a inteligentní integraci energetických systémů a navíc, pokud jde o ostrovy a ostrovní systémy, podpořit inovativní a jiná řešení se zapojením alespoň dvou členských států s významným pozitivním dopadem na plnění cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050 a významně přispět k udržitelnosti ostrovního energetického systému a systému Unie.

Dotčené členské státy: Belgie, Česko, Dánsko, Německo, Irsko, Španělsko, Francie, Itálie, Lucembursko, Malta, Nizozemsko, Rakousko a Portugalsko.

| 10) | Propojení sítí vodíku ve střední, východní a jihovýchodní Evropě (HI East): vodíková infrastruktura a změna účelu využití plynárenské infrastruktury umožňující přímo nebo nepřímo (prostřednictvím propojení se třetí zemí) vznik integrované páteřní vodíkové sítě, která propojí země v regionu a bude reagovat na jejich konkrétní potřeby v oblasti infrastruktury pro vodík, přičemž podpoří vznik sítě pro přepravu vodíku v celé Unii, a navíc, pokud jde o ostrovy a ostrovní systémy, sníží energetickou izolaci, podpoří inovativní a jiná řešení se zapojením alespoň dvou členských států s významným pozitivním dopadem na plnění cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050 a významně přispěje k udržitelnosti ostrovního energetického systému a energetického systému Unie.
  Elektrolyzéry: podpora zavádění aplikací na bázi konceptu power-to-gas, jejichž cílem je umožnit snížení emisí skleníkových plynů a přispět k bezpečnému, efektivnímu a spolehlivému provozu systému a inteligentní integraci energetických systémů a navíc, pokud jde o ostrovy a ostrovní systémy, podpořit inovativní a jiná řešení se zapojením alespoň dvou členských států s významným pozitivním dopadem na plnění cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050 a významně přispěje k udržitelnosti ostrovního energetického systému a energetického systému Unie.
  Dotčené členské státy: Bulharsko, Česko, Německo, Řecko, Chorvatsko, Itálie, Kypr, Maďarsko, Rakousko, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko. |
| --- | --- |

10)

Elektrolyzéry: podpora zavádění aplikací na bázi konceptu power-to-gas, jejichž cílem je umožnit snížení emisí skleníkových plynů a přispět k bezpečnému, efektivnímu a spolehlivému provozu systému a inteligentní integraci energetických systémů a navíc, pokud jde o ostrovy a ostrovní systémy, podpořit inovativní a jiná řešení se zapojením alespoň dvou členských států s významným pozitivním dopadem na plnění cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050 a významně přispěje k udržitelnosti ostrovního energetického systému a energetického systému Unie.

Dotčené členské státy: Bulharsko, Česko, Německo, Řecko, Chorvatsko, Itálie, Kypr, Maďarsko, Rakousko, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko.

| 11) | Plán propojení baltského trhu s energií z vodíku (BEMIP Hydrogen): vodíková infrastruktura a změna účelu využití plynárenské infrastruktury umožňující přímo nebo nepřímo (prostřednictvím propojení se třetí zemí) vznik integrované páteřní vodíkové sítě, která propojí země v regionu a bude reagovat na jejich konkrétní potřeby v oblasti infrastruktury pro vodík, přičemž podpoří vznik sítě pro přepravu vodíku v celé Unii, a navíc, pokud jde o ostrovy a ostrovní systémy, sníží energetickou izolaci, podpoří inovativní a jiná řešení se zapojením alespoň dvou členských států s významným pozitivním dopadem na plnění cílů Unie stanovených v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050 a významně přispěje k udržitelnosti ostrovního energetického systému a energetického systému Unie.
  Elektrolyzéry: podpora zavádění aplikací na bázi konceptu power-to-gas, jejichž cílem je umožnit snížení emisí skleníkových plynů a přispět k bezpečnému, efektivnímu a spolehlivému provozu systému a inteligentní integraci energetických systémů a navíc, pokud jde o ostrovy a ostrovní systémy, podpořit inovativní a jiná řešení se zapojením alespoň dvou členských států s významným pozitivním dopadem na plnění cílů Unie stanovených v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050 a významně přispěje k udržitelnosti ostrovního energetického systému a energetického systému Unie.
  Dotčené členské státy: Dánsko, Německo, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Finsko a Švédsko. |
| --- | --- |

11)

Elektrolyzéry: podpora zavádění aplikací na bázi konceptu power-to-gas, jejichž cílem je umožnit snížení emisí skleníkových plynů a přispět k bezpečnému, efektivnímu a spolehlivému provozu systému a inteligentní integraci energetických systémů a navíc, pokud jde o ostrovy a ostrovní systémy, podpořit inovativní a jiná řešení se zapojením alespoň dvou členských států s významným pozitivním dopadem na plnění cílů Unie stanovených v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050 a významně přispěje k udržitelnosti ostrovního energetického systému a energetického systému Unie.

Dotčené členské státy: Dánsko, Německo, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Finsko a Švédsko.

4.   PRIORITNÍ TEMATICKÉ OBLASTI

| 12) | Zavádění inteligentních elektrizačních soustav: zavést technologie inteligentních sítí v celé Unii s cílem efektivně začlenit chování a akce všech uživatelů připojených k elektrické síti, a to zejména výrobu velkého množství elektřiny z obnovitelných nebo distribuovaných zdrojů energie, a odezvu na straně poptávky, kterou poskytují spotřebitelé, ukládání energie, elektrická vozidla a jiné zdroje flexibility, a navíc, pokud jde o ostrovy a ostrovní systémy, snížit energetickou izolaci, podpořit inovativní a jiná řešení se zapojením alespoň dvou členských států s významným pozitivním dopadem na plnění cílů Unie stanovených v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050 a významně přispěje k udržitelnosti ostrovního energetického systému a energetického systému Unie.
  Dotčené členské státy: všechny. |
| --- | --- |

12)

Dotčené členské státy: všechny.

| 13) | Přeshraniční síť pro přepravu oxidu uhličitého: rozvoj přepravní infrastruktury oxidu uhličitého mezi členskými státy a sousedními třetími zeměmi s ohledem na zachycování a ukládání oxidu uhličitého zachyceného z průmyslových zařízení za účelem trvalého geologického uložení a využití oxidu uhličitého pro účely plynů v syntetických palivech vedoucí k trvalé neutralizaci oxidu uhličitého.
  Dotčené členské státy: všechny. |
| --- | --- |

13)

Dotčené členské státy: všechny.

| 14) | Inteligentní plynárenské soustavy: zavedení technologií inteligentních plynárenských soustav v celé Unii s cílem efektivně integrovat do plynárenské sítě rozmanité nízkouhlíkové a zejména obnovitelné zdroje plynu, podporovat zavádění inovativních a digitálních řešení pro správu sítí a usnadnění integrace inteligentního energetického systému a odezvy strany poptávky, včetně souvisejících fyzických modernizací, jsou-li nezbytné pro fungování vybavení a zařízení pro integraci nízkouhlíkových plynů a zejména plynů z obnovitelných zdrojů.
  Dotčené členské státy: všechny. |
| --- | --- |

14)

Dotčené členské státy: všechny.

---

PŘÍLOHA II

KATEGORIE ENERGETICKÉ INFRASTRUKTURY

Za účelem provádění priorit energetické infrastruktury stanovených v příloze I je nutno vytvořit následující kategorie energetické infrastruktury:

| 1) | v oblasti elektrické energie:






  a) | nadzemní přenosové vedení vysokého a velmi vysokého napětí překračující hranici nebo na území členského státu, včetně výlučné ekonomické zóny, pokud je zkonstruováno pro napětí 220 kV nebo více, a podzemní a podmořské přenosové kabely, pokud byly zkonstruovány pro napětí 150 kV nebo více. V případě členských států a malých izolovaných soustav s celkovou přenosovou soustavou s nižším napětím se tyto prahové hodnoty napětí rovnají nejvyšší hodnotě napětí v jejich příslušných elektrizačních soustavách; |
| --- | --- | --- |

1)

v oblasti elektrické energie:

a)

nadzemní přenosové vedení vysokého a velmi vysokého napětí překračující hranici nebo na území členského státu, včetně výlučné ekonomické zóny, pokud je zkonstruováno pro napětí 220 kV nebo více, a podzemní a podmořské přenosové kabely, pokud byly zkonstruovány pro napětí 150 kV nebo více. V případě členských států a malých izolovaných soustav s celkovou přenosovou soustavou s nižším napětím se tyto prahové hodnoty napětí rovnají nejvyšší hodnotě napětí v jejich příslušných elektrizačních soustavách;

| b) | veškeré vybavení nebo zařízení spadající do kategorie energetické infrastruktury uvedené v písmenu a), které umožňuje přenos elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů na moři z míst její výroby (energetická infrastruktura pro elektřinu z obnovitelných zdrojů na moři); |
| --- | --- |

b)

veškeré vybavení nebo zařízení spadající do kategorie energetické infrastruktury uvedené v písmenu a), které umožňuje přenos elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů na moři z míst její výroby (energetická infrastruktura pro elektřinu z obnovitelných zdrojů na moři);

| c) | jednotlivá zařízení nebo souhrn zařízení pro ukládání energie pro trvalé nebo dočasné ukládání energie v nadzemní či podzemní infrastruktuře nebo v geologických úložištích za předpokladu, že jsou přímo připojena k přenosovému a distribučnímu vedení vysokého napětí zkonstruovanému pro napětí 110 kV či více. V případě členských států a malých izolovaných soustav s celkovou přenosovou soustavou s nižším napětím se tyto prahové hodnoty napětí rovnají nejvyšší hodnotě napětí v jejich příslušných elektrizačních soustavách; |
| --- | --- |

c)

jednotlivá zařízení nebo souhrn zařízení pro ukládání energie pro trvalé nebo dočasné ukládání energie v nadzemní či podzemní infrastruktuře nebo v geologických úložištích za předpokladu, že jsou přímo připojena k přenosovému a distribučnímu vedení vysokého napětí zkonstruovanému pro napětí 110 kV či více. V případě členských států a malých izolovaných soustav s celkovou přenosovou soustavou s nižším napětím se tyto prahové hodnoty napětí rovnají nejvyšší hodnotě napětí v jejich příslušných elektrizačních soustavách;

| d) | veškeré vybavení nebo zařízení nezbytné pro bezpečný a efektivní provoz systémů uvedených pod písmeny a) a b) a c) včetně ochranných, monitorovacích a kontrolních systémů na všech napěťových úrovních a rozvodnách; |
| --- | --- |

d)

veškeré vybavení nebo zařízení nezbytné pro bezpečný a efektivní provoz systémů uvedených pod písmeny a) a b) a c) včetně ochranných, monitorovacích a kontrolních systémů na všech napěťových úrovních a rozvodnách;

| e) | inteligentní elektrizační soustavy: veškeré vybavení nebo zařízení, digitální systémy a součásti, které integrují informační a komunikační technologie prostřednictvím operačních digitálních platforem, kontrolní systémy a technologie senzorů jak na úrovni přenosu, tak na úrovni distribuce středního a vysokého napětí a jejichž cílem je účinnější a inteligentnější síť pro přenos a distribuci elektřiny a větší kapacita pro integraci nových forem výroby, ukládání a spotřeby energie stejně jako usnadnění nových obchodních modelů a struktur trhu, včetně investic do ostrovů a ostrovních systémů za účelem snížení energetické izolace, podpory inovativních a jiných řešení se zapojením alespoň dvou členských států s významným pozitivním dopadem na plnění cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050 a významně přispěje k udržitelnosti ostrovního energetického systému a energetického systému Unie; |
| --- | --- |

e)

inteligentní elektrizační soustavy: veškeré vybavení nebo zařízení, digitální systémy a součásti, které integrují informační a komunikační technologie prostřednictvím operačních digitálních platforem, kontrolní systémy a technologie senzorů jak na úrovni přenosu, tak na úrovni distribuce středního a vysokého napětí a jejichž cílem je účinnější a inteligentnější síť pro přenos a distribuci elektřiny a větší kapacita pro integraci nových forem výroby, ukládání a spotřeby energie stejně jako usnadnění nových obchodních modelů a struktur trhu, včetně investic do ostrovů a ostrovních systémů za účelem snížení energetické izolace, podpory inovativních a jiných řešení se zapojením alespoň dvou členských států s významným pozitivním dopadem na plnění cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050 a významně přispěje k udržitelnosti ostrovního energetického systému a energetického systému Unie;

| f) | veškeré vybavení nebo zařízení spadající do kategorie energetické infrastruktury uvedené v bodě a), které má dvojí funkci: propojení a systém připojení k soustavě na moři z míst výroby obnovitelné elektřiny na moři do dvou nebo více členských států a třetích zemí, jež se účastní projektů na seznamu Unie, včetně prodloužení tohoto vybavení na pevnině až po první rozvodnu přenosové soustavy na pevnině, jakož i veškerá sousední zařízení nebo instalace na moři nezbytná pro bezpečný, spolehlivý a efektivní provoz, včetně ochranných, monitorovacích a kontrolních systémů a nezbytných rozvoden, pokud také zajišťují interoperabilitu technologií, mimo jiné kompatibilitu rozhraní mezi různými technologiemi (elektrizační soustavy na moři pro obnovitelnou energii); |
| --- | --- |

f)

veškeré vybavení nebo zařízení spadající do kategorie energetické infrastruktury uvedené v bodě a), které má dvojí funkci: propojení a systém připojení k soustavě na moři z míst výroby obnovitelné elektřiny na moři do dvou nebo více členských států a třetích zemí, jež se účastní projektů na seznamu Unie, včetně prodloužení tohoto vybavení na pevnině až po první rozvodnu přenosové soustavy na pevnině, jakož i veškerá sousední zařízení nebo instalace na moři nezbytná pro bezpečný, spolehlivý a efektivní provoz, včetně ochranných, monitorovacích a kontrolních systémů a nezbytných rozvoden, pokud také zajišťují interoperabilitu technologií, mimo jiné kompatibilitu rozhraní mezi různými technologiemi (elektrizační soustavy na moři pro obnovitelnou energii);

| 2) | v oblasti inteligentních plynárenských soustav: veškeré následující vybavení nebo veškerá zařízení, jejichž cílem je umožnit a usnadnit integraci rozmanité škály nízkouhlíkových plynů a zejména plynů z obnovitelných zdrojů, včetně biometanu nebo vodíku, do plynárenské sítě: digitální systémy a součásti, které integrují informační a komunikační technologie, kontrolní systémy a technologie senzorů, jejichž cílem je umožnit interaktivní a inteligentní monitorování, měření, kontrolu kvality a řízení výroby, přepravy, distribuce, skladování a spotřeby plynu v rámci plynárenské sítě. Tyto projekty mohou rovněž zahrnovat vybavení umožňující zpětné toky z úrovně distribuce na úroveň přepravy včetně souvisejících fyzických modernizací, jsou-li nezbytné pro fungování vybavení a zařízení pro integraci nízkouhlíkových plynů a zejména plynů z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

2)

v oblasti inteligentních plynárenských soustav: veškeré následující vybavení nebo veškerá zařízení, jejichž cílem je umožnit a usnadnit integraci rozmanité škály nízkouhlíkových plynů a zejména plynů z obnovitelných zdrojů, včetně biometanu nebo vodíku, do plynárenské sítě: digitální systémy a součásti, které integrují informační a komunikační technologie, kontrolní systémy a technologie senzorů, jejichž cílem je umožnit interaktivní a inteligentní monitorování, měření, kontrolu kvality a řízení výroby, přepravy, distribuce, skladování a spotřeby plynu v rámci plynárenské sítě. Tyto projekty mohou rovněž zahrnovat vybavení umožňující zpětné toky z úrovně distribuce na úroveň přepravy včetně souvisejících fyzických modernizací, jsou-li nezbytné pro fungování vybavení a zařízení pro integraci nízkouhlíkových plynů a zejména plynů z obnovitelných zdrojů;

| 3) | v oblasti vodíku:






  a) | potrubí pro přepravu vodíku, především vysokotlaké, umožňující transparentní a nediskriminační přístup více uživatelům sítě, včetně infrastruktury pro zemní plyn se změněným účelem využití; |
| --- | --- | --- |

3)

v oblasti vodíku:

a)

potrubí pro přepravu vodíku, především vysokotlaké, umožňující transparentní a nediskriminační přístup více uživatelům sítě, včetně infrastruktury pro zemní plyn se změněným účelem využití;

| b) | zásobníky napojené na vysokotlaké vodíkové potrubí uvedené v bodě a); |
| --- | --- |

b)

zásobníky napojené na vysokotlaké vodíkové potrubí uvedené v bodě a);

| c) | zařízení pro příjem, skladování a opětovné zplyňování nebo dekompresi zkapalněného vodíku nebo vodíku začleněného do jiných chemických látek za účelem případného vstřikování vodíku do sítě; |
| --- | --- |

c)

zařízení pro příjem, skladování a opětovné zplyňování nebo dekompresi zkapalněného vodíku nebo vodíku začleněného do jiných chemických látek za účelem případného vstřikování vodíku do sítě;

| d) | veškeré vybavení nebo zařízení nezbytné pro bezpečný, spolehlivý a efektivní provoz vodíkového systému nebo pro zajištění obousměrné kapacity, včetně kompresorových stanic; |
| --- | --- |

d)

veškeré vybavení nebo zařízení nezbytné pro bezpečný, spolehlivý a efektivní provoz vodíkového systému nebo pro zajištění obousměrné kapacity, včetně kompresorových stanic;

| e) | veškeré vybavení nebo zařízení umožňující použití vodíku nebo paliv vyrobených z vodíků v odvětví dopravy v rámci hlavní sítě TEN-T určené v souladu s kapitolou III nařízení (EU) č. 1315/2013 Evropského parlamentu a Rady (1). |
| --- | --- |

e)

veškeré vybavení nebo zařízení umožňující použití vodíku nebo paliv vyrobených z vodíků v odvětví dopravy v rámci hlavní sítě TEN-T určené v souladu s kapitolou III nařízení (EU) č. 1315/2013 Evropského parlamentu a Rady (1).

Veškerá aktiva vyjmenovaná v bodech a) až d) mohou být aktiva nově vybudovaná, aktiva, která vznikla přeměnou účelu využití z aktiv pro přírodní plyn na aktiva pro vodík, nebo kombinace obou uvedených možností;

| 4) | v oblasti zařízení využívajících elektrolyzéry:






  a) | elektrolyzéry:






  i) | které mají kapacitu minimálně 50 MW poskytovanou jediným elektrolyzérem nebo souborem elektrolyzérů, jež jsou součástí jediného a koordinovaného projektu; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

v oblasti zařízení využívajících elektrolyzéry:

a)

elektrolyzéry:

i)

které mají kapacitu minimálně 50 MW poskytovanou jediným elektrolyzérem nebo souborem elektrolyzérů, jež jsou součástí jediného a koordinovaného projektu;

| ii) | jejichž výroba odpovídá požadavku na úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu ve výši 70 % v porovnání s hodnotou referenčního fosilního paliva 94 g CO2 ekv./MJ, jak je stanoveno v čl. 25 odst. 2 a příloze V směrnice (EU) 2018/200160. Úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu se počítají s využitím metodologie uvedené v čl. 28 odst. 5 směrnice (EU) 2018/2001 nebo případně s využitím normy ISO 14067 nebo ISO 14064-1. Do emisí skleníkových plynů během životního cyklu musí být zahrnuty nepřímé emise. Kvantifikované úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu jsou v příslušných případech ověřovány v souladu s článkem 30 směrnice (EU) 2018/2001 nebo nezávislou třetí stranou; a |
| --- | --- |

ii)

jejichž výroba odpovídá požadavku na úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu ve výši 70 % v porovnání s hodnotou referenčního fosilního paliva 94 g CO2 ekv./MJ, jak je stanoveno v čl. 25 odst. 2 a příloze V směrnice (EU) 2018/200160. Úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu se počítají s využitím metodologie uvedené v čl. 28 odst. 5 směrnice (EU) 2018/2001 nebo případně s využitím normy ISO 14067 nebo ISO 14064-1. Do emisí skleníkových plynů během životního cyklu musí být zahrnuty nepřímé emise. Kvantifikované úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu jsou v příslušných případech ověřovány v souladu s článkem 30 směrnice (EU) 2018/2001 nebo nezávislou třetí stranou; a

| iii) | které mají funkci související se sítí, zejména s ohledem na celkovou flexibilitu systému a celkovou systémovou účinnost elektrizačních a vodíkových sítí; |
| --- | --- |

iii)

které mají funkci související se sítí, zejména s ohledem na celkovou flexibilitu systému a celkovou systémovou účinnost elektrizačních a vodíkových sítí;

| b) | související vybavení, včetně potrubních připojení k plynárenské síti; |
| --- | --- |

b)

související vybavení, včetně potrubních připojení k plynárenské síti;

| 5) | v oblasti oxidu uhličitého:






  a) | vyhrazené potrubí jiné než těžební plynovodní síť sloužící k přepravě oxidu uhličitého z více než jednoho zdroje za účelem trvalého geologického uložení oxidu uhličitého podle směrnice 2009/31/ES; |
| --- | --- | --- |

5)

v oblasti oxidu uhličitého:

a)

vyhrazené potrubí jiné než těžební plynovodní síť sloužící k přepravě oxidu uhličitého z více než jednoho zdroje za účelem trvalého geologického uložení oxidu uhličitého podle směrnice 2009/31/ES;

| b) | fixní zařízení pro zkapalňování, vyrovnávací skladování a konverzi oxidu uhličitého s cílem jeho další přepravy prostřednictvím plynovodů a ve vyhrazených druzích dopravy, jako je loď, vlečný člun, nákladní vozidlo a vlak; |
| --- | --- |

b)

fixní zařízení pro zkapalňování, vyrovnávací skladování a konverzi oxidu uhličitého s cílem jeho další přepravy prostřednictvím plynovodů a ve vyhrazených druzích dopravy, jako je loď, vlečný člun, nákladní vozidlo a vlak;

| c) | aniž je dotčen zákaz geologického ukládání oxidu uhličitého v členském státě, povrchová a injektážní zařízení spojená s infrastrukturou v rámci geologické formace, která se v souladu se směrnicí 2009/31/ES používá k trvalému geologickému uložení oxidu uhličitého, pokud nesouvisejí s použitím oxidu uhličitého k terciární těžbě uhlovodíků a jsou nezbytná k umožnění přeshraniční přepravy a ukládání oxidu uhličitého; |
| --- | --- |

c)

aniž je dotčen zákaz geologického ukládání oxidu uhličitého v členském státě, povrchová a injektážní zařízení spojená s infrastrukturou v rámci geologické formace, která se v souladu se směrnicí 2009/31/ES používá k trvalému geologickému uložení oxidu uhličitého, pokud nesouvisejí s použitím oxidu uhličitého k terciární těžbě uhlovodíků a jsou nezbytná k umožnění přeshraniční přepravy a ukládání oxidu uhličitého;

| d) | veškeré vybavení nebo zařízení nezbytné pro řádné, bezpečné a efektivní fungování daného systému včetně ochranných, monitorovacích a kontrolních systémů. |
| --- | --- |

d)

veškeré vybavení nebo zařízení nezbytné pro řádné, bezpečné a efektivní fungování daného systému včetně ochranných, monitorovacích a kontrolních systémů.

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 ze dne 11. prosince 2013 o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě a o zrušení rozhodnutí č. 661/2010/EU (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 1).

---

PŘÍLOHA III

REGIONÁLNÍ SEZNAMY PROJEKTŮ

1.   PRAVIDLA PRO SKUPINY

| 1) | Pokud jde o projekty v oblasti energetické infrastruktury spadajících do pravomoci vnitrostátních regulačních orgánů, každá skupina se skládá ze zástupců členských států, vnitrostátních regulačních orgánů, provozovatelů přepravních či přenosových soustav, stejně jako ze zástupců Komise, agentury, subjektu EU DSO a evropské sítě provozovatelů přenosových soustav elektřiny nebo evropské sítě provozovatelů plynárenských přepravních soustav.
  U ostatních kategorií energetické infrastruktury se každá skupina skládá z Komise a zástupců členských států, předkladatelů projektů, kterých se týkají jednotlivé priority uvedené v příloze I. |
| --- | --- |

1)

U ostatních kategorií energetické infrastruktury se každá skupina skládá z Komise a zástupců členských států, předkladatelů projektů, kterých se týkají jednotlivé priority uvedené v příloze I.

| 2) | V závislosti na počtu kandidátských projektů pro unijní seznam, nedostatcích v regionální infrastruktuře a vývoji trhu se skupiny a rozhodovací orgány skupin mohou podle potřeby rozdělovat, slučovat nebo se setkávat v různých konfiguracích, aby projednaly záležitosti společné všem skupinám nebo týkající se pouze jednotlivých regionů. Takové záležitosti mohou zahrnovat otázky, které mají význam pro soudržné uplatňování napříč regiony nebo pro počet navržených projektů uvedených v návrzích regionálních seznamů, u nichž hrozí, že se stanou neproveditelnými. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Každá skupina si organizuje práci v souladu s úsilím o regionální spolupráci podle článku 12 nařízení (ES) č. 715/2009, článku 34 nařízení (EU) 2019/943, článku 7 směrnice 2009/73/ES a článku 61 směrnice (EU) 2019/944 a s jinými stávajícími strukturami regionální spolupráce. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Každá skupina podle potřeby za účelem provádění příslušných prioritních koridorů a oblastí energetické infrastruktury uvedených v příloze I přizve předkladatele projektu, který je potenciálně způsobilý pro zařazení mezi projekty společného zájmu, jakož i zástupce vnitrostátních orgánů veřejné správy, regulačních orgánů, občanské společnosti a provozovatelů přenosových či přepravních soustav ze třetích zemí. Rozhodnutí přizvat zástupce třetích zemí se přijímá na základě konsenzu. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Pro prioritní koridory energetické infrastruktury uvedené v oddílu 2 přílohy I přizve každá skupina podle potřeby zástupce vnitrozemských členských států, příslušných orgánů, vnitrostátních regulačních orgánů a provozovatelů přenosových či přepravních soustav. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Každá skupina podle potřeby přizve organizace zastupující příslušné zúčastněné strany, včetně zástupců ze třetích zemí, (a bude-li to považováno za vhodné, přímo zúčastněné strany) včetně výrobců, provozovatelů distribučních soustav, dodavatelů, spotřebitelů, místních obyvatel a organizací na ochranu životního prostředí sídlících v Unii, aby poskytly své specifické odborné znalosti. Pokud to bude relevantní pro plnění jejích úkolů, každá skupina uspořádá slyšení nebo konzultace. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Pokud jde o zasedání skupiny, Komise na platformě přístupné zúčastněným stranám zveřejní vnitřní pravidla, aktualizovaný seznam členských organizací, pravidelně aktualizované informace o pokroku činnosti, programy jednání a v případě dostupnosti i zápisy z jednání. Jednání rozhodovacích orgánů skupin a řazení projektů v souladu s čl. 4 odst. 5 jsou důvěrná. Veškerá rozhodnutí týkající se fungování a činnosti regionálních skupin se přijímají na základě konsensu mezi členskými státy a Komisí. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Komise, agentura a skupiny usilují o soudržnost mezi skupinami. Za tímto účelem Komise a agentura podle potřeby zajistí výměnu informací mezi dotčenými skupinami o veškeré činnosti, jež je v jejich meziregionálním zájmu. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Účastí vnitrostátních regulačních orgánů a agentury ve skupinách není dotčeno plnění jejich cílů a povinností vyplývajících z tohoto nařízení nebo z nařízení (EU) 2019/942, článků 40 a 41 směrnice 2009/73/ES a článků 58, 59 a 60 směrnice (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

9)

2.   PROCES VYPRACOVÁVÁNÍ REGIONÁLNÍCH SEZNAMŮ

| 1) | Předkladatelé projektu potenciálně způsobilého k zařazení mezi projekty na seznamu Unie, kteří usilují o získání takového statusu, předloží skupině žádost o zařazení svého projektu mezi projekty na seznamu Unie, která zahrnuje:






  a) | posouzení těchto projektů s ohledem na jejich příspěvek k provádění priorit stanovených v příloze I; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

posouzení těchto projektů s ohledem na jejich příspěvek k provádění priorit stanovených v příloze I;

| b) | uvedení příslušné kategorie projektů podle přílohy II; |
| --- | --- |

b)

uvedení příslušné kategorie projektů podle přílohy II;

| c) | analýzu plnění příslušných kritérií podle článku 4; |
| --- | --- |

c)

analýzu plnění příslušných kritérií podle článku 4;

| d) | u projektů, které dosáhly dostatečného stupně zralosti, analýzu nákladů a přínosů pro konkrétní projekt, která je v souladu s metodikami vypracovanými podle článku 11; |
| --- | --- |

d)

u projektů, které dosáhly dostatečného stupně zralosti, analýzu nákladů a přínosů pro konkrétní projekt, která je v souladu s metodikami vypracovanými podle článku 11;

| e) | u projektů ve společném zájmu dopisy o podpoře zaslané vládami přímo dotčených zemí, které vyjadřují jejich podporu projektu, nebo jiné nezávazné dohody; |
| --- | --- |

e)

u projektů ve společném zájmu dopisy o podpoře zaslané vládami přímo dotčených zemí, které vyjadřují jejich podporu projektu, nebo jiné nezávazné dohody;

| f) | jakékoli další informace relevantní pro hodnocení tohoto projektu. |
| --- | --- |

f)

jakékoli další informace relevantní pro hodnocení tohoto projektu.

| 2) | Všichni příjemci zajišťují důvěrnost informací, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Navrhované projekty společného zájmu v oblasti přenosu a ukládání elektřiny spadající do kategorií energetické infrastruktury stanovených v bodě 1 písm. a), b), c), d) a f) přílohy II tohoto nařízení jsou projekty, které jsou součástí nejnovějšího dostupného desetiletého plánu rozvoje elektrické sítě pro celou Unii vypracovaného sítí ENTSO pro elektřinu podle článku 30 nařízení (EU) 2019/943. Navrhované projekty společného zájmu v oblasti přenosu elektřiny spadající do kategorií energetické infrastruktury stanovených v bodě 1 písm. b) a f) přílohy II tohoto nařízení jsou projekty, které vyplývají z rozvoje integrované sítě na moři a posílení sítě podle v čl. 14 odst. 2 tohoto nařízení a jsou s ním v souladu. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Navrhované projekty společného zájmu v oblasti vodíku spadající do kategorií energetické infrastruktury stanovených v bodě 3 přílohy II tohoto nařízení jsou ode dne 1. ledna 2024 projekty, které jsou součástí nejnovějšího dostupného desetiletého plánu rozvoje sítě celého Společenství pro zemní plyn vypracovaného sítí ENTSO pro zemní plyn podle článku 8 nařízení (ES) č. 715/2009. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Do dne 30. června 2022 a následně pro každý desetiletý plán rozvoje sítě pro celou Unii vydá síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn aktualizované pokyny pro zahrnutí projektů do příslušného desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii uvedeného v bodech 3 a 4, aby bylo zajištěno rovné zacházení a transparentnost procesu. U všech projektů na seznamu Unie platného v dané době pokyny stanoví zjednodušený proces integrace do desetiletých plánů rozvoje sítě pro celou Unii s přihlédnutím k dokumentaci a údajům, které již byly předloženy během předchozích procesů vytváření desetiletých plánů rozvoje sítě pro celou Unii, pokud již předložená dokumentace a již předložené údaje zůstávají v platnosti.
  Síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn konzultují s Komisí a agenturou své příslušné návrhy pokynů pro zařazení projektů do celounijních desetiletých plánů rozvoje sítě a doporučení Komise a agentury před zveřejněním konečných pokynů náležitě zohlední. |
| --- | --- |

5)

Síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn konzultují s Komisí a agenturou své příslušné návrhy pokynů pro zařazení projektů do celounijních desetiletých plánů rozvoje sítě a doporučení Komise a agentury před zveřejněním konečných pokynů náležitě zohlední.

| 6) | Navrhované projekty přepravy a ukládání oxidu uhličitého spadající do kategorie energetické infrastruktury stanovené v bodě 5 přílohy II jsou předkládány jako součást plánu rozvoje infrastruktury přeshraniční přepravy a ukládání oxidu uhličitého vypracovaného nejméně dvěma členskými státy, který má být předložen Komisi dotčenými členskými státy nebo subjekty určenými těmito členskými státy. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn předloží skupinám informace o tom, jak uplatnily pokyny za účelem posouzení integrace do desetiletých plánů rozvoje sítě pro celou Unii. |
| --- | --- |

7)

| 8) | U projektů spadajících do jejich pravomoci ověřují vnitrostátní regulační orgány (a v případě potřeby agentura) důsledné uplatňování kritérií a metodiky analýzy nákladů a přínosů a posuzují přeshraniční význam projektů, pokud možno v rámci regionální spolupráce podle článku 7 směrnice 2009/73/ES a článku 61 směrnice (EU) 2019/944. Následně předloží skupině své posouzení. Komise zajistí, aby kritéria a metodiky uvedené v článku 4 tohoto nařízení a v příloze IV byly v zájmu zajištění konzistentnosti mezi regionálními skupinami uplatňovány harmonizovaným způsobem. |
| --- | --- |

8)

| 9) | U všech projektů, na něž se nevztahuje bod 8 této přílohy, vyhodnotí Komise uplatnění kritérií stanovených v článku 4 tohoto nařízení. Komise vezme také v úvahu možnost budoucího rozšíření o další členské státy. Komise předloží skupině své posouzení. U projektů, které žádají o status projektu ve společném zájmu, jsou k předložení posouzení přizváni zástupci třetích zemí a regulační orgány. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Každý členský stát, na jehož území se navrhovaný projekt nevztahuje, ale na něž by navrhovaný projekt mohl mít potenciální čistý pozitivní dopad nebo značný dopad, např. na životní prostředí nebo na fungování energetické infrastruktury na jeho území, může předložit skupině stanovisko, v němž upřesní své obavy. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Skupina na žádost některého z členských států dané skupiny přezkoumá řádně odůvodněný postoj, který členský stát zaujal podle čl. 3 odst. 3 při neschválení projektu týkajícího se jeho území. |
| --- | --- |

11)

| 12) | Skupina zváží, zda je u každého z navrhovaných projektů uplatněna zásada „energetická účinnost v první řadě“, pokud jde o stanovení potřeb regionální infrastruktury. Skupina považuje za prioritní především taková řešení, jako je řízení poptávky, řešení týkající se uspořádání trhu, zavádění digitálních řešení a renovace budov, pokud jsou tato řešení pokládána za nákladově efektivnější z hlediska celého systému než výstavba nové infrastruktury na straně nabídky. |
| --- | --- |

12)

| 13) | Skupina se schází, aby přezkoumala a určila pořadí navrhovaných projektů na základě transparentního posouzení projektů podle kritérií stanovených v článku 4 s ohledem na posouzení regulačních orgánů nebo posouzení Komise týkající se projektů nespadajících do pravomoci vnitrostátních regulačních orgánů. |
| --- | --- |

13)

| 14) | Návrhy regionálních seznamů navrhovaných projektů spadajících do pravomoci vnitrostátních regulačních orgánů, jež vypracovaly skupiny, jsou spolu s veškerými stanovisky podle bodu 10 tohoto oddílu předkládány agentuře nejpozději šest měsíců před datem přijetí seznamu Unie. Návrhy regionálních seznamů a doprovodná stanoviska agentura posoudí do tří měsíců ode dne obdržení. Agentura poskytne stanovisko k návrhu regionálních seznamů, zejména k důslednému uplatňování kritérií a analýzy nákladů a přínosů ve všech regionech. Stanovisko agentury se přijme postupem podle čl. 22 odst. 5 nařízení (EU) 2019/942. |
| --- | --- |

14)

| 15) | Do jednoho měsíce ode dne, kdy rozhodovací orgán každé skupiny obdrží stanovisko agentury, přijme tento orgán vlastní konečný regionální seznam navrhovaných projektů, přičemž dodrží ustanovení čl. 3 odst. 3, na základě návrhu skupiny a při zohlednění stanoviska agentury a posouzení vnitrostátních regulačních orgánů předložených v souladu s bodem 8, nebo posouzení Komise, pokud jde o projekty nespadající do pravomoci vnitrostátních regulačních orgánů navržené v souladu s bodem 9, a doporučení Komise, jehož cílem je zajistit, aby celkový počet projektů na seznamu Unie byl zvládnutelný, a to zejména na hranicích v souvislosti s konkurenčními nebo potenciálně konkurenčními projekty. Rozhodovací orgány skupin předloží konečné regionální seznamy Komisi společně s případnými stanovisky stanovenými v bodě 10. |
| --- | --- |

15)

| 16) | Pokud by na základě návrhů regionálních seznamů a po zohlednění stanoviska agentury celkový počet navrhovaných projektů na seznamu Unie překročil zvládnutelnou hranici, Komise každé dotčené skupině doporučí, aby na regionální seznam nezařazovala projekty, jimž bylo danou skupinou v souladu s řazením projektů podle čl. 4 odst. 5 určeno nejnižší pořadí. |
| --- | --- |

16)

---

PŘÍLOHA IV

PRAVIDLA A UKAZATELE TÝKAJÍCÍ SE KRITÉRIÍ PRO PROJEKTY

1)

| a) | u přenosu elektřiny projekt zvyšuje přenosovou kapacitu sítě či kapacitu dostupnou pro obchodní toky na hranici daného členského státu s jedním nebo více jinými členskými státy, čímž zvyšuje přeshraniční přenosovou kapacitu sítě na hranici daného členského státu s jedním nebo více jinými členskými státy nejméně o 500 megawattů (MW) oproti situaci, kdy by nedošlo k uvedení projektu do provozu, nebo projekt snižuje energetickou izolaci nepropojených soustav v jednom nebo více členských státech a zvyšuje přeshraniční přenosovou kapacitu sítě na hranici mezi dvěma členskými státy nejméně o 200 MW; |
| --- | --- |

a)

u přenosu elektřiny projekt zvyšuje přenosovou kapacitu sítě či kapacitu dostupnou pro obchodní toky na hranici daného členského státu s jedním nebo více jinými členskými státy, čímž zvyšuje přeshraniční přenosovou kapacitu sítě na hranici daného členského státu s jedním nebo více jinými členskými státy nejméně o 500 megawattů (MW) oproti situaci, kdy by nedošlo k uvedení projektu do provozu, nebo projekt snižuje energetickou izolaci nepropojených soustav v jednom nebo více členských státech a zvyšuje přeshraniční přenosovou kapacitu sítě na hranici mezi dvěma členskými státy nejméně o 200 MW;

| b) | u ukládání elektrické energie projekt poskytuje nejméně 225 MW instalované kapacity a má úložnou kapacitu, která umožňuje čistou roční výrobu elektrické energie ve výši 250 gigawatthodin ročně; |
| --- | --- |

b)

u ukládání elektrické energie projekt poskytuje nejméně 225 MW instalované kapacity a má úložnou kapacitu, která umožňuje čistou roční výrobu elektrické energie ve výši 250 gigawatthodin ročně;

| c) | u inteligentních elektrizačních soustav je projekt určen pro zařízení a vybavení vysokého a středně vysokého napětí a zahrnuje provozovatele přenosových soustav, provozovatele přenosových a distribučních soustav nebo provozovatele distribučních soustav alespoň ze dvou členských států. Projekt může zahrnovat pouze provozovatele distribučních soustav za předpokladu, že pocházejí alespoň ze dvou členských států a že je zajištěna interoperabilita. Projekt splňuje alespoň dvě z následujících kritérií: zahrnuje 50 000 uživatelů, výrobců, spotřebitelů nebo samovýrobců elektřiny, zachycuje oblast spotřeby odpovídající nejméně 300 gigawatthodinám ročně, nejméně 20 % spotřeby elektřiny spojené s projektem pochází z proměnlivých obnovitelných zdrojů nebo projekt snižuje energetickou izolaci nepropojených soustav v jednom nebo více členských státech. Projekt nemusí zahrnovat společnou fyzickou hranici. U projektů týkajících se malých izolovaných soustav ve smyslu čl. 2 bodu 42 směrnice (EU) 2019/944, včetně ostrovů, se tyto úrovně napětí rovnají nejvyšší hodnotě napětí v relevantní elektrizační soustavě; |
| --- | --- |

c)

u inteligentních elektrizačních soustav je projekt určen pro zařízení a vybavení vysokého a středně vysokého napětí a zahrnuje provozovatele přenosových soustav, provozovatele přenosových a distribučních soustav nebo provozovatele distribučních soustav alespoň ze dvou členských států. Projekt může zahrnovat pouze provozovatele distribučních soustav za předpokladu, že pocházejí alespoň ze dvou členských států a že je zajištěna interoperabilita. Projekt splňuje alespoň dvě z následujících kritérií: zahrnuje 50 000 uživatelů, výrobců, spotřebitelů nebo samovýrobců elektřiny, zachycuje oblast spotřeby odpovídající nejméně 300 gigawatthodinám ročně, nejméně 20 % spotřeby elektřiny spojené s projektem pochází z proměnlivých obnovitelných zdrojů nebo projekt snižuje energetickou izolaci nepropojených soustav v jednom nebo více členských státech. Projekt nemusí zahrnovat společnou fyzickou hranici. U projektů týkajících se malých izolovaných soustav ve smyslu čl. 2 bodu 42 směrnice (EU) 2019/944, včetně ostrovů, se tyto úrovně napětí rovnají nejvyšší hodnotě napětí v relevantní elektrizační soustavě;

| d) | u přepravy vodíku projekt umožňuje přepravu vodíku přes hranice dotčených členských států nebo zvyšuje stávající kapacitu přeshraniční přepravy vodíku na hranici mezi dvěma členskými státy nejméně o 10 % ve srovnání se situací před uvedením projektu do provozu, a projekt důvěryhodně prokazuje, že je nezbytnou součástí plánované přeshraniční vodíkové sítě a podává dostatečný důkaz o stávajících plánech a spolupráci se sousedními zeměmi a provozovateli sítí, nebo v případě projektů, které snižují energetickou izolaci nepropojených soustav v jednom nebo více členských státech, je účelem projektu přímo či nepřímo zásobovat nejméně dva členské státy; |
| --- | --- |

d)

u přepravy vodíku projekt umožňuje přepravu vodíku přes hranice dotčených členských států nebo zvyšuje stávající kapacitu přeshraniční přepravy vodíku na hranici mezi dvěma členskými státy nejméně o 10 % ve srovnání se situací před uvedením projektu do provozu, a projekt důvěryhodně prokazuje, že je nezbytnou součástí plánované přeshraniční vodíkové sítě a podává dostatečný důkaz o stávajících plánech a spolupráci se sousedními zeměmi a provozovateli sítí, nebo v případě projektů, které snižují energetickou izolaci nepropojených soustav v jednom nebo více členských státech, je účelem projektu přímo či nepřímo zásobovat nejméně dva členské státy;

| e) | u zařízení pro skladování nebo příjem vodíku uvedených v bodě 3 přílohy II je cílem projektu přímo či nepřímo zásobovat nejméně dva členské státy; |
| --- | --- |

e)

u zařízení pro skladování nebo příjem vodíku uvedených v bodě 3 přílohy II je cílem projektu přímo či nepřímo zásobovat nejméně dva členské státy;

| f) | u elektrolyzérů poskytuje projekt instalovaný výkon minimálně 50 MW poskytovaný jediným elektrolyzérem nebo souborem elektrolyzérů, jež jsou součástí jediného a koordinovaného projektu, přináší výhody přímo nebo nepřímo nejméně dvěma členským státům, a pokud jde konkrétně o ostrovy a ostrovní systémy, podporuje inovativní a jiná řešení se zapojením alespoň dvou členských států s významným pozitivním dopadem na plnění cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050 a významně přispěje k udržitelnosti ostrovního energetického systému a energetického systému Unie; |
| --- | --- |

f)

u elektrolyzérů poskytuje projekt instalovaný výkon minimálně 50 MW poskytovaný jediným elektrolyzérem nebo souborem elektrolyzérů, jež jsou součástí jediného a koordinovaného projektu, přináší výhody přímo nebo nepřímo nejméně dvěma členským státům, a pokud jde konkrétně o ostrovy a ostrovní systémy, podporuje inovativní a jiná řešení se zapojením alespoň dvou členských států s významným pozitivním dopadem na plnění cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a jejího cíle klimatické neutrality do roku 2050 a významně přispěje k udržitelnosti ostrovního energetického systému a energetického systému Unie;

| g) | u inteligentních plynárenských soustav projekt zahrnuje provozovatele přenosových soustav, provozovatele přenosových a distribučních soustav nebo provozovatele distribučních soustav alespoň ze dvou členských států. Provozovatelé distribučních soustav mohou být zapojeni, ale pouze s podporou provozovatelů přenosových soustav minimálně ze dvou členských států, kteří jsou úzce spojeni s projektem a zajišťují interoperabilitu. |
| --- | --- |

g)

u inteligentních plynárenských soustav projekt zahrnuje provozovatele přenosových soustav, provozovatele přenosových a distribučních soustav nebo provozovatele distribučních soustav alespoň ze dvou členských států. Provozovatelé distribučních soustav mohou být zapojeni, ale pouze s podporou provozovatelů přenosových soustav minimálně ze dvou členských států, kteří jsou úzce spojeni s projektem a zajišťují interoperabilitu.

| h) | u přenosu energie vyrobené z obnovitelných zdrojů na moři má projekt sloužit k přenosu elektřiny z míst na moři s kapacitou minimálně 500 MW a umožňovat přenos elektřiny do elektrizační soustavy konkrétního členského státu na pevnině, a zvyšovat tak množství elektřiny z obnovitelných zdrojů, jež je dostupné na vnitřním trhu. Projekt je rozvíjen v oblastech s nízkým rozšířením elektřiny z obnovitelných zdrojů na moři, prokazuje významný pozitivní dopad na cíle Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a její cíl klimatické neutrality do roku 2050 a významně přispívá k udržitelnosti energetického systému a integraci trhu, aniž by bránil přeshraničním kapacitám a tokům; |
| --- | --- |

h)

u přenosu energie vyrobené z obnovitelných zdrojů na moři má projekt sloužit k přenosu elektřiny z míst na moři s kapacitou minimálně 500 MW a umožňovat přenos elektřiny do elektrizační soustavy konkrétního členského státu na pevnině, a zvyšovat tak množství elektřiny z obnovitelných zdrojů, jež je dostupné na vnitřním trhu. Projekt je rozvíjen v oblastech s nízkým rozšířením elektřiny z obnovitelných zdrojů na moři, prokazuje významný pozitivní dopad na cíle Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a její cíl klimatické neutrality do roku 2050 a významně přispívá k udržitelnosti energetického systému a integraci trhu, aniž by bránil přeshraničním kapacitám a tokům;

| i) | u projektů oxidu uhličitého se projekt využívá k přepravě, případně k ukládání antropogenního oxidu uhličitého pocházejícího alespoň ze dvou členských států. |
| --- | --- |

i)

u projektů oxidu uhličitého se projekt využívá k přepravě, případně k ukládání antropogenního oxidu uhličitého pocházejícího alespoň ze dvou členských států.

2)

| a) | u projektů ve společném zájmu v kategorii stanovené v bodě 1 písm. a) až f) přílohy II projekt zvyšuje přenosovou kapacitu sítě či kapacitu dostupnou pro obchodní toky na hranici daného členského státu s jednou nebo více třetími zeměmi a na základě zvláštních kritérií vyjmenovaných v čl. 4 odst. 3 přináší přímo či nepřímo (prostřednictvím propojení se třetí zemí) významné výhody na úrovni Unie. Výpočet výhod pro členské státy provádí a zveřejňuje síť ENTSO pro elektřinu v rámci desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii; |
| --- | --- |

a)

u projektů ve společném zájmu v kategorii stanovené v bodě 1 písm. a) až f) přílohy II projekt zvyšuje přenosovou kapacitu sítě či kapacitu dostupnou pro obchodní toky na hranici daného členského státu s jednou nebo více třetími zeměmi a na základě zvláštních kritérií vyjmenovaných v čl. 4 odst. 3 přináší přímo či nepřímo (prostřednictvím propojení se třetí zemí) významné výhody na úrovni Unie. Výpočet výhod pro členské státy provádí a zveřejňuje síť ENTSO pro elektřinu v rámci desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii;

| b) | u projektů ve společném zájmu v kategorii stanovené v bodě 3 přílohy II projekt v oblasti vodíku umožňuje přepravu vodíku na hranici členského státu s jednou nebo více třetími zeměmi a na základě specifických kritérií vyjmenovaných v čl. 4 odst. 3 prokazuje, že přináší přímo či nepřímo (prostřednictvím propojení se třetí zemí) významné výhody na úrovni Unie. Výpočet výhod pro členské státy provádí a zveřejňuje síť ENTSO pro zemní plyn v rámci desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii; |
| --- | --- |

b)

u projektů ve společném zájmu v kategorii stanovené v bodě 3 přílohy II projekt v oblasti vodíku umožňuje přepravu vodíku na hranici členského státu s jednou nebo více třetími zeměmi a na základě specifických kritérií vyjmenovaných v čl. 4 odst. 3 prokazuje, že přináší přímo či nepřímo (prostřednictvím propojení se třetí zemí) významné výhody na úrovni Unie. Výpočet výhod pro členské státy provádí a zveřejňuje síť ENTSO pro zemní plyn v rámci desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii;

| c) | u projektů ve společném zájmu v kategorii stanovené v bodě 5 přílohy II mohou projekt využít nejméně dva členské státy a třetí země k přepravě a uložení antropogenního oxidu uhličitého. |
| --- | --- |

c)

u projektů ve společném zájmu v kategorii stanovené v bodě 5 přílohy II mohou projekt využít nejméně dva členské státy a třetí země k přepravě a uložení antropogenního oxidu uhličitého.

3)

| a) | přenos energie z obnovitelných zdrojů do hlavních míst spotřeby a úložišť posuzovaný v souladu s analýzou provedenou v rámci nejnovějšího dostupného desetiletého plánu rozvoje elektrické sítě pro celou Unii, zejména:






  i) | u přenosu elektřiny na základě odhadu rozsahu kapacity na výrobu energie z obnovitelných zdrojů energie (na základě technologií a v MW), které jsou na základě projektu propojeny a přenášeny, v porovnání s rozsahem plánované celkové výrobní kapacity elektřiny z těchto typů obnovitelných zdrojů energie v dotčeném členském státě v roce 2030 v souladu s integrovanými vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu předloženými členskými státy v souladu s nařízením (EU) 2018/1999; |
| --- | --- | --- |

a)

přenos energie z obnovitelných zdrojů do hlavních míst spotřeby a úložišť posuzovaný v souladu s analýzou provedenou v rámci nejnovějšího dostupného desetiletého plánu rozvoje elektrické sítě pro celou Unii, zejména:

i)

u přenosu elektřiny na základě odhadu rozsahu kapacity na výrobu energie z obnovitelných zdrojů energie (na základě technologií a v MW), které jsou na základě projektu propojeny a přenášeny, v porovnání s rozsahem plánované celkové výrobní kapacity elektřiny z těchto typů obnovitelných zdrojů energie v dotčeném členském státě v roce 2030 v souladu s integrovanými vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu předloženými členskými státy v souladu s nařízením (EU) 2018/1999;

| ii) | u ukládání energie na základě porovnání nové kapacity poskytované v rámci projektu se stávající celkovou kapacitou stejné technologie pro ukládání v analyzované oblasti stanovené v příloze V; |
| --- | --- |

ii)

u ukládání energie na základě porovnání nové kapacity poskytované v rámci projektu se stávající celkovou kapacitou stejné technologie pro ukládání v analyzované oblasti stanovené v příloze V;

| b) | integrace trhu, hospodářská soutěž a pružnost systému posuzované v souladu s analýzou provedenou v rámci nejnovějšího dostupného desetiletého plánu rozvoje elektrické sítě pro celou Unii, zejména:






  i) | u přeshraničních projektů, včetně projektů reinvestičních, podle výpočtu dopadu na schopnost sítě přenášet toky energií v obou směrech měřeného na základě množství energie (v MW) a jejich příspěvku k dosažení cíle minimální kapacity propojení 15 %, a u projektů s významným přeshraničním dopadem podle výpočtu dopadu na schopnost sítě přenášet toky energií na hranicích mezi příslušnými členskými státy, mezi příslušnými členskými státy a třetími zeměmi nebo v rámci jednotlivých členských států a na vyrovnávání nabídky a poptávky a provoz sítě v příslušných členských státech; |
| --- | --- | --- |

b)

integrace trhu, hospodářská soutěž a pružnost systému posuzované v souladu s analýzou provedenou v rámci nejnovějšího dostupného desetiletého plánu rozvoje elektrické sítě pro celou Unii, zejména:

i)

u přeshraničních projektů, včetně projektů reinvestičních, podle výpočtu dopadu na schopnost sítě přenášet toky energií v obou směrech měřeného na základě množství energie (v MW) a jejich příspěvku k dosažení cíle minimální kapacity propojení 15 %, a u projektů s významným přeshraničním dopadem podle výpočtu dopadu na schopnost sítě přenášet toky energií na hranicích mezi příslušnými členskými státy, mezi příslušnými členskými státy a třetími zeměmi nebo v rámci jednotlivých členských států a na vyrovnávání nabídky a poptávky a provoz sítě v příslušných členských státech;

| ii) | u oblasti analýzy definované v příloze V podle hodnocení dopadu z hlediska nákladů na výrobu a přenos energie v rámci celého systému a vývoje a sbližování tržních cen u daného projektu podle různých scénářů plánování, a to zejména s ohledem na změny v důsledku odlišného ekonomického přínosu; |
| --- | --- |

ii)

u oblasti analýzy definované v příloze V podle hodnocení dopadu z hlediska nákladů na výrobu a přenos energie v rámci celého systému a vývoje a sbližování tržních cen u daného projektu podle různých scénářů plánování, a to zejména s ohledem na změny v důsledku odlišného ekonomického přínosu;

| c) | bezpečnost dodávek, interoperabilita a bezpečný provoz systému posuzované v souladu s analýzou provedenou v rámci nejnovějšího dostupného desetiletého plánu rozvoje elektrické sítě, zejména pomocí hodnocení dopadu projektu na předpokládanou ztrátu zatížení v analyzované oblasti uvedené v příloze V z hlediska přiměřenosti výroby a přenosu u souboru období s charakteristickým zatížením s ohledem na očekávané změny extrémních povětrnostních klimatických jevů a jejich dopad na odolnost infrastruktury. Případně se posuzuje dopad projektu na nezávislou a spolehlivou kontrolu provozu a služeb systému. |
| --- | --- |

c)

bezpečnost dodávek, interoperabilita a bezpečný provoz systému posuzované v souladu s analýzou provedenou v rámci nejnovějšího dostupného desetiletého plánu rozvoje elektrické sítě, zejména pomocí hodnocení dopadu projektu na předpokládanou ztrátu zatížení v analyzované oblasti uvedené v příloze V z hlediska přiměřenosti výroby a přenosu u souboru období s charakteristickým zatížením s ohledem na očekávané změny extrémních povětrnostních klimatických jevů a jejich dopad na odolnost infrastruktury. Případně se posuzuje dopad projektu na nezávislou a spolehlivou kontrolu provozu a služeb systému.

4)

| a) | úroveň udržitelnosti měřená posouzením rozsahu schopnosti sítí připojovat a přenášet variabilní energii z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

a)

úroveň udržitelnosti měřená posouzením rozsahu schopnosti sítí připojovat a přenášet variabilní energii z obnovitelných zdrojů;

| b) | bezpečnost dodávek měřená posouzením úrovně ztrát v distribučních nebo přenosových sítích, případně v obou sítích, procenta využití (tj. průměrné zátěže) prvků elektrické sítě, dostupnosti prvků sítě (ve vztahu k plánované a neplánované údržbě) a jejího dopadu na výkonnost sítí a na délku trvání a četnost přerušení dodávek, včetně výpadků souvisejících s klimatem; |
| --- | --- |

b)

bezpečnost dodávek měřená posouzením úrovně ztrát v distribučních nebo přenosových sítích, případně v obou sítích, procenta využití (tj. průměrné zátěže) prvků elektrické sítě, dostupnosti prvků sítě (ve vztahu k plánované a neplánované údržbě) a jejího dopadu na výkonnost sítí a na délku trvání a četnost přerušení dodávek, včetně výpadků souvisejících s klimatem;

| c) | integrace trhu měřená posouzením míry využití inovací v provozu systémů, snížení energetické izolace a propojení a také úrovně integrace jiných odvětví a usnadnění nových obchodních modelů a struktur trhu; |
| --- | --- |

c)

integrace trhu měřená posouzením míry využití inovací v provozu systémů, snížení energetické izolace a propojení a také úrovně integrace jiných odvětví a usnadnění nových obchodních modelů a struktur trhu;

| d) | bezpečnost sítě, flexibilita a kvalita dodávek měřené posouzením inovativního přístupu k flexibilitě systému, kybernetické bezpečnosti, efektivní provozuschopnosti mezi provozovateli přenosových soustav a provozovateli distribučních soustav, kapacity pro integraci odezvy strany poptávky, ukládání, opatření v oblasti energetické účinnosti, nákladově efektivního využití digitálních nástrojů a IKT pro účely monitorování a kontroly, stability elektrického systému a kvality dodávaného napětí. |
| --- | --- |

d)

bezpečnost sítě, flexibilita a kvalita dodávek měřené posouzením inovativního přístupu k flexibilitě systému, kybernetické bezpečnosti, efektivní provozuschopnosti mezi provozovateli přenosových soustav a provozovateli distribučních soustav, kapacity pro integraci odezvy strany poptávky, ukládání, opatření v oblasti energetické účinnosti, nákladově efektivního využití digitálních nástrojů a IKT pro účely monitorování a kontroly, stability elektrického systému a kvality dodávaného napětí.

5)

| a) | udržitelnost měřená na základě přispění projektu ke snížení emisí skleníkových plynů v různých koncových aplikacích v těžko dekarbonizovatelných odvětvích, jako je průmysl nebo doprava; k flexibilitě a možnosti sezónního ukládání elektrické energie z obnovitelných zdrojů nebo k integraci vodíku z obnovitelných a nízkouhlíkových zdrojů s cílem zohlednit potřeby trhu a prosazovat využívání vodíku z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

a)

udržitelnost měřená na základě přispění projektu ke snížení emisí skleníkových plynů v různých koncových aplikacích v těžko dekarbonizovatelných odvětvích, jako je průmysl nebo doprava; k flexibilitě a možnosti sezónního ukládání elektrické energie z obnovitelných zdrojů nebo k integraci vodíku z obnovitelných a nízkouhlíkových zdrojů s cílem zohlednit potřeby trhu a prosazovat využívání vodíku z obnovitelných zdrojů;

| b) | integrace a interoperabilita trhu měřené na základě výpočtu přidané hodnoty projektu z hlediska integrace oblastí trhu a cenové konvergence a z hlediska celkové pružnosti systému; |
| --- | --- |

b)

integrace a interoperabilita trhu měřené na základě výpočtu přidané hodnoty projektu z hlediska integrace oblastí trhu a cenové konvergence a z hlediska celkové pružnosti systému;

| c) | bezpečnost dodávek a flexibilita měřené na základě výpočtu přidané hodnoty projektu z hlediska odolnosti, diverzity a flexibility dodávek vodíku; |
| --- | --- |

c)

bezpečnost dodávek a flexibilita měřené na základě výpočtu přidané hodnoty projektu z hlediska odolnosti, diverzity a flexibility dodávek vodíku;

| d) | hospodářská soutěž měřená posouzením přínosu daného projektu pro diverzifikaci včetně usnadnění přístupu k domácím zdrojům dodávek vodíku. |
| --- | --- |

d)

hospodářská soutěž měřená posouzením přínosu daného projektu pro diverzifikaci včetně usnadnění přístupu k domácím zdrojům dodávek vodíku.

6)

| a) | úroveň udržitelnosti měřená na základě hodnocení podílu obnovitelných a nízkouhlíkových plynů integrovaných do plynárenské sítě, souvisejících úspor emisí skleníkových plynů na celkové dekarbonizaci systému a náležitého zjišťování úniků; |
| --- | --- |

a)

úroveň udržitelnosti měřená na základě hodnocení podílu obnovitelných a nízkouhlíkových plynů integrovaných do plynárenské sítě, souvisejících úspor emisí skleníkových plynů na celkové dekarbonizaci systému a náležitého zjišťování úniků;

| b) | kvalita a bezpečnost dodávek měřená na základě hodnocení poměru spolehlivě dostupných dodávek plynu a poptávky v době špičky, podílu dovozu nahrazeného místními obnovitelnými a nízkouhlíkovými plyny, stability provozu soustavy, doby trvání a četnosti přerušení na odběratele; |
| --- | --- |

b)

kvalita a bezpečnost dodávek měřená na základě hodnocení poměru spolehlivě dostupných dodávek plynu a poptávky v době špičky, podílu dovozu nahrazeného místními obnovitelnými a nízkouhlíkovými plyny, stability provozu soustavy, doby trvání a četnosti přerušení na odběratele;

| c) | umožnění služeb flexibility, jako je odezva strany poptávky a ukládání, usnadněním integrace inteligentního energetického systému vytvořením propojení s jinými energetickými nosiči a odvětvími, měřené na základě hodnocení úspor nákladů umožněných v připojených energetických odvětvích a systémech, jako je systém tepla a elektřiny, doprava a průmysl. |
| --- | --- |

c)

umožnění služeb flexibility, jako je odezva strany poptávky a ukládání, usnadněním integrace inteligentního energetického systému vytvořením propojení s jinými energetickými nosiči a odvětvími, měřené na základě hodnocení úspor nákladů umožněných v připojených energetických odvětvích a systémech, jako je systém tepla a elektřiny, doprava a průmysl.

7)

| a) | udržitelnost měřená na základě posouzení podílu vodíku z obnovitelných zdrojů nebo nízkouhlíkového vodíku, a to zejména z obnovitelných zdrojů, splňujícího kritéria stanovená v bodě 4 písm. a) bodě ii) přílohy II integrovaného do sítě nebo na základě odhadu míry využití syntetických paliv tohoto původu a souvisejících úspor emisí skleníkových plynů; |
| --- | --- |

a)

udržitelnost měřená na základě posouzení podílu vodíku z obnovitelných zdrojů nebo nízkouhlíkového vodíku, a to zejména z obnovitelných zdrojů, splňujícího kritéria stanovená v bodě 4 písm. a) bodě ii) přílohy II integrovaného do sítě nebo na základě odhadu míry využití syntetických paliv tohoto původu a souvisejících úspor emisí skleníkových plynů;

| b) | bezpečnost dodávek měřená na základě posouzení jeho příspěvku k bezpečnosti, stabilitě a efektivitě provozu sítě, mimo jiné posouzením omezení výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů, kterým se podařilo předejít; |
| --- | --- |

b)

bezpečnost dodávek měřená na základě posouzení jeho příspěvku k bezpečnosti, stabilitě a efektivitě provozu sítě, mimo jiné posouzením omezení výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů, kterým se podařilo předejít;

| c) | umožnění služeb flexibility, jako je odezva strany poptávky a ukládání energie usnadněním integrace inteligentního energetického systému vytvořením propojení s jinými energetickými nosiči a odvětvími, měřené na základě hodnocení úspor nákladů umožněných v připojených energetických odvětvích a systémech, jako jsou plynárenské, vodíkové, energetické a tepelné sítě a odvětví dopravy a průmyslu. |
| --- | --- |

c)

umožnění služeb flexibility, jako je odezva strany poptávky a ukládání energie usnadněním integrace inteligentního energetického systému vytvořením propojení s jinými energetickými nosiči a odvětvími, měřené na základě hodnocení úspor nákladů umožněných v připojených energetických odvětvích a systémech, jako jsou plynárenské, vodíkové, energetické a tepelné sítě a odvětví dopravy a průmyslu.

8)

| a) | udržitelnost měřená na základě posouzení celkového očekávaného snížení emisí skleníkových plynů během celého životního cyklu projektu a neexistence alternativních technologických řešení, jako je mimo jiné energetická účinnost a elektrifikace integrující obnovitelné zdroje, za účelem dosažení stejného snížení emisí skleníkových plynů, jako je množství oxidu uhličitého, které má být zachyceno v připojených průmyslových zařízeních za srovnatelných nákladů ve srovnatelném časovém rámci, při čemž se podle potřeby přihlédne k emisím skleníkových plynů z energie nezbytné pro zachycení, přepravu a ukládání oxidu uhličitého, a to s ohledem na infrastrukturu, včetně případného dalšího možného budoucího využití; |
| --- | --- |

a)

udržitelnost měřená na základě posouzení celkového očekávaného snížení emisí skleníkových plynů během celého životního cyklu projektu a neexistence alternativních technologických řešení, jako je mimo jiné energetická účinnost a elektrifikace integrující obnovitelné zdroje, za účelem dosažení stejného snížení emisí skleníkových plynů, jako je množství oxidu uhličitého, které má být zachyceno v připojených průmyslových zařízeních za srovnatelných nákladů ve srovnatelném časovém rámci, při čemž se podle potřeby přihlédne k emisím skleníkových plynů z energie nezbytné pro zachycení, přepravu a ukládání oxidu uhličitého, a to s ohledem na infrastrukturu, včetně případného dalšího možného budoucího využití;

| b) | odolnost a bezpečnost měřené posouzením bezpečnosti infrastruktury; |
| --- | --- |

b)

odolnost a bezpečnost měřené posouzením bezpečnosti infrastruktury;

| c) | zmírnění environmentální zátěže a rizika prostřednictvím trvalé neutralizace oxidu uhličitého. |
| --- | --- |

c)

zmírnění environmentální zátěže a rizika prostřednictvím trvalé neutralizace oxidu uhličitého.

---

PŘÍLOHA V

ANALÝZA NÁKLADŮ A PŘÍNOSŮ ENERGETICKÉHO SYSTÉMU V CELÉ ŠÍŘI

Metodiky analýzy nákladů a přínosů vypracované sítí ENTSO pro elektřinu a sítí ENTSO pro zemní plyn jsou vzájemně konzistentní a současně zohledňují specifika jednotlivých odvětví. Metodiky harmonizované a transparentní analýzy nákladů a přínosů energetického systému v celé šíři z hlediska projektů na seznamu Unie jsou jednotné pro všechny kategorie infrastruktury, ledaže jsou odpovídajícím způsobem odůvodněny specifické prvky. Zabývají se náklady v širším smyslu (včetně externalit) s ohledem na cíle Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a její cíl klimatické neutrality do roku 2050 a splňují následující zásady:

| 1) | Oblast analýzy jednotlivých projektů zahrnuje všechny členské státy a třetí země, na jejichž území je projekt situován, všechny přímo sousedící členské státy a všechny ostatní členské státy, ve kterých bude mít projekt významný dopad. Za tímto účelem síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn spolupracují se všemi příslušnými provozovateli systémů v příslušných třetích zemích. V případě projektů spadajících do kategorie energetické infrastruktury uvedené v bodě 3 přílohy II síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn spolupracují s předkladatelem projektu, a to i tehdy, není-li provozovatelem soustavy; |
| --- | --- |

1)

Oblast analýzy jednotlivých projektů zahrnuje všechny členské státy a třetí země, na jejichž území je projekt situován, všechny přímo sousedící členské státy a všechny ostatní členské státy, ve kterých bude mít projekt významný dopad. Za tímto účelem síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn spolupracují se všemi příslušnými provozovateli systémů v příslušných třetích zemích. V případě projektů spadajících do kategorie energetické infrastruktury uvedené v bodě 3 přílohy II síť ENTSO pro elektřinu a síť ENTSO pro zemní plyn spolupracují s předkladatelem projektu, a to i tehdy, není-li provozovatelem soustavy;

| 2) | každá analýza nákladů a přínosů obsahuje citlivostní analýzy souboru vstupních dat, včetně nákladů na výrobu a nákladů souvisejících se skleníkovými plyny, jakož i předpokládaný vývoj poptávky a nabídky, a to i pokud jde o obnovitelné zdroje energie, a včetně flexibility obou těchto aspektů, a dostupnost ukládání energie, datum uvedení jednotlivých projektů v téže analyzované oblasti do provozu, klimatické dopady a další relevantní parametry; |
| --- | --- |

2)

každá analýza nákladů a přínosů obsahuje citlivostní analýzy souboru vstupních dat, včetně nákladů na výrobu a nákladů souvisejících se skleníkovými plyny, jakož i předpokládaný vývoj poptávky a nabídky, a to i pokud jde o obnovitelné zdroje energie, a včetně flexibility obou těchto aspektů, a dostupnost ukládání energie, datum uvedení jednotlivých projektů v téže analyzované oblasti do provozu, klimatické dopady a další relevantní parametry;

| 3) | metodiky vymezí analýzu, která má být provedena, na základě souboru relevantních víceoborových vstupních dat posouzením dopadu v situaci, kdy bude realizován jednotlivý projekt, a v situaci, kdy realizován nebude, a zahrnuje relevantní informace o vzájemné provázanosti s jinými projekty; |
| --- | --- |

3)

metodiky vymezí analýzu, která má být provedena, na základě souboru relevantních víceoborových vstupních dat posouzením dopadu v situaci, kdy bude realizován jednotlivý projekt, a v situaci, kdy realizován nebude, a zahrnuje relevantní informace o vzájemné provázanosti s jinými projekty;

| 4) | metodiky určí pokyny pro modelování rozvoje a využívání energetické sítě a trhu nezbytné pro provedení analýzy nákladů a přínosů. Modelování umožní úplné posouzení hospodářských přínosů, včetně integrace trhu, bezpečnosti dodávek a hospodářské soutěže, jakož i odstranění energetické izolace, sociálních, environmentálních a klimatických dopadů, včetně meziodvětvových dopadů. Metodika je plně transparentní a obsahuje také podrobné informace o tom, proč a jak se vypočítávají přínosy a náklady, a o jaké přínosy a náklady se jedná; |
| --- | --- |

4)

metodiky určí pokyny pro modelování rozvoje a využívání energetické sítě a trhu nezbytné pro provedení analýzy nákladů a přínosů. Modelování umožní úplné posouzení hospodářských přínosů, včetně integrace trhu, bezpečnosti dodávek a hospodářské soutěže, jakož i odstranění energetické izolace, sociálních, environmentálních a klimatických dopadů, včetně meziodvětvových dopadů. Metodika je plně transparentní a obsahuje také podrobné informace o tom, proč a jak se vypočítávají přínosy a náklady, a o jaké přínosy a náklady se jedná;

| 5) | metodiky objasňují, jak je zásada „energetická účinnost v první řadě“ uplatňována ve všech krocích desetiletých plánů rozvoje sítě pro celou Unii; |
| --- | --- |

5)

metodiky objasňují, jak je zásada „energetická účinnost v první řadě“ uplatňována ve všech krocích desetiletých plánů rozvoje sítě pro celou Unii;

| 6) | metodiky objasňují, že projekt nebude bránit rozvoji a zavádění obnovitelných zdrojů energie; |
| --- | --- |

6)

metodiky objasňují, že projekt nebude bránit rozvoji a zavádění obnovitelných zdrojů energie;

| 7) | metodiky zajistí určení členských států, na které má projekt čistý pozitivní dopad, příjemců, členských států, na něž má projekt čisté negativní dopady, a subjektů, které ponesou náklady, což mohou být jiné členské státy než ty, na jejichž území je infrastruktura vybudována; |
| --- | --- |

7)

metodiky zajistí určení členských států, na které má projekt čistý pozitivní dopad, příjemců, členských států, na něž má projekt čisté negativní dopady, a subjektů, které ponesou náklady, což mohou být jiné členské státy než ty, na jejichž území je infrastruktura vybudována;

| 8) | metodiky berou v úvahu alespoň kapitálové výdaje, výdaje na provoz a údržbu, jakož i náklady vzniklé pro související soustavu v průběhu celého technického životního cyklu projektu, jako jsou náklady na vyřazení z provozu a na nakládání s odpady, včetně externích nákladů. Metodiky poskytnou vodítka ohledně diskontních sazeb, technického životního cyklu a zbytkové hodnoty, které mají být při výpočtech použity. Dále zahrnují povinnou metodiku pro výpočet poměru přínosů a nákladů a čisté současné hodnoty, jakož i rozlišení přínosů podle úrovně spolehlivosti metod jejich odhadu. Zohlední se rovněž metody výpočtu klimatického a environmentálních dopadů projektů a přínos k plnění cílů Unie v oblasti energetiky, jako je rozšíření obnovitelných zdrojů energie, energetická účinnost a propojení; |
| --- | --- |

8)

metodiky berou v úvahu alespoň kapitálové výdaje, výdaje na provoz a údržbu, jakož i náklady vzniklé pro související soustavu v průběhu celého technického životního cyklu projektu, jako jsou náklady na vyřazení z provozu a na nakládání s odpady, včetně externích nákladů. Metodiky poskytnou vodítka ohledně diskontních sazeb, technického životního cyklu a zbytkové hodnoty, které mají být při výpočtech použity. Dále zahrnují povinnou metodiku pro výpočet poměru přínosů a nákladů a čisté současné hodnoty, jakož i rozlišení přínosů podle úrovně spolehlivosti metod jejich odhadu. Zohlední se rovněž metody výpočtu klimatického a environmentálních dopadů projektů a přínos k plnění cílů Unie v oblasti energetiky, jako je rozšíření obnovitelných zdrojů energie, energetická účinnost a propojení;

| 9) | metodiky zajistí, aby opatření pro přizpůsobení se změně klimatu přijatá u každého projektu byla posouzena a odrážela náklady na emise skleníkových plynů a aby posouzení bylo spolehlivé a v souladu s jinými politikami Unie s cílem umožnit srovnání s jinými řešeními, jež novou infrastrukturu nevyžadují. |
| --- | --- |

9)

metodiky zajistí, aby opatření pro přizpůsobení se změně klimatu přijatá u každého projektu byla posouzena a odrážela náklady na emise skleníkových plynů a aby posouzení bylo spolehlivé a v souladu s jinými politikami Unie s cílem umožnit srovnání s jinými řešeními, jež novou infrastrukturu nevyžadují.

---

PŘÍLOHA VI

OBECNÉ ZÁSADY TRANSPARENTNOSTI A ÚČASTI VEŘEJNOSTI

1)

| a) | vymezení příslušných právních předpisů, z nichž vycházejí rozhodnutí a stanoviska týkající se různých typů relevantních projektů společného zájmu, včetně práva v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

a)

vymezení příslušných právních předpisů, z nichž vycházejí rozhodnutí a stanoviska týkající se různých typů relevantních projektů společného zájmu, včetně práva v oblasti životního prostředí;

| b) | seznam příslušných rozhodnutí a stanovisek, která je nutno získat; |
| --- | --- |

b)

seznam příslušných rozhodnutí a stanovisek, která je nutno získat;

| c) | název a kontaktní údaje příslušného orgánu, dalších dotčených orgánů a dotčených hlavních zúčastněných stran; |
| --- | --- |

c)

název a kontaktní údaje příslušného orgánu, dalších dotčených orgánů a dotčených hlavních zúčastněných stran;

| d) | pracovní postupy popisující jednotlivé fáze procesu včetně orientačního časového rámce a stručný přehled fází rozhodovacího procesu u různých typů příslušných projektů společného zájmu; |
| --- | --- |

d)

pracovní postupy popisující jednotlivé fáze procesu včetně orientačního časového rámce a stručný přehled fází rozhodovacího procesu u různých typů příslušných projektů společného zájmu;

| e) | informace o rozsahu, struktuře a úrovni podrobnosti dokumentů, které mají být předloženy spolu s žádostí o rozhodnutí, včetně kontrolního seznamu; |
| --- | --- |

e)

informace o rozsahu, struktuře a úrovni podrobnosti dokumentů, které mají být předloženy spolu s žádostí o rozhodnutí, včetně kontrolního seznamu;

| f) | fáze a prostředky umožňující účast široké veřejnosti na tomto procesu; |
| --- | --- |

f)

fáze a prostředky umožňující účast široké veřejnosti na tomto procesu;

| g) | způsob, kterým musí příslušný orgán, další dotčené orgány a předkladatel projektu prokázat, že byla zohledněna stanoviska vyjádřená při veřejné konzultaci, například tím, že ukáže, jaké změny byly provedeny v umístění a koncepci projektu, nebo poskytne důvody, proč taková stanoviska nebyla zohledněna; |
| --- | --- |

g)

způsob, kterým musí příslušný orgán, další dotčené orgány a předkladatel projektu prokázat, že byla zohledněna stanoviska vyjádřená při veřejné konzultaci, například tím, že ukáže, jaké změny byly provedeny v umístění a koncepci projektu, nebo poskytne důvody, proč taková stanoviska nebyla zohledněna;

| h) | překlady jejího obsahu do všech jazyků sousedních členských států mají být v maximální možné míře prováděny v koordinaci s příslušnými sousedními členskými státy. |
| --- | --- |

h)

překlady jejího obsahu do všech jazyků sousedních členských států mají být v maximální možné míře prováděny v koordinaci s příslušnými sousedními členskými státy.

2)

| a) | rozhodnutí a stanoviska, která je nutno získat; |
| --- | --- |

a)

rozhodnutí a stanoviska, která je nutno získat;

| b) | pravděpodobně dotčené orgány, zúčastněné strany a veřejnost; |
| --- | --- |

b)

pravděpodobně dotčené orgány, zúčastněné strany a veřejnost;

| c) | jednotlivé etapy tohoto postupu a jejich trvání; |
| --- | --- |

c)

jednotlivé etapy tohoto postupu a jejich trvání;

| d) | hlavní cíle, jichž má být dosaženo, a příslušné termíny z hlediska komplexního rozhodnutí, které má být přijato; |
| --- | --- |

d)

hlavní cíle, jichž má být dosaženo, a příslušné termíny z hlediska komplexního rozhodnutí, které má být přijato;

| e) | zdroje plánované orgány a případně další potřebné zdroje. |
| --- | --- |

e)

zdroje plánované orgány a případně další potřebné zdroje.

3)

| a) | zúčastněné strany ovlivněné projektem společného zájmu včetně příslušných celostátních, regionálních a místních orgánů, vlastníků půdy a občanů žijících v blízkosti tohoto projektu, široké veřejnosti a jejích sdružení, organizací nebo skupin jsou v rané fázi, kdy je stále ještě možné zohlednit potenciální obavy veřejnosti, rozsáhlým způsobem informovány a konzultovány otevřeným a transparentním způsobem a za účasti všech stran. Pokud je to vhodné, příslušný orgán aktivně podporuje aktivity prováděné předkladatelem projektu; |
| --- | --- |

a)

zúčastněné strany ovlivněné projektem společného zájmu včetně příslušných celostátních, regionálních a místních orgánů, vlastníků půdy a občanů žijících v blízkosti tohoto projektu, široké veřejnosti a jejích sdružení, organizací nebo skupin jsou v rané fázi, kdy je stále ještě možné zohlednit potenciální obavy veřejnosti, rozsáhlým způsobem informovány a konzultovány otevřeným a transparentním způsobem a za účasti všech stran. Pokud je to vhodné, příslušný orgán aktivně podporuje aktivity prováděné předkladatelem projektu;

| b) | příslušné orgány zajistí v případech, kdy to bude možné, sloučení postupů veřejných konzultací pro projekty společného zájmu, včetně veřejných konzultací již vyžadovaných na základě vnitrostátních právních předpisů. Každá veřejná konzultace se týká všech předmětů vztahujících se k příslušné fázi řízení a jeden předmět vztahující se k příslušné fázi řízení nelze řešit v rámci více než jedné veřejné konzultace; jedna veřejná konzultace se však může konat na více než jednom zeměpisném místě. Předměty veřejné konzultace jsou jasně uvedeny v oznámení o veřejné konzultaci; |
| --- | --- |

b)

příslušné orgány zajistí v případech, kdy to bude možné, sloučení postupů veřejných konzultací pro projekty společného zájmu, včetně veřejných konzultací již vyžadovaných na základě vnitrostátních právních předpisů. Každá veřejná konzultace se týká všech předmětů vztahujících se k příslušné fázi řízení a jeden předmět vztahující se k příslušné fázi řízení nelze řešit v rámci více než jedné veřejné konzultace; jedna veřejná konzultace se však může konat na více než jednom zeměpisném místě. Předměty veřejné konzultace jsou jasně uvedeny v oznámení o veřejné konzultaci;

| c) | vznášet připomínky a námitky je přípustné pouze v období od zahájení veřejných konzultací do uplynutí termínu uzávěrky. |
| --- | --- |

c)

vznášet připomínky a námitky je přípustné pouze v období od zahájení veřejných konzultací do uplynutí termínu uzávěrky.

| d) | navrhovatelé projektů zajistí, aby konzultace probíhaly v období, které umožňuje otevřené a inkluzivní zapojení veřejnosti. |
| --- | --- |

d)

navrhovatelé projektů zajistí, aby konzultace probíhaly v období, které umožňuje otevřené a inkluzivní zapojení veřejnosti.

4)

| a) | dotčených a oslovených zúčastněných stranách; |
| --- | --- |

a)

dotčených a oslovených zúčastněných stranách;

| b) | plánovaných opatřeních, s obecným uvedením návrhů dat a míst konání zvláštních schůzek; |
| --- | --- |

b)

plánovaných opatřeních, s obecným uvedením návrhů dat a míst konání zvláštních schůzek;

| c) | časové ose; |
| --- | --- |

c)

časové ose;

| d) | lidských zdrojích přidělených na různé úkoly. |
| --- | --- |

d)

lidských zdrojích přidělených na různé úkoly.

5)

| a) | zveřejní informační brožuru v elektronické a případně i v tištěné podobě v rozsahu maximálně 15 stran, která bude obsahovat jasný a výstižný nástin popisu a účelu a předběžný časový harmonogram projektu, vnitrostátní plán rozvoje sítí zohledňující alternativní možnosti, typy a charakteristiky potenciálního dopadu včetně dopadu přeshraniční povahy a možná opatření ke zmírnění rizik, přičemž taková informační brožura se má zveřejnit před zahájením konzultací a má v ní být uveden seznam internetových adres webových stránek projektu společného zájmu, na který odkazuje čl. 9 odst. 7, platforma pro transparentnost podle článku 23 a příručka postupů podle bodu 1 této přílohy; |
| --- | --- |

a)

zveřejní informační brožuru v elektronické a případně i v tištěné podobě v rozsahu maximálně 15 stran, která bude obsahovat jasný a výstižný nástin popisu a účelu a předběžný časový harmonogram projektu, vnitrostátní plán rozvoje sítí zohledňující alternativní možnosti, typy a charakteristiky potenciálního dopadu včetně dopadu přeshraniční povahy a možná opatření ke zmírnění rizik, přičemž taková informační brožura se má zveřejnit před zahájením konzultací a má v ní být uveden seznam internetových adres webových stránek projektu společného zájmu, na který odkazuje čl. 9 odst. 7, platforma pro transparentnost podle článku 23 a příručka postupů podle bodu 1 této přílohy;

| b) | zveřejní informace o konzultaci na internetových stránkách projektu společného zájmu uvedených v čl. 9 odst. 7, na vývěskách úřadů místních správ a alespoň v jednom, případně ve dvou místních sdělovacích prostředcích; |
| --- | --- |

b)

zveřejní informace o konzultaci na internetových stránkách projektu společného zájmu uvedených v čl. 9 odst. 7, na vývěskách úřadů místních správ a alespoň v jednom, případně ve dvou místních sdělovacích prostředcích;

| c) | písemnou nebo elektronickou formou pozve dotčené zúčastněné strany, sdružení, organizace a skupiny na zvláštní jednání, na nichž se projednají vznesené obavy. |
| --- | --- |

c)

písemnou nebo elektronickou formou pozve dotčené zúčastněné strany, sdružení, organizace a skupiny na zvláštní jednání, na nichž se projednají vznesené obavy.

6)

| a) | datum poslední aktualizace internetových stránek projektu; |
| --- | --- |

a)

datum poslední aktualizace internetových stránek projektu;

| b) | překlady jejich obsahu do všech jazyků členských států, jichž se projekt týká nebo na které má významný přeshraniční dopad v souladu s bodem 1 přílohy IV; |
| --- | --- |

b)

překlady jejich obsahu do všech jazyků členských států, jichž se projekt týká nebo na které má významný přeshraniční dopad v souladu s bodem 1 přílohy IV;

| c) | informační brožura uvedená v bodě 5, doplněná nejnovějšími údaji o projektu; |
| --- | --- |

c)

informační brožura uvedená v bodě 5, doplněná nejnovějšími údaji o projektu;

| d) | netechnický a pravidelně aktualizovaný souhrn, který odráží aktuální stav projektu, včetně zeměpisných informací, a v případě aktualizace jasně vyznačí změny v předchozích verzích; |
| --- | --- |

d)

netechnický a pravidelně aktualizovaný souhrn, který odráží aktuální stav projektu, včetně zeměpisných informací, a v případě aktualizace jasně vyznačí změny v předchozích verzích;

| e) | prováděcí plán uvedený v čl. 5 odst. 1, doplněný nejnovějšími údaji o projektu; |
| --- | --- |

e)

prováděcí plán uvedený v čl. 5 odst. 1, doplněný nejnovějšími údaji o projektu;

| f) | finanční prostředky vyčleněné a uhrazené Unií na daný projekt; |
| --- | --- |

f)

finanční prostředky vyčleněné a uhrazené Unií na daný projekt;

| g) | plánování projektu a veřejných konzultací s jasným uvedením dat a míst veřejných konzultací a jednání a předpokládaných předmětů relevantních pro tato jednání; |
| --- | --- |

g)

plánování projektu a veřejných konzultací s jasným uvedením dat a míst veřejných konzultací a jednání a předpokládaných předmětů relevantních pro tato jednání;

| h) | kontaktní údaje za účelem získání dalších informací nebo dokumentů; |
| --- | --- |

h)

kontaktní údaje za účelem získání dalších informací nebo dokumentů;

| i) | kontaktní údaje za účelem předávání připomínek a námitek v průběhu veřejných konzultací. |
| --- | --- |

i)

kontaktní údaje za účelem předávání připomínek a námitek v průběhu veřejných konzultací.

---

| 3.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/103 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/103

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/870

ze dne 30. května 2022

o dočasných opatřeních pro liberalizaci obchodu, která doplňují obchodní koncese použitelné pro ukrajinské produkty podle Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na straně jedné a Ukrajinou na straně druhé

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (2) (dále jen „dohoda o přidružení“) tvoří základ vztahů mezi Unií a Ukrajinou. V souladu s rozhodnutím Rady 2014/668/EU (3) byla hlava IV dohody o přidružení, která se týká obchodu a obchodních záležitostí, prozatímně prováděna od 1. ledna 2016 a po ratifikaci všemi členskými státy vstoupila v platnost dne 1. září 2017. |
| --- | --- |

(1)

Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (2) (dále jen „dohoda o přidružení“) tvoří základ vztahů mezi Unií a Ukrajinou. V souladu s rozhodnutím Rady 2014/668/EU (3) byla hlava IV dohody o přidružení, která se týká obchodu a obchodních záležitostí, prozatímně prováděna od 1. ledna 2016 a po ratifikaci všemi členskými státy vstoupila v platnost dne 1. září 2017.

| (2) | Strany dohody o přidružení (dále jen „strany“) v ní vyjádřily své přání ambiciózním a inovativním způsobem posílit a rozšířit vzájemné vztahy, usnadnit postupnou hospodářskou integraci a dosáhnout jí, v souladu s právy a povinnostmi vyplývajícími z jejich členství ve Světové obchodní organizaci. |
| --- | --- |

(2)

Strany dohody o přidružení (dále jen „strany“) v ní vyjádřily své přání ambiciózním a inovativním způsobem posílit a rozšířit vzájemné vztahy, usnadnit postupnou hospodářskou integraci a dosáhnout jí, v souladu s právy a povinnostmi vyplývajícími z jejich členství ve Světové obchodní organizaci.

| (3) | Článek 2 dohody o přidružení stanoví jakožto její základní prvky mimo jiné dodržování demokratických zásad, lidských práv a základních svobod a také podporu dodržování zásad svrchovanosti a územní celistvosti, nedotknutelnosti hranic a nezávislosti. |
| --- | --- |

(3)

Článek 2 dohody o přidružení stanoví jakožto její základní prvky mimo jiné dodržování demokratických zásad, lidských práv a základních svobod a také podporu dodržování zásad svrchovanosti a územní celistvosti, nedotknutelnosti hranic a nezávislosti.

| (4) | Článek 25 dohody o přidružení stanoví postupné vytvoření oblasti volného obchodu mezi stranami v souladu s článkem XXIV Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 (dále jen „GATT 1994“). Za tímto účelem článek 29 dohody o přidružení stanoví postupné odstraňování cel v souladu se sazebníky, jež jsou v ní obsaženy, a umožňuje toto odstraňování urychlit a rozšířit. Článek 48 dohody o přidružení stanoví, že před uplatněním antidumpingových opatření mezi stranami je třeba přihlédnout k veřejnému zájmu. |
| --- | --- |

(4)

Článek 25 dohody o přidružení stanoví postupné vytvoření oblasti volného obchodu mezi stranami v souladu s článkem XXIV Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 (dále jen „GATT 1994“). Za tímto účelem článek 29 dohody o přidružení stanoví postupné odstraňování cel v souladu se sazebníky, jež jsou v ní obsaženy, a umožňuje toto odstraňování urychlit a rozšířit. Článek 48 dohody o přidružení stanoví, že před uplatněním antidumpingových opatření mezi stranami je třeba přihlédnout k veřejnému zájmu.

| (5) | Nevyprovokovaná a neospravedlnitelná válečná agrese Ruska proti Ukrajině vedená od 24. února 2022 má velmi nepříznivý dopad na schopnost Ukrajiny obchodovat se zbytkem světa kvůli ničení výrobní kapacity i kvůli nedostupnosti značné části přepravních prostředků v důsledku uzavření přístupu k Černému moři. Za těchto výjimečných okolností a za účelem zmírnění nepříznivého hospodářského dopadu válečné agrese Ruska proti Ukrajině je nezbytné urychlit rozvoj užších hospodářských vztahů mezi Unií a Ukrajinou s cílem poskytnout rychlou podporu ukrajinským orgánům a obyvatelstvu. V souladu s urychlením odstraňování cel na obchod mezi Unií a Ukrajinou je proto nezbytné a vhodné stimulovat obchodní toky a udělit koncese v podobě opatření pro liberalizaci obchodu pro všechny produkty. |
| --- | --- |

(5)

Nevyprovokovaná a neospravedlnitelná válečná agrese Ruska proti Ukrajině vedená od 24. února 2022 má velmi nepříznivý dopad na schopnost Ukrajiny obchodovat se zbytkem světa kvůli ničení výrobní kapacity i kvůli nedostupnosti značné části přepravních prostředků v důsledku uzavření přístupu k Černému moři. Za těchto výjimečných okolností a za účelem zmírnění nepříznivého hospodářského dopadu válečné agrese Ruska proti Ukrajině je nezbytné urychlit rozvoj užších hospodářských vztahů mezi Unií a Ukrajinou s cílem poskytnout rychlou podporu ukrajinským orgánům a obyvatelstvu. V souladu s urychlením odstraňování cel na obchod mezi Unií a Ukrajinou je proto nezbytné a vhodné stimulovat obchodní toky a udělit koncese v podobě opatření pro liberalizaci obchodu pro všechny produkty.

| (6) | Podle čl. 21 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) má Unie zajistit soudržnost mezi jednotlivými oblastmi své vnější činnosti. Podle čl. 207 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má být společná obchodní politika prováděna v rámci zásad a cílů vnější činnosti Unie. |
| --- | --- |

(6)

Podle čl. 21 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) má Unie zajistit soudržnost mezi jednotlivými oblastmi své vnější činnosti. Podle čl. 207 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má být společná obchodní politika prováděna v rámci zásad a cílů vnější činnosti Unie.

| (7) | Opatření pro liberalizaci obchodu zavedená tímto nařízením by měla mít tuto podobu: i) úplné odstranění dovozních cel (dále jen „preferenční celní sazby“) na dovoz průmyslových produktů z Ukrajiny; ii) pozastavení používání systému vstupní ceny u ovoce a zeleniny; iii) pozastavení celních kvót a úplné odstranění dovozních cel; iv) odchylně od čl. 14 odst. 1 prvního pododstavce nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (4) by antidumpingová cla na dovoz pocházející z Ukrajiny, který byl uskutečněn během uplatňování tohoto nařízení, neměla být vybírána v žádném okamžiku, a to ani po skončení platnosti tohoto nařízení, a v) dočasné pozastavení uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/478 (5). Prostřednictvím uvedených opatření tak Unie dočasně poskytne vhodnou hospodářskou a finanční podporu ve prospěch Ukrajiny a dotčených hospodářských subjektů. |
| --- | --- |

(7)

Opatření pro liberalizaci obchodu zavedená tímto nařízením by měla mít tuto podobu: i) úplné odstranění dovozních cel (dále jen „preferenční celní sazby“) na dovoz průmyslových produktů z Ukrajiny; ii) pozastavení používání systému vstupní ceny u ovoce a zeleniny; iii) pozastavení celních kvót a úplné odstranění dovozních cel; iv) odchylně od čl. 14 odst. 1 prvního pododstavce nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (4) by antidumpingová cla na dovoz pocházející z Ukrajiny, který byl uskutečněn během uplatňování tohoto nařízení, neměla být vybírána v žádném okamžiku, a to ani po skončení platnosti tohoto nařízení, a v) dočasné pozastavení uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/478 (5). Prostřednictvím uvedených opatření tak Unie dočasně poskytne vhodnou hospodářskou a finanční podporu ve prospěch Ukrajiny a dotčených hospodářských subjektů.

| (8) | S cílem předcházet podvodům by preferenční zacházení zavedené tímto nařízením mělo být podmíněno tím, že Ukrajina bude dodržovat veškeré příslušné podmínky pro získání výhod plynoucích z dohody o přidružení, včetně pravidel původu dotčených produktů a souvisejících postupů, a že Ukrajina naváže úzkou správní spolupráci s Unií podle dohody o přidružení. |
| --- | --- |

(8)

S cílem předcházet podvodům by preferenční zacházení zavedené tímto nařízením mělo být podmíněno tím, že Ukrajina bude dodržovat veškeré příslušné podmínky pro získání výhod plynoucích z dohody o přidružení, včetně pravidel původu dotčených produktů a souvisejících postupů, a že Ukrajina naváže úzkou správní spolupráci s Unií podle dohody o přidružení.

| (9) | Ukrajina by se měla zdržet zavádění nových cel nebo poplatků s rovnocenným účinkem a nových množstevních omezení nebo opatření s rovnocenným účinkem a zvyšování úrovně stávajících cel nebo poplatků a zavádění dalších omezení obchodu s Unií, není-li to zjevně odůvodněno válečnými okolnostmi. Pokud Ukrajina některou z těchto podmínek nedodrží, Komise by měla být zmocněna dočasně pozastavit v plném či částečném rozsahu preferenční zacházení zavedené tímto nařízením. |
| --- | --- |

(9)

Ukrajina by se měla zdržet zavádění nových cel nebo poplatků s rovnocenným účinkem a nových množstevních omezení nebo opatření s rovnocenným účinkem a zvyšování úrovně stávajících cel nebo poplatků a zavádění dalších omezení obchodu s Unií, není-li to zjevně odůvodněno válečnými okolnostmi. Pokud Ukrajina některou z těchto podmínek nedodrží, Komise by měla být zmocněna dočasně pozastavit v plném či částečném rozsahu preferenční zacházení zavedené tímto nařízením.

| (10) | Článek 2 dohody o přidružení stanoví, že jejími základními prvky je mimo jiné dodržování demokratických zásad, lidských práv a základních svobod, jakož i boj proti šíření zbraní hromadného ničení, souvisejících materiálů a jejich nosičů. Mimoto článek 3 dohody o přidružení stanoví, že právní stát, řádná správa věcí veřejných, potírání korupce, boj proti různým formám přeshraniční organizované trestné činnosti a terorismu, podpora udržitelného rozvoje a účinného multilateralismu jsou hlavními faktory upevňování vztahů mezi stranami. Stejně jako u jiných dohod o přidružení uzavřených Unií je vhodné zavést možnost dočasného pozastavení preferenčního zacházení zavedeného tímto nařízením, pokud Ukrajina nebude dodržovat obecné zásady dohody o přidružení. |
| --- | --- |

(10)

Článek 2 dohody o přidružení stanoví, že jejími základními prvky je mimo jiné dodržování demokratických zásad, lidských práv a základních svobod, jakož i boj proti šíření zbraní hromadného ničení, souvisejících materiálů a jejich nosičů. Mimoto článek 3 dohody o přidružení stanoví, že právní stát, řádná správa věcí veřejných, potírání korupce, boj proti různým formám přeshraniční organizované trestné činnosti a terorismu, podpora udržitelného rozvoje a účinného multilateralismu jsou hlavními faktory upevňování vztahů mezi stranami. Stejně jako u jiných dohod o přidružení uzavřených Unií je vhodné zavést možnost dočasného pozastavení preferenčního zacházení zavedeného tímto nařízením, pokud Ukrajina nebude dodržovat obecné zásady dohody o přidružení.

| (11) | Za účelem zajištění jednotných podmínek při provádění tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci k dočasnému pozastavení preferenčního zacházení a k zavedení nápravných opatření podle článků 3 a 4 tohoto nařízení, pokud by dovozem podle tohoto nařízení byli nebo mohli být závažně dotčeni unijní výrobci obdobných nebo přímo si konkurujících produktů. Tyto pravomoci by měly být prováděny v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (6). |
| --- | --- |

(11)

Za účelem zajištění jednotných podmínek při provádění tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci k dočasnému pozastavení preferenčního zacházení a k zavedení nápravných opatření podle článků 3 a 4 tohoto nařízení, pokud by dovozem podle tohoto nařízení byli nebo mohli být závažně dotčeni unijní výrobci obdobných nebo přímo si konkurujících produktů. Tyto pravomoci by měly být prováděny v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (6).

| (12) | S výhradou šetření Komise je nezbytné stanovit možnost znovuzavedení cel, která by jinak byla použitelná podle dohody o přidružení, na dovoz jakýchkoli produktů, na které se vztahuje toto nařízení a které způsobují nebo by mohly způsobit vážné potíže unijním výrobcům obdobných nebo přímo si konkurujících produktů. |
| --- | --- |

(12)

S výhradou šetření Komise je nezbytné stanovit možnost znovuzavedení cel, která by jinak byla použitelná podle dohody o přidružení, na dovoz jakýchkoli produktů, na které se vztahuje toto nařízení a které způsobují nebo by mohly způsobit vážné potíže unijním výrobcům obdobných nebo přímo si konkurujících produktů.

| (13) | Výroční zpráva Komise o provádění prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu, která je nedílnou součástí dohody o přidružení, by měla zahrnovat podrobné hodnocení týkající se provádění opatření pro liberalizaci obchodu zavedených tímto nařízením. |
| --- | --- |

(13)

Výroční zpráva Komise o provádění prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu, která je nedílnou součástí dohody o přidružení, by měla zahrnovat podrobné hodnocení týkající se provádění opatření pro liberalizaci obchodu zavedených tímto nařízením.

| (14) | Vzhledem k naléhavosti situace způsobené válečnou agresí Ruska proti Ukrajině je vhodné stanovit výjimku ze lhůty osmi týdnů uvedenou v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování EU a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii. |
| --- | --- |

(14)

Vzhledem k naléhavosti situace způsobené válečnou agresí Ruska proti Ukrajině je vhodné stanovit výjimku ze lhůty osmi týdnů uvedenou v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování EU a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii.

| (15) | S ohledem na mimořádnou situaci na Ukrajině by toto nařízení mělo stanovit vhodné přechodné ustanovení a vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(15)

S ohledem na mimořádnou situaci na Ukrajině by toto nařízení mělo stanovit vhodné přechodné ustanovení a vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Opatření pro liberalizaci obchodu

1.   Zavádí se toto preferenční zacházení:

| a) | preferenční celní sazby na dovoz některých průmyslových produktů pocházejících z Ukrajiny do Unie, na které se podle přílohy I-A dohody o přidružení vztahuje postupné zrušení během sedmi let, se stanoví na nulu; |
| --- | --- |

a)

preferenční celní sazby na dovoz některých průmyslových produktů pocházejících z Ukrajiny do Unie, na které se podle přílohy I-A dohody o přidružení vztahuje postupné zrušení během sedmi let, se stanoví na nulu;

| b) | pozastavuje se používání systému vstupní ceny na produkty, na které se uvedený systém vztahuje podle přílohy I-A dohody o přidružení. Na dovoz těchto produktů se nepoužijí žádná cla; |
| --- | --- |

b)

pozastavuje se používání systému vstupní ceny na produkty, na které se uvedený systém vztahuje podle přílohy I-A dohody o přidružení. Na dovoz těchto produktů se nepoužijí žádná cla;

| c) | všechny celní kvóty stanovené podle přílohy I-A dohody o přidružení se pozastavují a u produktů, které jim podléhají, se povoluje jejich bezcelní dovoz z Ukrajiny do Unie. |
| --- | --- |

c)

všechny celní kvóty stanovené podle přílohy I-A dohody o přidružení se pozastavují a u produktů, které jim podléhají, se povoluje jejich bezcelní dovoz z Ukrajiny do Unie.

2.   Odchylně od čl. 14 odst. 1 prvního pododstavce nařízení (EU) 2016/1036 se antidumpingová cla na dovoz pocházející z Ukrajiny, který byl uskutečněn během uplatňování tohoto nařízení, nevybírají v žádném okamžiku, a to ani po skončení platnosti tohoto nařízení.

3.   Uplatňování nařízení (EU) 2015/478 na dovoz pocházející z Ukrajiny se dočasně pozastavuje.

Článek 2

Podmínky nároku na preferenční zacházení

Preferenční zacházení uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. a), b) a c) je podmíněno:

| a) | dodržováním pravidel původu produktů a souvisejících postupů stanovených v dohodě o přidružení; |
| --- | --- |

a)

dodržováním pravidel původu produktů a souvisejících postupů stanovených v dohodě o přidružení;

| b) | tím, že se Ukrajina zdrží zavádění nových cel nebo poplatků s rovnocenným účinkem a nových množstevních omezení nebo opatření s rovnocenným účinkem na dovoz pocházející z Unie, zvyšování úrovně platných cel nebo zavádění jakýchkoli dalších omezení, včetně diskriminačních vnitřních správních opatření, není-li to zjevně ospravedlněno válečnými okolnostmi; a |
| --- | --- |

b)

tím, že se Ukrajina zdrží zavádění nových cel nebo poplatků s rovnocenným účinkem a nových množstevních omezení nebo opatření s rovnocenným účinkem na dovoz pocházející z Unie, zvyšování úrovně platných cel nebo zavádění jakýchkoli dalších omezení, včetně diskriminačních vnitřních správních opatření, není-li to zjevně ospravedlněno válečnými okolnostmi; a

| c) | tím, že Ukrajina dodržuje demokratické zásady, lidská práva a základní svobody a dodržuje zásadu právního státu a pokračuje ve vynakládání svého soustavného a trvalého úsilí v oblasti potírání korupce a protiprávní činnosti, jak stanoví články 2, 3 a 22 dohody o přidružení. |
| --- | --- |

c)

tím, že Ukrajina dodržuje demokratické zásady, lidská práva a základní svobody a dodržuje zásadu právního státu a pokračuje ve vynakládání svého soustavného a trvalého úsilí v oblasti potírání korupce a protiprávní činnosti, jak stanoví články 2, 3 a 22 dohody o přidružení.

Článek 3

Dočasné pozastavení

1.   Pokud Komise shledá, že existují dostatečné důkazy o tom, že Ukrajina podmínky stanovené v článku 2 nedodržuje, může prostřednictvím prováděcího aktu úplně nebo částečně pozastavit preferenční zacházení stanovené v čl. 1 odst. 1 písm. a), b) a c). Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle čl. 5 odst. 2.

2.   Požádá-li členský stát Komisi, aby pozastavila některé z preferenčních zacházení z toho důvodu, že Ukrajina nedodržuje podmínky stanovené v čl. 2 písm. b), předloží Komise do čtyř měsíců od této žádosti odůvodněné stanovisko, zda je tvrzení o nedodržení podmínek Ukrajinou opodstatněné. Dospěje-li Komise k závěru, že tvrzení je opodstatněné, zahájí postup uvedený v odstavci 1 tohoto článku.

Článek 4

Ochranná doložka

1.   Pokud je produkt pocházející z Ukrajiny dovážen za podmínek, které způsobují nebo mohou způsobit vážné potíže unijním výrobcům obdobných nebo přímo konkurujících produktů, mohou být na dovoz tohoto produktu znovu kdykoli zavedena cla, která by jinak byla použitelná podle dohody o přidružení.

2.   Komise pozorně sleduje dopad tohoto nařízení, a to i pokud jde o ceny na trhu Unie, s přihlédnutím k informacím týkajícím se vývozu, dovozu a výroby Unie produktů, na které se vztahují opatření pro liberalizaci obchodu zavedená tímto nařízením.

3.   Komise přijme v přiměřené lhůtě rozhodnutí o zahájení šetření:

| a) | na žádost členského státu; |
| --- | --- |

a)

na žádost členského státu;

| b) | na žádost právnické osoby nebo sdružení bez právní subjektivity, které jednají jménem výrobního odvětví Unie, tedy jménem všech unijních výrobců obdobných nebo přímo konkurujících produktů či jejich podstatné části; nebo |
| --- | --- |

b)

na žádost právnické osoby nebo sdružení bez právní subjektivity, které jednají jménem výrobního odvětví Unie, tedy jménem všech unijních výrobců obdobných nebo přímo konkurujících produktů či jejich podstatné části; nebo

| c) | z vlastního podnětu, pokud je Komisi zřejmé, že existují důkazy prima facie o vážných obtížích pro unijní výrobce obdobných nebo přímo si konkurujících produktů, jak je uvedeno v odstavci 1. |
| --- | --- |

c)

z vlastního podnětu, pokud je Komisi zřejmé, že existují důkazy prima facie o vážných obtížích pro unijní výrobce obdobných nebo přímo si konkurujících produktů, jak je uvedeno v odstavci 1.

Pro účely tohoto odstavce se „podstatnou částí unijních výrobců obdobných nebo přímo si konkurujících produktů,“ rozumějí unijní výrobci, jejichž souhrnná výroba tvoří více než 50 % celkové výroby v Unii obdobných nebo přímo si konkurujících produktů vyráběných tou částí výrobního odvětví Unie, jež podnět podpořila nebo odmítla, a kteří představují alespoň 25 % celkové výroby obdobných nebo přímo si konkurujících produktů vyráběných výrobním odvětvím Unie.

4.   Pokud se Komise rozhodne zahájit šetření, zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie oznámení o zahájení šetření. Oznámení obsahuje souhrn obdržených informací a uvádí, že všechny důležité informace by měly být zaslány Komisi. Stanoví lhůtu, během níž se mohou zúčastněné strany písemně vyjádřit. Tato lhůta nesmí být delší než čtyři měsíce ode dne zveřejnění oznámení.

5.   Komise si vyžádá veškeré informace, které považuje za nezbytné, a může získané informace ověřovat u Ukrajiny či u jakýchkoli jiných relevantních zdrojů. Komisi mohou být nápomocni úředníci členského státu, na jehož území může ověřování probíhat, pokud o takovou pomoc uvedených úředníků tento členský stát požádá.

6.   Při zkoumání, zda existují vážné potíže unijních výrobců obdobných nebo přímo si konkurujících produktů ve smyslu odstavce 1, přihlíží Komise mimo jiné k těmto faktorům týkajícím se unijních výrobců, jsou-li příslušné informace k dispozici:

| — | podíl na trhu; |
| --- | --- |

—

podíl na trhu;

| — | výroba; |
| --- | --- |

—

výroba;

| — | zásoby; |
| --- | --- |

—

zásoby;

| — | výrobní kapacita; |
| --- | --- |

—

výrobní kapacita;

| — | využití kapacity; |
| --- | --- |

—

využití kapacity;

| — | zaměstnanost; |
| --- | --- |

—

zaměstnanost;

| — | dovoz; |
| --- | --- |

—

dovoz;

| — | ceny. |
| --- | --- |

—

ceny.

7.   Šetření musí být dokončeno do šesti měsíců od zveřejnění oznámení uvedeného v odstavci 4 tohoto článku. Za mimořádných okolností může Komise tuto lhůtu prodloužit prostřednictvím prováděcího aktu přijatého přezkumným postupem podle čl. 5 odst. 2.

8.   Do tří měsíců od dokončení šetření Komise rozhodne o případném znovuzavedení cel, která by jinak byla použitelná podle dohody o přidružení, prostřednictvím prováděcího aktu přijatého přezkumným postupem podle čl. 5 odst. 2 tohoto nařízení. Uvedený prováděcí akt vstoupí v platnost do jednoho měsíce od jeho zveřejnění.

Cla, která by jinak byla použitelná podle dohody o přidružení, mohou být znovu zavedena na nezbytně dlouhou dobu, aby se zabránilo zhoršení hospodářské nebo finanční situace unijních výrobců, nebo na tak dlouho, dokud bude existovat riziko jejího zhoršení. Je-li na základě zjištěných skutečností zřejmé, že podmínky stanovené v odstavci 1 tohoto článku nejsou splněny, přijme Komise prováděcí akt, kterým šetření a řízení ukončí. Uvedený prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 5 odst. 2 tohoto nařízení.

9.   Pokud mimořádné okolnosti vyžadující okamžité jednání znemožní šetření, může Komise poté, co informuje Výbor pro celní kodex uvedený v čl. 5 odst. 1, přijmout jakákoli nezbytná preventivní opatření.

Článek 5

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro celní kodex zřízený článkem 285 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (7). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 6

Posuzování uplatňování opatření pro liberalizaci obchodu

Ve výroční zprávě Komise o provádění prohloubené a komplexní zóny volného obchodu se zahrne podrobné posouzení týkající se uplatňování opatření pro liberalizaci obchodu stanovených v tomto nařízení a případně i posouzení sociálního dopadu těchto opatření na Ukrajině a v Unii. Informace o dovozu produktů podle čl. 1 odst. 1 písm. c) se zpřístupní na internetových stránkách Komise.

Článek 7

Přechodné ustanovení

Preferenční zacházení uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. a), b) a c) se použije na produkty, které jsou ke 4. červnu 2022 buď v tranzitu z Ukrajiny do Unie, nebo jsou pod celní kontrolou v Unii, pokud je příslušným celním orgánům Unie do šesti měsíců od uvedeného dne podána příslušná žádost.

Článek 8

Vstup v platnost a použitelnost

1.   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

2.   Toto nařízení se použije do 5. června 2023.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. května 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

B. LE MAIRE

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 19. května 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 24. května 2022.

1

(2)  
  Úř. věst. L 161, 29.5.2014, s. 3.

2

(3)  Rozhodnutí Rady 2014/668/EU ze dne 23. června 2014 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, pokud jde o hlavu III (s výjimkou ustanovení o zacházení s pracovníky, kteří jsou státními příslušníky třetích zemí a jsou legálně zaměstnáni na území druhé strany) a hlavy IV, V, VI a VII dohody a související přílohy a protokoly (Úř. věst. L 278, 20.9.2014, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/478 ze dne 11. března 2015 o společných pravidlech dovozu (Úř. věst. L 83, 27.3.2015, s. 16).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1).

7

---

ROZHODNUTÍ

| 3.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/109 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/109

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/871

ze dne 30. května 2022,

kterým se mění rozhodnutí Rady 2003/17/ES, pokud jde o dobu jeho použitelnosti a o rovnocennost přehlídek porostu prováděných v Bolívii u množitelského porostu pro produkci osiva obilovin a množitelského porostu pro produkci osiva olejnin a přadných rostlin a rovnocennost osiva obilovin a osiva olejnin a přadných rostlin vyprodukovaných v Bolívii

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Rady 2003/17/ES (3) stanoví, že za určitých podmínek se mají přehlídky porostu prováděné ve třetích zemích uvedených v příloze I uvedeného rozhodnutí u určitého množitelského porostu pro produkci osiva považovat za rovnocenné přehlídkám porostu prováděným v souladu s právem Unie. Rovněž stanoví, že za určitých podmínek se má osivo určitých druhů vyprodukované v těchto třetích zemích považovat za rovnocenné osivu vyprodukovanému v souladu s právem Unie. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Rady 2003/17/ES (3) stanoví, že za určitých podmínek se mají přehlídky porostu prováděné ve třetích zemích uvedených v příloze I uvedeného rozhodnutí u určitého množitelského porostu pro produkci osiva považovat za rovnocenné přehlídkám porostu prováděným v souladu s právem Unie. Rovněž stanoví, že za určitých podmínek se má osivo určitých druhů vyprodukované v těchto třetích zemích považovat za rovnocenné osivu vyprodukovanému v souladu s právem Unie.

| (2) | Těmto třetím zemím byla uznána rovnocennost na základě mnohostranného rámce pro mezinárodní obchod s osivem, konkrétně na základě systémů Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) pro certifikaci odrůd osiva určených pro mezinárodní obchod a metod Mezinárodní asociace pro zkoušení osiva (ISTA) nebo v příslušných případech v souladu s pravidly Asociace úředních analytiků osiva, která jsou rovnocenná pravidlům ISTA. Komise rovněž v některých z těchto třetích zemí provedla legislativní posouzení a audity, aby před prvním uznáním rovnocennosti ověřila, zda splňují požadavky práva Unie. Každoroční zkoušky a podávání zpráv v rámci OECD, pravidelný opakovaný audit laboratoří pro akreditaci ISTA, jakož i úřední kontroly v kontextu práva Unie ukazují, že přehlídky porostu prováděné v těchto třetích zemích nadále poskytují stejné záruky jako přehlídky porostu prováděné členskými státy a že osivo vyprodukované a certifikované v těchto třetích zemích nadále poskytuje stejné záruky jako osivo vyprodukované a certifikované v členských státech. Tyto přehlídky porostu a osivo by proto měly být i nadále považovány za rovnocenné unijním přehlídkám porostu a osivům. |
| --- | --- |

(2)

Těmto třetím zemím byla uznána rovnocennost na základě mnohostranného rámce pro mezinárodní obchod s osivem, konkrétně na základě systémů Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) pro certifikaci odrůd osiva určených pro mezinárodní obchod a metod Mezinárodní asociace pro zkoušení osiva (ISTA) nebo v příslušných případech v souladu s pravidly Asociace úředních analytiků osiva, která jsou rovnocenná pravidlům ISTA. Komise rovněž v některých z těchto třetích zemí provedla legislativní posouzení a audity, aby před prvním uznáním rovnocennosti ověřila, zda splňují požadavky práva Unie. Každoroční zkoušky a podávání zpráv v rámci OECD, pravidelný opakovaný audit laboratoří pro akreditaci ISTA, jakož i úřední kontroly v kontextu práva Unie ukazují, že přehlídky porostu prováděné v těchto třetích zemích nadále poskytují stejné záruky jako přehlídky porostu prováděné členskými státy a že osivo vyprodukované a certifikované v těchto třetích zemích nadále poskytuje stejné záruky jako osivo vyprodukované a certifikované v členských státech. Tyto přehlídky porostu a osivo by proto měly být i nadále považovány za rovnocenné unijním přehlídkám porostu a osivům.

| (3) | V roce 2016 předložila Bolívie Komisi žádost o uznání rovnocennosti svého systému přehlídek porostu u množitelského porostu pro produkci osiva a osiva Sorghum spp. (čirok), Zea mays (kukuřice) a Helianthus annuus (slunečnice) vyprodukovaného a certifikovaného v Bolívii. |
| --- | --- |

(3)

V roce 2016 předložila Bolívie Komisi žádost o uznání rovnocennosti svého systému přehlídek porostu u množitelského porostu pro produkci osiva a osiva Sorghum spp. (čirok), Zea mays (kukuřice) a Helianthus annuus (slunečnice) vyprodukovaného a certifikovaného v Bolívii.

| (4) | Komise posoudila příslušné právní předpisy Bolívie a v roce 2018 provedla audit, který se týkal systému úředních kontrol produkce osiva a certifikace osiva v případě čiroku, kukuřice a slunečnice v Bolívii a jeho rovnocennosti s požadavky Unie, a zjištění auditu zveřejnila ve zprávě nazvané „Závěrečná zpráva o auditu provedeném v Mnohonárodním státě Bolívie ve dnech 14. března 2018 až 22. března 2018 s cílem ohodnotit systém úředních kontrol a certifikace osiva a jeho rovnocennost s požadavky Evropské unie“. |
| --- | --- |

(4)

Komise posoudila příslušné právní předpisy Bolívie a v roce 2018 provedla audit, který se týkal systému úředních kontrol produkce osiva a certifikace osiva v případě čiroku, kukuřice a slunečnice v Bolívii a jeho rovnocennosti s požadavky Unie, a zjištění auditu zveřejnila ve zprávě nazvané „Závěrečná zpráva o auditu provedeném v Mnohonárodním státě Bolívie ve dnech 14. března 2018 až 22. března 2018 s cílem ohodnotit systém úředních kontrol a certifikace osiva a jeho rovnocennost s požadavky Evropské unie“.

| (5) | Tento audit ukázal, že v Bolívii existuje dobře organizovaný systém produkce a certifikace osiva. Komise zjistila některé nedostatky a poskytla Bolívii doporučení. Jelikož Bolívie tyto nedostatky vyřešila do 30. listopadu 2018, splňuje podmínky stanovené v příloze II rozhodnutí 2003/17/ES a příslušné požadavky stanovené ve směrnicích Rady 66/402/EHS (4) a 2002/57/ES (5). |
| --- | --- |

(5)

Tento audit ukázal, že v Bolívii existuje dobře organizovaný systém produkce a certifikace osiva. Komise zjistila některé nedostatky a poskytla Bolívii doporučení. Jelikož Bolívie tyto nedostatky vyřešila do 30. listopadu 2018, splňuje podmínky stanovené v příloze II rozhodnutí 2003/17/ES a příslušné požadavky stanovené ve směrnicích Rady 66/402/EHS (4) a 2002/57/ES (5).

| (6) | Proto je vhodné uznat rovnocennost, pokud jde o přehlídky porostu prováděné u množitelského porostu pro produkci osiva čiroku, kukuřice a slunečnice v Bolívii a pokud jde o osivo čiroku, kukuřice a slunečnice vyprodukované v Bolívii a úředně certifikované orgány této země. |
| --- | --- |

(6)

Proto je vhodné uznat rovnocennost, pokud jde o přehlídky porostu prováděné u množitelského porostu pro produkci osiva čiroku, kukuřice a slunečnice v Bolívii a pokud jde o osivo čiroku, kukuřice a slunečnice vyprodukované v Bolívii a úředně certifikované orgány této země.

| (7) | Vzhledem k tomu, že použitelnost rozhodnutí 2003/17/ES skončí dne 31. prosince 2022, mělo by být období, po které je uznávána rovnocennost podle uvedeného rozhodnutí, prodlouženo, aby se zabránilo jakémukoli riziku narušení dovozu osiva do Unie. S ohledem na danou investici a dobu potřebnou k produkci osiva certifikovaného v souladu s právem Unie je vhodné toto období prodloužit o sedm let. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k tomu, že použitelnost rozhodnutí 2003/17/ES skončí dne 31. prosince 2022, mělo by být období, po které je uznávána rovnocennost podle uvedeného rozhodnutí, prodlouženo, aby se zabránilo jakémukoli riziku narušení dovozu osiva do Unie. S ohledem na danou investici a dobu potřebnou k produkci osiva certifikovaného v souladu s právem Unie je vhodné toto období prodloužit o sedm let.

| (8) | Rozhodnutí 2003/17/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutí 2003/17/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Změny rozhodnutí 2003/17/ES

Rozhodnutí 2003/17/ES se mění takto:

| 1) | v článku 6 se datum „31. prosince 2022“ nahrazuje datem „31. prosince 2029“; |
| --- | --- |

1)

v článku 6 se datum „31. prosince 2022“ nahrazuje datem „31. prosince 2029“;

| 2) | tabulka v příloze I se mění takto:






  a) | mezi řádky „AU“ a „BR“ se vkládá nový řádek, který zní:







  „BO | Ministry of Rural Development and Land |
| --- | --- | --- | --- |
| Bolivia |
| Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ |

2)

tabulka v příloze I se mění takto:

a)

mezi řádky „AU“ a „BR“ se vkládá nový řádek, který zní:

„BO

Ministry of Rural Development and Land

Bolivia

Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ

66/402/EHS – pouze pro Zea mays a Sorghum spp.;

Zea mays

Sorghum

2002/57/ES – pouze pro Helianthus annuus“.

Helianthus annuus

| b) | v poznámce pod čarou (1) se mezi slova „AU – Austrálie“ a „BR – Brazílie“ vkládají nová slova která znějí: | „BO – Bolívie.“; |
| --- | --- | --- |

b)

v poznámce pod čarou (1) se mezi slova „AU – Austrálie“ a „BR – Brazílie“ vkládají nová slova která znějí:

1

„BO – Bolívie.“;

Článek 2

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Článek 3

Určení

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 30. května 2022.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

B. LE MAIRE

---

(1)  Stanovisko ze dne 23. března 2022 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 5. dubna 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 16. května 2022.

2

(3)  Rozhodnutí Rady 2003/17/ES ze dne 16. prosince 2002 o rovnocennosti inspekcí v terénu prováděných ve třetích zemích u množitelského porostu pro produkci osiva a o rovnocennosti osiva vyprodukovaného ve třetích zemích (Úř. věst. L 8, 14.1.2003, s. 10).

3

(4)  Směrnice Rady 66/402/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva obilovin na trh (Úř. věst. P 125, 11.7.1966, s. 2309).

4

(5)  Směrnice Rady 2002/57/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh (Úř. věst. L 193, 20.7.2002, s. 74).

5

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 3.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/112 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/112

---

Informace o vstupu v platnost Dohody mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o usnadnění udělování víz pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie

Dohoda mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o usnadnění udělování víz pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie, vstoupí v platnost dne 1. července 2022, přičemž postup podle čl. 2 odst. 2 této dohody byl dokončen dne 3. května 2022.

---

NAŘÍZENÍ

| 3.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/113 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/113

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/872

ze dne 1. června 2022,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 288/2014, pokud jde o změny vzoru pro operační programy v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost a vzoru pro programy spolupráce v rámci cíle Evropská územní spolupráce, pokud jde o Akci v rámci politiky soudržnosti na podporu uprchlíků v Evropě (CARE)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (1), a zejména na čl. 96 odst. 9 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 ze dne 17. prosince 2013 o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce (2),, a zejména na čl. 8 odst. 11 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Výborem pro koordinaci evropských strukturálních a investičních fondů,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 288/2014 (3) stanoví vzor pro operační programy v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost a vzor pro programy spolupráce v rámci cíle Evropská územní spolupráce. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 288/2014 (3) stanoví vzor pro operační programy v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost a vzor pro programy spolupráce v rámci cíle Evropská územní spolupráce.

| (2) | Vzhledem k výjimečnému prodloužení možnosti dočasně uplatnit míru spolufinancování ve výši 100 % na výdaje vykázané v žádostech o platbu během účetního období, které začíná 1. července 2021 a končí 30. června 2022, pro jednu nebo více prioritních os v programu podporovaném z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu (ESF) nebo Fondu soudržnosti v souladu s čl. 25a odst. 1a nařízení (EU) č. 1303/2013, zavedeném nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/562 (4), by měly být vzor pro operační programy v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost stanovený v příloze I prováděcího nařízení (EU) č. 288/2014 a vzor pro programy spolupráce v rámci cíle Evropská územní spolupráce stanovený v příloze II prováděcího nařízení (EU) č. 288/2014 odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k výjimečnému prodloužení možnosti dočasně uplatnit míru spolufinancování ve výši 100 % na výdaje vykázané v žádostech o platbu během účetního období, které začíná 1. července 2021 a končí 30. června 2022, pro jednu nebo více prioritních os v programu podporovaném z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu (ESF) nebo Fondu soudržnosti v souladu s čl. 25a odst. 1a nařízení (EU) č. 1303/2013, zavedeném nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/562 (4), by měly být vzor pro operační programy v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost stanovený v příloze I prováděcího nařízení (EU) č. 288/2014 a vzor pro programy spolupráce v rámci cíle Evropská územní spolupráce stanovený v příloze II prováděcího nařízení (EU) č. 288/2014 odpovídajícím způsobem změněny.

| (3) | Nařízení (EU) 2022/562 rovněž zavedlo možnost, že operace zaměřené na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruska mohou být financovány buď z EFRR, nebo z ESF, a to na základě pravidel platných pro druhý z těchto fondů v souladu s čl. 98 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jsou tyto operace součástí specifické prioritní osy. Tato nová možnost by proto měla být zohledněna ve vzoru pro operační programy v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost uvedeném v příloze I prováděcího nařízení (EU) č. 288/2014. Zejména by měla být jasná volba fondu podporujícího takové operace přispívající k investičním prioritám druhého fondu bez ohledu na to, zda se specifická prioritní osa týká EFRR, ESF, nebo obou fondů. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (EU) 2022/562 rovněž zavedlo možnost, že operace zaměřené na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruska mohou být financovány buď z EFRR, nebo z ESF, a to na základě pravidel platných pro druhý z těchto fondů v souladu s čl. 98 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jsou tyto operace součástí specifické prioritní osy. Tato nová možnost by proto měla být zohledněna ve vzoru pro operační programy v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost uvedeném v příloze I prováděcího nařízení (EU) č. 288/2014. Zejména by měla být jasná volba fondu podporujícího takové operace přispívající k investičním prioritám druhého fondu bez ohledu na to, zda se specifická prioritní osa týká EFRR, ESF, nebo obou fondů.

| (4) | Prováděcí nařízení (EU) č. 288/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Prováděcí nařízení (EU) č. 288/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování opatření stanovených tímto nařízením by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(5)

S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování opatření stanovených tímto nařízením by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Příloha I prováděcího nařízení (EU) č. 288/2014 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto nařízení.

2.   Příloha II prováděcího nařízení (EU) č. 288/2014 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze II tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. června 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 259.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 288/2014 ze dne 25. února 2014, kterým se stanovují pravidla podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu, pokud jde o vzor pro operační programy v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost, a podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce, pokud jde o vzor pro programy spolupráce v rámci cíle Evropská územní spolupráce (Úř. věst. L 87, 22.3.2014, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/562 ze dne 6. dubna 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 223/2014, pokud jde o Akci v rámci politiky soudržnosti na podporu uprchlíků v Evropě (CARE) (Úř. věst. L 109, 8.4.2022, s. 1).

4

---

PŘÍLOHA I

„PŘÍLOHA I

Vzor pro operační programy v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost

| CCI | <0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>
   (1) |
| --- | --- |
| Název | <0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME > |
| Verze | <0.3 type="N" input="G"“SME > |
| První rok | <0.4 type="N" maxlength="4" input="M"“SME > |
| Poslední rok | <0.5 type="N" maxlength="4" input="M"“SME > |
| Způsobilý od | <0.6 type="D" input="G"“SME > |
| Způsobilý do | <0.7 type="D" input="G"“SME > |
| Číslo rozhodnutí EK | <0.8 type="S" input="G"“SME > |
| Datum rozhodnutí EK | <0.9 type="D" input="G"“SME > |
| Číslo pozměňujícího rozhodnutí členského státu | <0.10 type="S" maxlength="20" input="M"“SME > |
| Datum pozměňujícího rozhodnutí členského státu | <0.11 type="D" input="M"“SME > |
| Datum nabytí účinnosti pozměňujícího rozhodnutí členského státu | <0.12 type="D" input="M"“SME > |
| Regiony NUTS zahrnuté do operačního programu | <0.12 type="S" input="S“SME > |

CCI

<0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>
   (1)

Název

<0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME >

Verze

<0.3 type="N" input="G"“SME >

První rok

<0.4 type="N" maxlength="4" input="M"“SME >

Poslední rok

<0.5 type="N" maxlength="4" input="M"“SME >

Způsobilý od

<0.6 type="D" input="G"“SME >

Způsobilý do

<0.7 type="D" input="G"“SME >

Číslo rozhodnutí EK

<0.8 type="S" input="G"“SME >

Datum rozhodnutí EK

<0.9 type="D" input="G"“SME >

Číslo pozměňujícího rozhodnutí členského státu

<0.10 type="S" maxlength="20" input="M"“SME >

Datum pozměňujícího rozhodnutí členského státu

<0.11 type="D" input="M"“SME >

Datum nabytí účinnosti pozměňujícího rozhodnutí členského státu

<0.12 type="D" input="M"“SME >

Regiony NUTS zahrnuté do operačního programu

<0.12 type="S" input="S“SME >

ODDÍL 1

STRATEGIE, NA JEJÍMŽ ZÁKLADĚ BUDE OPERAČNÍ PROGRAM PŘISPÍVAT KE STRATEGII UNIE PRO INTELIGENTNÍ A UDRŽITELNÝ RŮST PODPORUJÍCÍ ZAČLENĚNÍ A K DOSAŽENÍ HOSPODÁŘSKÉ, SOCIÁLNÍ A ÚZEMNÍ SOUDRŽNOSTI
   (2)

(Odkaz: čl. 27 odst. 1 a čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. a) a v případě operačních programů zaměřených na tematický cíl „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“ čl. 92b odst. 9 a odst. 10 druhý pododstavec nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013) (3)

1.1   Strategie, na jejímž základě bude operační program přispívat ke strategii Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a k dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti

| 1.1.1 | Popis strategie programu, pokud jde o jeho příspěvek k plnění strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a k dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti (4).






  <1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1

<1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M">

Pro doplnění nových prioritních os do stávajícího operačního programu za účelem přidělení dodatečných zdrojů na tematický cíl „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“ je třeba ve zvláštním textovém poli, jak je uvedeno níže, uvést popis očekávaného dopadu na podporu zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a přípravu zeleného, digitálního a odolného oživení ekonomiky.

Pokud jde o nový operační program věnovaný tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“, je třeba uvést pouze níže uvedený popis a textový rámeček.

| 1.1.1.a | Popis očekávaného dopadu operačního programu na podporu zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a přípravu zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství.







  <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.a

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2 | Odůvodnění výběru tematických cílů a odpovídajících investičních priorit s ohledem na dohodu o partnerství na základě určení regionálních a případně vnitrostátních potřeb, včetně potřeby řešit výzvy vymezené v příslušných doporučeních pro jednotlivé země, které byly přijaty v souladu s čl. 121 odst. 2 Smlouvy o fungování EU a příslušnými doporučeními Rady přijatými v souladu s čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, s přihlédnutím k hodnocení ex ante (5).
  Pro doplnění nových prioritních os do stávajícího operačního programu s cílem přidělit dodatečné zdroje na tematický cíl „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“ je třeba doplnit popis 1.1.2.a.
  Pokud jde o nový operační program věnovaný tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“, je třeba uvést pouze popis 1.1.2a. |
| --- | --- |

1.1.2

Pro doplnění nových prioritních os do stávajícího operačního programu s cílem přidělit dodatečné zdroje na tematický cíl „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“ je třeba doplnit popis 1.1.2.a.

Pokud jde o nový operační program věnovaný tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“, je třeba uvést pouze popis 1.1.2a.

| 1.1.2.a | Odůvodnění očekávaného dopadu operačního programu na podporu zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a přípravu zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství


  Tabulka 1


  Odůvodnění výběru tematických cílů a investičních priorit








  Vybraný tematický cíl | Vybraná investiční priorita | Odůvodnění výběru nebo dopadu na podporu zotavení z krize (použije-li se) |
| --- | --- | --- | --- |
| <1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| | | |

1.1.2.a

Tabulka 1

Odůvodnění výběru tematických cílů a investičních priorit

Vybraný tematický cíl

Vybraná investiční priorita

Odůvodnění výběru nebo dopadu na podporu zotavení z krize (použije-li se)

<1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

1.2   Odůvodnění přidělení finančních prostředků

Odůvodnění přidělení finančních prostředků (podpora Unie) pro každý tematický cíl a případně investiční prioritu v souladu s požadavky na tematické zaměření, s přihlédnutím k hodnocení ex ante.

| <1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

Pro doplnění nových prioritních os do stávajícího operačního programu s cílem přidělit dodatečné zdroje na tematický cíl „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“ je třeba doplnit popis 1.2a.

Pokud jde o nový operační program věnovaný tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“, je třeba uvést pouze následující popis:

1.2.a   Odůvodnění finančního přídělu dodatečných zdrojů na tematický cíl „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“ do EFRR nebo ESF a způsob, jakým se tyto zdroje zaměřují na zeměpisné oblasti, kde jsou nejvíce zapotřebí, s přihlédnutím k různým regionálním potřebám a úrovním rozvoje, aby podpora vyváženým způsobem řešila jak potřeby regionů a měst nejvíce dotčených dopadem pandemie COVID-19, tak potřebu zaměřovat se nadále na méně rozvinuté regiony v souladu s cíli hospodářské, sociální a územní soudržnosti podle článku 174 Smlouvy o fungování EU.

| <1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

Tabulka 2

Přehled investiční strategie operačního programu

| Prioritní osa | Fond (EFRR (6), Fond soudržnosti, ESF (7), YEI (8), EFRR REACT-EU, ESF REACT-EU nebo YEI REACT-EU) | Podpora Unie (9) (v EUR) | Podíl celkové podpory Unie operačnímu programu (10) | Tematický cíl (11) | Investiční priority (12) | Specifické cíle odpovídající investiční prioritě | Společné a specifické programové ukazatele výsledků, pro které byl stanoven cíl |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <1.2.1 type="S" input="G"> | <1.2.2 type="S" input="G"> | <1.2.3 type="N’ " input="G"> | <1.2.4 type="P’ input="G"> | <1.2.5 type="S" input="G"> | <1.2.6 type="S" input="G"> | <1.2.7 type="S" input="G"> | <1.2.8 type="S" input="G"> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Prioritní osa

Fond (EFRR (6), Fond soudržnosti, ESF (7), YEI (8), EFRR REACT-EU, ESF REACT-EU nebo YEI REACT-EU)

Podpora Unie (9) (v EUR)

Podíl celkové podpory Unie operačnímu programu (10)

Tematický cíl (11)

Investiční priority (12)

Specifické cíle odpovídající investiční prioritě

Společné a specifické programové ukazatele výsledků, pro které byl stanoven cíl

<1.2.1 type="S" input="G">

<1.2.2 type="S" input="G">

<1.2.3 type="N’ " input="G">

<1.2.4 type="P’ input="G">

<1.2.5 type="S" input="G">

<1.2.6 type="S" input="G">

<1.2.7 type="S" input="G">

<1.2.8 type="S" input="G">

ODDÍL 2

PRIORITNÍ OSY

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. b) a c) a čl. 98 odst. 4 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)

Tabulky odkazující na konkrétní fond budou přístupné pro druhý z těchto fondů pro priority prováděné podle čl. 98 odst. 4 druhého pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013.

2.A   Popis prioritních os jiných než technická pomoc

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013)

2.A.1   Prioritní osa (uvedeno opakovaně pro každou prioritní osu)

| ID prioritní osy | <2A.1 type="N" input="G"“SME» > |
| --- | --- |
| Název prioritní osy | <2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME” > |

ID prioritní osy

<2A.1 type="N" input="G"“SME» >

Název prioritní osy

<2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME” >

| ☐ | Celá prioritní osa bude realizována výhradně prostřednictvím finančních nástrojů |
| --- | --- |

☐

Celá prioritní osa bude realizována výhradně prostřednictvím finančních nástrojů

<2A.3 type="C" input="M">

| ☐ | Celá prioritní osa bude realizována výhradně prostřednictvím finančních nástrojů zřízených na úrovni Unie |
| --- | --- |

☐

Celá prioritní osa bude realizována výhradně prostřednictvím finančních nástrojů zřízených na úrovni Unie

<2A.4 type="C" input="M"“SME” >

| ☐ | Celá prioritní osa bude realizována výhradně prostřednictvím komunitně vedeného místního rozvoje |
| --- | --- |

☐

Celá prioritní osa bude realizována výhradně prostřednictvím komunitně vedeného místního rozvoje

<2A.5 type="C" input="M">

| ☐ | Pro ESF: celá prioritní osa se zaměřuje na sociální inovace či nadnárodní spolupráci nebo obě tato témata |
| --- | --- |

☐

Pro ESF: celá prioritní osa se zaměřuje na sociální inovace či nadnárodní spolupráci nebo obě tato témata

<2A.6 type="C" input="M">

| ☐ | Celá prioritní osa se zaměřuje na REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Celá prioritní osa se zaměřuje na REACT-EU

<2A.7 type="C" input="M">

| ☐ | Celá prioritní osa bude řešit migrační výzvy vzniklé v důsledku ruské vojenské agrese, kromě jiného v souladu s čl. 98 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 |
| --- | --- |

☐

Celá prioritní osa bude řešit migrační výzvy vzniklé v důsledku ruské vojenské agrese, kromě jiného v souladu s čl. 98 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013

<2A.8 type="C" input="M">

| ☐ | Celá prioritní osa bude využívat zdroje REACT-EU k řešení migračních výzev vzniklých v důsledku ruské vojenské agrese, a to v souladu s čl. 98 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 |
| --- | --- |

☐

Celá prioritní osa bude využívat zdroje REACT-EU k řešení migračních výzev vzniklých v důsledku ruské vojenské agrese, a to v souladu s čl. 98 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013

<2A.9 type="C" input="M">

2.A.2   Odůvodnění pro vytvoření prioritní osy, která zahrnuje více než jednu kategorii regionů nebo více než jeden tematický cíl či fond (použije-li se) (13)

(Odkaz: čl. 96 odst. 1 a čl. 98 odst. 4 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)

| <2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.3   Fond, kategorie regionů a základ pro výpočet podpory Unie

(Uvedeno opakovaně pro každou kombinaci v rámci prioritní osy)

| Fond | <2A.7 type="S" input="S"“SME” > |
| --- | --- |
| Kategorie regionů
   (14) | <2A.8 type="S" input="S"“SME “> |
| Základ pro výpočet (celkové způsobilé výdaje nebo způsobilé veřejné výdaje) | <2A.9 type="S" input="S"“SME” > |
| Kategorie regionů u nejvzdálenějších regionů a severních řídce osídlených regionů (použije-li se)
   (15) | <2A.9 type="S" input="S” > |

Fond

<2A.7 type="S" input="S"“SME” >

Kategorie regionů
   (14)

<2A.8 type="S" input="S"“SME “>

Základ pro výpočet (celkové způsobilé výdaje nebo způsobilé veřejné výdaje)

<2A.9 type="S" input="S"“SME” >

Kategorie regionů u nejvzdálenějších regionů a severních řídce osídlených regionů (použije-li se)
   (15)

<2A.9 type="S" input="S” >

2.A.4   Investiční priorita

(Uvedeno opakovaně pro každou investiční prioritu v rámci prioritní osy)

| Investiční priorita | <2A.10 type="S" input="S"“SME” > |
| --- | --- |

Investiční priorita

<2A.10 type="S" input="S"“SME” >

2.A.5   Specifické cíle odpovídající investiční prioritě a očekávané výsledky

(Uvedeno opakovaně pro každý specifický cíl v rámci investiční priority)

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. b) bod i) a ii) nařízení (EU) č. 1303/2013)

| ID | <2A.1.1 type="N" input="G"“SME > |
| --- | --- |
| Specifický cíl | <2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME > |
| Výsledky, kterých členské státy chtějí dosáhnout s podporou Unie | <2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M“SME "> |

ID

<2A.1.1 type="N" input="G"“SME >

Specifický cíl

<2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME >

Výsledky, kterých členské státy chtějí dosáhnout s podporou Unie

<2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M“SME ">

Tabulka 3

Specifické programové ukazatele výsledků, podle specifického cíle

(pro EFRR, Fond soudržnosti a EFRR REACT-EU)

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. b) bod ii) nařízení (EU) č. 1303/2013)

| ID | Ukazatel | Měrná jednotka | Kategorie regionů (je-li relevantní) | Výchozí hodnota | Výchozí rok | Cílová hodnota (16) (2023) | Zdroj údajů | Četnost podávání zpráv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” > | <2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"“SME” > | <2A.1.6 type="S" input="M”” SME"> | <2A.1.7 type="S" input="S"“SME” > | Kvantitativní <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >


  Kvalitativní <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” | <2A.1.9 type="N’ input="M"“SME”> | Kvantitativní <2A.1.10 type="N" input="M">


  Kvalitativní <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > | <2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”> | <2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

ID

Ukazatel

Měrná jednotka

Kategorie regionů (je-li relevantní)

Výchozí hodnota

Výchozí rok

Cílová hodnota (16) (2023)

Zdroj údajů

Četnost podávání zpráv

<2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” >

<2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"“SME” >

<2A.1.6 type="S" input="M”” SME">

<2A.1.7 type="S" input="S"“SME” >

Kvantitativní <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >

Kvalitativní <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME”

<2A.1.9 type="N’ input="M"“SME”>

Kvantitativní <2A.1.10 type="N" input="M">

Kvalitativní <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

<2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”>

<2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

Tabulka 4

Společné ukazatele výsledků, pro které byla stanovena cílová hodnota, a specifické programové ukazatele výsledků odpovídající specifickému cíli (podle investiční priority a kategorie regionů) (pro ESF a ESF REACT-EU)

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. b) bod ii) nařízení (EU) č. 1303/2013)

| ID | Ukazatel | Kategorie regionů (je-li relevantní) | Měrná jednotka pro ukazatel | Společný ukazatel výstupů použitý jako základ pro stanovení cíle | Výchozí hodnota | Měrná jednotka pro výchozí a cílovou hodnotu | Výchozí rok | Cílová hodnota (17) (2023) | Zdroj údajů | Četnost podávání zpráv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | Ž | C | M | Ž | C |
| Specifický programový <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">


  Společný <2A.1.13 type="S" input="S"> | Specifický programový <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">


  Společný <2A.1.14 type="S" input="S"> | <2A.1.15 type="S" input="S"> | Specifický programový <2A.1.16 type="S" input="M">


  Společný <2A.1.16 type="S" input="S"> | Specifický programový <2A.1.17 type="S" input="M">


  Společný <2A.1.17 type="S" input="S"> | Společné ukazatele výstupů <2A.1.18 type="S" input="S"> | Kvantitativní <2A.1.19 type="S" input="M">


  Společná <2A.1.19 type="S" input="G"> | <2A.1.20 type="N’ input="M"> | Kvantitativní <2A.1.21 type="N" input="M">


  Kvalitativní <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |

ID

Ukazatel

Kategorie regionů (je-li relevantní)

Měrná jednotka pro ukazatel

Společný ukazatel výstupů použitý jako základ pro stanovení cíle

Výchozí hodnota

Měrná jednotka pro výchozí a cílovou hodnotu

Výchozí rok

Cílová hodnota (17) (2023)

Zdroj údajů

Četnost podávání zpráv

M

Ž

C

M

Ž

C

Specifický programový <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">

Společný <2A.1.13 type="S" input="S">

Specifický programový <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">

Společný <2A.1.14 type="S" input="S">

<2A.1.15 type="S" input="S">

Specifický programový <2A.1.16 type="S" input="M">

Společný <2A.1.16 type="S" input="S">

Specifický programový <2A.1.17 type="S" input="M">

Společný <2A.1.17 type="S" input="S">

Společné ukazatele výstupů <2A.1.18 type="S" input="S">

Kvantitativní <2A.1.19 type="S" input="M">

Společná <2A.1.19 type="S" input="G">

<2A.1.20 type="N’ input="M">

Kvantitativní <2A.1.21 type="N" input="M">

Kvalitativní <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M">

Tabulka 4a

Ukazatele výsledků u YEI a YEI REACT-EU a specifické programové ukazatele výsledků odpovídající specifickému cíli

(podle prioritní osy nebo části prioritní osy)

(Odkaz: čl. 19 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (19))

| ID | Ukazatel | Měrná jednotka pro ukazatel | Společný ukazatel výstupů použitý jako základ pro stanovení cíle | Výchozí hodnota | Měrná jednotka pro výchozí a cílovou hodnotu | Výchozí rok | Cílová hodnota (18) (2023) | Zdroj údajů | Četnost podávání zpráv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | Ž | C | M | Ž | C |
| Specifický programový <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">


  Společný <2A.1.24 type="S" input="S"> | Specifický programový <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">


  Společný <2A.1.25 type="S" input="S"> | Specifický programový <2A.1.26 type="S" input="M">


  Společný <2A.1.26 type="S" input="S"> | Specifický programový <2A.1.27 type="S" input="M">


  Společný <2A.1.27 type="S" input="S"> | Společné ukazatele výstupů <2A.1.28 type="S" input="S"> | Kvantitativní <2A.1.29 type="S" input="M">


  Společná <2A.1.29 type="S" input="G"> | <2A.1.30 type="N’ input="M"> | Kvantitativní <2A.1.31 type="N" input="M">


  Kvalitativní <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |

ID

Ukazatel

Měrná jednotka pro ukazatel

Společný ukazatel výstupů použitý jako základ pro stanovení cíle

Výchozí hodnota

Měrná jednotka pro výchozí a cílovou hodnotu

Výchozí rok

Cílová hodnota (18) (2023)

Zdroj údajů

Četnost podávání zpráv

M

Ž

C

M

Ž

C

Specifický programový <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">

Společný <2A.1.24 type="S" input="S">

Specifický programový <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">

Společný <2A.1.25 type="S" input="S">

Specifický programový <2A.1.26 type="S" input="M">

Společný <2A.1.26 type="S" input="S">

Specifický programový <2A.1.27 type="S" input="M">

Společný <2A.1.27 type="S" input="S">

Společné ukazatele výstupů <2A.1.28 type="S" input="S">

Kvantitativní <2A.1.29 type="S" input="M">

Společná <2A.1.29 type="S" input="G">

<2A.1.30 type="N’ input="M">

Kvantitativní <2A.1.31 type="N" input="M">

Kvalitativní <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M">

2.A.6   Opatření, jež má být podpořeno v rámci investiční priority

(podle investiční priority)

2.A.6.1   
  Popis typů a příkladů opatření, která mají být podporována, a jejich očekávaný přínos k plnění specifických cílů, případně včetně určení hlavních cílových skupin, konkrétních cílových území a druhů příjemců

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. b) bod iii) nařízení (EU) č. 1303/2013)

| Investiční priorita | <2A.2.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M"> |

Investiční priorita

<2A.2.1.1 type="S" input="S">

<2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M">

2.A.6.2   
  Hlavní zásady pro výběr operací

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. b) bod iii) nařízení (EU) č. 1303/2013)

| Investiční priorita | <2A.2.2.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M"> |

Investiční priorita

<2A.2.2.1 type="S" input="S">

<2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M">

2.A.6.3   Plánované využití finančních nástrojů (použije-li se)

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. b) bod iii) nařízení (EU) č. 1303/2013)

| Investiční priorita | <2A.2.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Plánované využití finančních nástrojů | <2A.2.3.2 type="C" input="M"> |
| <2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Investiční priorita

<2A.2.3.1 type="S" input="S">

Plánované využití finančních nástrojů

<2A.2.3.2 type="C" input="M">

<2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.6.4   Plánované využití velkých projektů (použije-li se)

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. b) bod iii) nařízení (EU) č. 1303/2013)

| Investiční priorita | <2A.2.4.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Investiční priorita

<2A.2.4.1 type="S" input="S">

<2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.6.5   
  Ukazatele výstupů podle investiční priority a případně podle kategorie regionů

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. b) bod iv) nařízení (EU) č. 1303/2013)

Tabulka 5

Společné a specifické programové ukazatele výstupů

(podle investiční priority, rozdělené podle kategorie regionů pro účely ESF a případně EFRR (21))

| ID | Ukazatel | Měrná jednotka | Fond | Kategorie regionů (je-li relevantní) | Cílová hodnota (2023) (20) | Zdroj údajů | Četnost podávání zpráv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | Ž | C | | |
| <2A.2.5.1 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.2 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.3 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.4 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.5 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.6 type="N’ input="M" SME > | <2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M" SME > | <2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M" SME > |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

ID

Ukazatel

Měrná jednotka

Fond

Kategorie regionů (je-li relevantní)

Cílová hodnota (2023) (20)

Zdroj údajů

Četnost podávání zpráv

M

Ž

C

<2A.2.5.1 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.2 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.3 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.4 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.5 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.6 type="N’ input="M" SME >

<2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M" SME >

<2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M" SME >

2.A.7   Sociální inovace, nadnárodní spolupráce a přínos k tematickým cílům 1 až 7 a 13

Případně specifická ustanovení pro ESF a ESF REACT-EU (22) (podle prioritní osy, a je-li to podstatné podle kategorie regionů): sociální inovace, nadnárodní spolupráce a přínos ESF k tematickým cílům 1 až 7 a 13.

Popis přínosu plánovaných opatření prioritní osy k:

| — | sociálním inovacím (nejsou-li zahrnuty do vyčleněné prioritní osy), |
| --- | --- |

—

sociálním inovacím (nejsou-li zahrnuty do vyčleněné prioritní osy),

| — | nadnárodní spolupráci (není-li zahrnuta do vyčleněné prioritní osy), |
| --- | --- |

—

nadnárodní spolupráci (není-li zahrnuta do vyčleněné prioritní osy),

| — | tematickým cílům uvedeným v čl. 9 odst. 1 bodech 1 až 7 a čl. 92b odst. 9 nařízení (EU) č. 1303/2013.







  Prioritní osa | <2A.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- | --- |
| <2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

—

tematickým cílům uvedeným v čl. 9 odst. 1 bodech 1 až 7 a čl. 92b odst. 9 nařízení (EU) č. 1303/2013.

Prioritní osa

<2A.3.1 type="S" input="S">

<2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.8   Výkonnostní rámec (23)

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. b) bod v) a příloha II nařízení (EU) č. 1303/2013)

Tabulka 6

Výkonnostní rámec prioritní osy

(podle fondu a pro EFRR a ESF podle kategorie regionů) (26)

| Prioritní osa | Typ ukazatele
  (klíčový krok provádění, finanční výstup, nebo popřípadě ukazatel výsledků) | ID | Ukazatel nebo klíčový krok provádění | Měrná jednotka, je-li vhodné | Fond | Kategorie regionů | Milník pro rok 2018 (24) | Konečný cíl (2023) (25) | Zdroj údajů | Popřípadě vysvětlení relevantnosti ukazatele |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | Ž | C | M | Ž | C |
| <2A.4.1 type="S" input="S"> | <2A.4.2 type="S" input="S"> | Krok provádění nebo finanční ukazatel <2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">


  Ukazatel výstupů nebo výsledků <2A.4.3 type="S" input="S"> | Krok provádění nebo finanční ukazatel <2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">


  Ukazatel výstupů nebo výsledků <2A.4.4 type="S" input="G" or “M”> | Krok provádění nebo finanční ukazatel <2A.4.5 type="S" input="M">


  Ukazatel výstupů nebo výsledků <2A.4.5 type="S" input="G" or “M”> | <2A.4.6 type="S" input="S"> | <2A.4.7 type="S" input="S"> | <2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M"> | Krok provádění nebo finanční ukazatel <2A.4.9 type="S" input="M">


  Ukazatel výstupů nebo výsledků <2A.4.8 type="S" input="M"> | Krok provádění nebo finanční ukazatel <2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">


  Ukazatel výstupů nebo výsledků <2A.4.10 type="S" input=“M”> | <2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Prioritní osa

Typ ukazatele

(klíčový krok provádění, finanční výstup, nebo popřípadě ukazatel výsledků)

ID

Ukazatel nebo klíčový krok provádění

Měrná jednotka, je-li vhodné

Fond

Kategorie regionů

Milník pro rok 2018 (24)

Konečný cíl (2023) (25)

Zdroj údajů

Popřípadě vysvětlení relevantnosti ukazatele

M

Ž

C

M

Ž

C

<2A.4.1 type="S" input="S">

<2A.4.2 type="S" input="S">

Krok provádění nebo finanční ukazatel <2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">

Ukazatel výstupů nebo výsledků <2A.4.3 type="S" input="S">

Krok provádění nebo finanční ukazatel <2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">

Ukazatel výstupů nebo výsledků <2A.4.4 type="S" input="G" or “M”>

Krok provádění nebo finanční ukazatel <2A.4.5 type="S" input="M">

Ukazatel výstupů nebo výsledků <2A.4.5 type="S" input="G" or “M”>

<2A.4.6 type="S" input="S">

<2A.4.7 type="S" input="S">

<2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M">

Krok provádění nebo finanční ukazatel <2A.4.9 type="S" input="M">

Ukazatel výstupů nebo výsledků <2A.4.8 type="S" input="M">

Krok provádění nebo finanční ukazatel <2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">

Ukazatel výstupů nebo výsledků <2A.4.10 type="S" input=“M”>

<2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M">

Další kvalitativní informace o stanovení výkonnostního rámce (nepovinné)

| <2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M"> |
| --- |

<2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.9   Kategorie zásahů

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 písm. b) bod vi) nařízení (EU) č. 1303/2013)

Kategorie zásahů odpovídající obsahu prioritní osy na základě nomenklatury přijaté Komisí a orientační rozdělení podpory Unie.

Tabulky 7–11

Kategorie zásahů
   (28)

(podle fondu a kategorie regionů, pokud prioritní osa zahrnuje více než jeden fond nebo jednu kategorii regionů)

| Tabulka 7: Dimenze 1 – Oblast zásahu |
| --- |
| Fond | <2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Kategorie regionů (27) | <2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritní osa | Kód | Částka (v EUR) |
| <2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabulka 7: Dimenze 1 – Oblast zásahu

Fond

<2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N >

Kategorie regionů (27)

<2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritní osa

Kód

Částka (v EUR)

<2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabulka 8: Dimenze 2 – Forma financování |
| --- |
| Fond | <2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Kategorie regionů (29) | <2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritní osa | Kód | Částka (v EUR) |
| <2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabulka 8: Dimenze 2 – Forma financování

Fond

<2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N >

Kategorie regionů (29)

<2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritní osa

Kód

Částka (v EUR)

<2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabulka 9: Dimenze 3 – Typ území |
| --- |
| Fond | <2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Kategorie regionů (30) | <2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritní osa | Kód | Částka (v EUR) |
| <2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabulka 9: Dimenze 3 – Typ území

Fond

<2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N >

Kategorie regionů (30)

<2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritní osa

Kód

Částka (v EUR)

<2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabulka 10: Dimenze 4 – Mechanismus územního plnění |
| --- |
| Fond | <2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Kategorie regionů (31) | <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritní osa | Kód | Částka (v EUR) |
| <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabulka 10: Dimenze 4 – Mechanismus územního plnění

Fond

<2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N >

Kategorie regionů (31)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritní osa

Kód

Částka (v EUR)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Tabulka 11: Dimenze 6 – Vedlejší téma ESF a ESF REACT-EU
   (32)
  (pouze u ESF) |
| --- |
| Fond | <2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Kategorie regionů (33) | <2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritní osa | Kód | Částka (v EUR) |
| <2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabulka 11: Dimenze 6 – Vedlejší téma ESF a ESF REACT-EU
   (32)
  (pouze u ESF)

Fond

<2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N >

Kategorie regionů (33)

<2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritní osa

Kód

Částka (v EUR)

<2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N >

2.A.10   Přehled plánovaného využití technické pomoci, je-li to nutné, včetně opatření na posílení správní kapacity orgánů zapojených do řízení a kontroly programů a příjemců (použije-li se) (34)

(podle prioritní osy)

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 písm. b) bod vii) nařízení (EU) č. 1303/2013)

| Prioritní osa | <3A.6.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M"> |

Prioritní osa

<3A.6.1 type="S" input="S">

<2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M">

2.B   Popis prioritních os týkajících se technické pomoci

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013)

2.B.1   Prioritní osa (uvedeno opakovaně pro každou prioritní osu technické pomoci)

| ID prioritní osy | <2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Název prioritní osy | <2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M"> |

ID prioritní osy

<2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G">

Název prioritní osy

<2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M">

| ☐ Celá prioritní osa je věnována technické pomoci uvedené v čl. 92b odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013. | <2B.0.1 type="C" input="M"> |
| --- | --- |

☐ Celá prioritní osa je věnována technické pomoci uvedené v čl. 92b odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013.

<2B.0.1 type="C" input="M">

2.B.2   Odůvodnění stanovení prioritní osy, jež zahrnuje více než jednu kategorii regionů (použije-li se)

(Odkaz: čl. 96 odst. 1 a čl. 98 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013)

| <2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.3   Fond a kategorie regionů (uvedeno opakovaně pro každou kombinaci v rámci prioritní osy)

| Fond | <2B.0.4 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Kategorie regionů
   (35) | <2B.0.5 type="S" input="S"> |
| Základ pro výpočet (celkové způsobilé výdaje nebo způsobilé veřejné výdaje) | <2B.0.6 type="S" input="S"> |

Fond

<2B.0.4 type="S" input="S">

Kategorie regionů
   (35)

<2B.0.5 type="S" input="S">

Základ pro výpočet (celkové způsobilé výdaje nebo způsobilé veřejné výdaje)

<2B.0.6 type="S" input="S">

2.B.4   Specifické cíle a očekávané výsledky

(uvedeno opakovaně pro každý specifický cíl v rámci prioritní osy)

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. c) bod i) a ii) nařízení (EU) č. 1303/2013)

| ID | <2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Specifický cíl | <2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Výsledky, kterých členské státy chtějí dosáhnout s podporou Unie
   (36) | <2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

ID

<2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G">

Specifický cíl

<2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M">

Výsledky, kterých členské státy chtějí dosáhnout s podporou Unie
   (36)

<2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.5   Ukazatele výsledků (37)

Tabulka 12

Specifické programové ukazatele výsledků (podle specifického cíle)

(pro EFRR / ESF / Fond soudržnosti / EFRR REACT-EU / ESF REACT-EU)

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. c) bod ii) nařízení (EU) č. 1303/2013)

| ID | Ukazatel | Měrná jednotka | Výchozí hodnota | Výchozí rok | Cílová hodnota (38) (2023) | Zdroj údajů | Četnost podávání zpráv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | Ž | C | M | Ž | C |
| <2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.2.3 type="S" input="M"> | Kvantitativní <2.B.2.4 type="N" input="M"> | <2.B.2.5 type="N’ input="M"> | Kvantitativní <2.B.2.6 type="N" input="M">


  Kvalitativní <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

ID

Ukazatel

Měrná jednotka

Výchozí hodnota

Výchozí rok

Cílová hodnota (38) (2023)

Zdroj údajů

Četnost podávání zpráv

M

Ž

C

M

Ž

C

<2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.2.3 type="S" input="M">

Kvantitativní <2.B.2.4 type="N" input="M">

<2.B.2.5 type="N’ input="M">

Kvantitativní <2.B.2.6 type="N" input="M">

Kvalitativní <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M">

<2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M">

<2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M">

2.B.6   Opatření, která mají být podpořena, a jejich očekávaný přínos ke specifickým cílům (podle prioritní osy)

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. c) bod i) a iii) nařízení (EU) č. 1303/2013)

2.B.6.1   
  Popis opatření, která mají být podpořena, a jejich očekávaný přínos ke specifickým cílům

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. c) bod i) a iii) nařízení (EU) č. 1303/2013)

| Prioritní osa | <2.B.3.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Prioritní osa

<2.B.3.1.1 type="S" input="S">

<2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.B.6.2   
  Ukazatele výstupů, které by podle očekávání měly přispět k dosažení výsledků (podle prioritní osy)

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. c) bod iv) nařízení (EU) č. 1303/2013)

Tabulka 13

Ukazatele výstupů (podle prioritní osy)

(pro EFRR / ESF / Fond soudržnosti / EFRR REACT-EU / ESF REACT-EU)

| ID | Ukazatel | Měrná jednotka | Cílová hodnota (2023) (39)

  (nepovinné) | Zdroj údajů |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M | Ž | C |
| <2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.3.2.3 type="S" input="M"> | <2.B.3.2.4 type="N’ input="M"> | <2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M"> |
| | | | | | | |

ID

Ukazatel

Měrná jednotka

Cílová hodnota (2023) (39)

(nepovinné)

Zdroj údajů

M

Ž

C

<2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.3.2.3 type="S" input="M">

<2.B.3.2.4 type="N’ input="M">

<2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M">

2.B.7   Kategorie zásahů (podle prioritní osy)

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. c) bod v) nařízení (EU) č. 1303/2013)

Odpovídající kategorie zásahů vycházející z nomenklatury přijaté Komisí a orientační rozdělení podpory Unie.

Tabulky 14-16

Kategorie zásahů
   (41)

| Tabulka 14: Dimenze 1 – Oblast zásahů |
| --- |
| Kategorie regionů
   (40): <type="S" input="S"> |
| Prioritní osa | Kód | Částka (v EUR) |
| <2B.4.1.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Tabulka 14: Dimenze 1 – Oblast zásahů

Kategorie regionů
   (40): <type="S" input="S">

Prioritní osa

Kód

Částka (v EUR)

<2B.4.1.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| Tabulka 15: Dimenze 2 – Forma financování |
| --- |
| Kategorie regionů
   (42): <type="S" input="S"> |
| Prioritní osa | Kód | Částka (v EUR) |
| <2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Tabulka 15: Dimenze 2 – Forma financování

Kategorie regionů
   (42): <type="S" input="S">

Prioritní osa

Kód

Částka (v EUR)

<2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| Tabulka 16: Dimenze 3 – Typ území |
| --- |
| Kategorie regionů
   (43): <type="S" input="S"> |
| Prioritní osa | Kód | Částka (v EUR) |
| <2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Tabulka 16: Dimenze 3 – Typ území

Kategorie regionů
   (43): <type="S" input="S">

Prioritní osa

Kód

Částka (v EUR)

<2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N>

ODDÍL 3

Plán financování

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. d) a čl. 92b odst. 9 pátý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)

3.1   Finanční podpora z každého fondu a částky týkající se výkonnostní rezervy

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. d) bod i) nařízení (EU) č. 1303/2013)

Tabulka 17

| | Fond | Kategorie regionů | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Hlavní příděl (44) | Výkonnostní rezerva | Hlavní příděl | Výkonnostní rezerva | Hlavní příděl | Výkonnostní rezerva | Hlavní příděl | Výkonnostní rezerva | Hlavní příděl | Výkonnostní rezerva | Hlavní příděl | Výkonnostní rezerva | Hlavní příděl | Výkonnostní rezerva | Celkový příděl (podpora Unie) | Celkový příděl (podpora Unie) | Hlavní příděl | Výkonnostní rezerva |
| | <3.1.1 type="S" input="G"“SME”> | <3.1.2 type="S" input="G"“SME” > | <3.1.3 type="N" input="M" SME” > | <3.1.4 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.5 type="N" input="M" SME” > | <3.1.6 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.7type="N" input="M" SME” > | <3.1.8 type="N" input="M "


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.9 type="N" input="M" SME” > | <3.1.10 type="N" input="M"”


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.11 type="N" input="M" SME” > | <3.1.12 type="N" input="M"”


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.13 type="N" input="M" SME” > | <3.1.14 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.15 type="N" input="M" SME” > | <3.1.16 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”


  REACT-EU - NA> | <3.1.17 type="N" input="M | <3.1.18 type="N" input="M | <3.1.19 type="N" input="G" SME” > | <3.1.20 type="N" input="G”


  TA - “NA” YEI –“NA”> |
| (1) | EFRR | V méně rozvinutých regionech | | | | | | | | | | | | | | | Nepoužije se | Nepoužije se | | |
| (2) | | V přechodových regionech | | | | | | | | | | | | | | | Nepoužije se | Nepoužije se | | |
| (3) | | V rozvinutějších regionech | | | | | | | | | | | | | | | Nepoužije se | Nepoužije se | | |
| (4) | | Celkem bez REACT-EU | | | | | | | | | | | | | | | Nepoužije se | Nepoužije se | | |
| (5) | ESF
   (45) | V méně rozvinutých regionech | | | | | | | | | | | | | | | Nepoužije se | Nepoužije se | | |
| (6) | | V přechodových regionech | | | | | | | | | | | | | | | Nepoužije se | Nepoužije se | | |
| (7) | | V rozvinutějších regionech | | | | | | | | | | | | | | | Nepoužije se | Nepoužije se | | |
| (8) | | Celkem bez REACT-EU | | | | | | | | | | | | | | | Nepoužije se | Nepoužije se | | |
| (9) | Zvláštní příděl pro YEI | Nepoužije se | | Nepoužije se | | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se |
| (10) | Fond soudržnosti | Nepoužije se | | | | | | | | | | | | | | | Nepoužije se | Nepoužije se | | |
| (11) | EFRR | Zvláštní příděl pro nejvzdálenější regiony nebo severní řídce osídlené regiony | | | | | | | | | | | | | | | Nepoužije se | Nepoužije se | | |
| (12) | EFRR REACT-EU | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | | | | Nepoužije se |
| (13) | ESF REACT-EU
   (45) | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | | | | Nepoužije se |
| (14) | Zvláštní příděl pro YEI REACT-EU | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | | | | Nepoužije se |
| (15) | REACT-EU | Celkem | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | | | | Nepoužije se |
| (16) | Celkový součet | Celkem | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Fond

Kategorie regionů

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Celkem

Hlavní příděl (44)

Výkonnostní rezerva

Hlavní příděl

Výkonnostní rezerva

Hlavní příděl

Výkonnostní rezerva

Hlavní příděl

Výkonnostní rezerva

Hlavní příděl

Výkonnostní rezerva

Hlavní příděl

Výkonnostní rezerva

Hlavní příděl

Výkonnostní rezerva

Celkový příděl (podpora Unie)

Celkový příděl (podpora Unie)

Hlavní příděl

Výkonnostní rezerva

<3.1.1 type="S" input="G"“SME”>

<3.1.2 type="S" input="G"“SME” >

<3.1.3 type="N" input="M" SME” >

<3.1.4 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.5 type="N" input="M" SME” >

<3.1.6 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.7type="N" input="M" SME” >

<3.1.8 type="N" input="M "

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.9 type="N" input="M" SME” >

<3.1.10 type="N" input="M"”

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.11 type="N" input="M" SME” >

<3.1.12 type="N" input="M"”

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.13 type="N" input="M" SME” >

<3.1.14 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.15 type="N" input="M" SME” >

<3.1.16 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”

REACT-EU - NA>

<3.1.17 type="N" input="M

<3.1.18 type="N" input="M

<3.1.19 type="N" input="G" SME” >

<3.1.20 type="N" input="G”

TA - “NA” YEI –“NA”>

(1)

EFRR

V méně rozvinutých regionech

Nepoužije se

Nepoužije se

(2)

V přechodových regionech

Nepoužije se

Nepoužije se

(3)

V rozvinutějších regionech

Nepoužije se

Nepoužije se

(4)

Celkem bez REACT-EU

Nepoužije se

Nepoužije se

(5)

ESF
   (45)

V méně rozvinutých regionech

Nepoužije se

Nepoužije se

(6)

V přechodových regionech

Nepoužije se

Nepoužije se

(7)

V rozvinutějších regionech

Nepoužije se

Nepoužije se

(8)

Celkem bez REACT-EU

Nepoužije se

Nepoužije se

(9)

Zvláštní příděl pro YEI

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

(10)

Fond soudržnosti

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

(11)

EFRR

Zvláštní příděl pro nejvzdálenější regiony nebo severní řídce osídlené regiony

Nepoužije se

Nepoužije se

(12)

EFRR REACT-EU

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

(13)

ESF REACT-EU
   (45)

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

(14)

Zvláštní příděl pro YEI REACT-EU

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

(15)

REACT-EU

Celkem

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

(16)

Celkový součet

Celkem

3.2   Celková výše finanční podpory z každého fondu a vnitrostátního spolufinancování (v EUR)

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. d) bod ii) nařízení (EU) č. 1303/2013)

| 1. | Finanční tabulka stanoví plán financování podle prioritní osy. |
| --- | --- |

1.

Finanční tabulka stanoví plán financování podle prioritní osy.

| 2. | Pokud prioritní osa zahrnuje více než jeden fond, podpora Unie a příspěvek členského státu jsou rozděleny podle fondu se samostatnou mírou spolufinancování v rámci prioritní osy pro každý fond. |
| --- | --- |

2.

Pokud prioritní osa zahrnuje více než jeden fond, podpora Unie a příspěvek členského státu jsou rozděleny podle fondu se samostatnou mírou spolufinancování v rámci prioritní osy pro každý fond.

| 3. | Pokud prioritní osa zahrnuje více než jednu kategorii regionů, podpora Unie a příspěvek členského státu jsou rozděleny podle kategorie regionů se samostatnou mírou spolufinancování v rámci prioritní osy pro každou kategorii regionů. |
| --- | --- |

3.

Pokud prioritní osa zahrnuje více než jednu kategorii regionů, podpora Unie a příspěvek členského státu jsou rozděleny podle kategorie regionů se samostatnou mírou spolufinancování v rámci prioritní osy pro každou kategorii regionů.

| 4. | Příspěvek EIB je uváděn na úrovni prioritní osy. |
| --- | --- |

4.

Příspěvek EIB je uváděn na úrovni prioritní osy.

Tabulka 18a

Plán financování

| Prioritní osa | Fond | Kategorie regionů | Základ pro výpočet podpory Unie
  (celkové způsobilé náklady nebo veřejné způsobilé náklady) | Podpora Unie | Příspěvek členského státu | Orientační rozdělení příspěvku členského státu | Financování celkem | Míra spolufinancování (46) | 100% míra spolufinancování pro účetní období 2020–2021 ((*)) | 100% míra spolufinancování pro účetní období 2021–2022 ((**)) | Pro informaci
  Příspěvky EIB | Hlavní příděl (finanční prostředky celkem minus výkonnostní rezerva) | Výkonnostní rezerva | Podíl výkonnostní rezervy (podpora Unie) na celkové unijní podpoře |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Financování z vnitrostátních veřejných zdrojů | Financování z vnitrostátních soukromých zdrojů (1) | | Podpora Unie | Příspěvek členského státu | Podpora Unie | Příspěvek členského státu (47) | |
| | | | | (a) | (b) = (c) + (d)) | (c) | (d) | (e) = (a) + (b) | (f) = (a)/(e) (2) | | | (g) | (h)=(a)-(j) | (i) = (b) – (k) | (j) | (k)= (b) * ((j)/(a)) | (l) =(j)/(a) *100 |
| <3.2.A.1 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.2 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.3 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.4 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.5 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.6 type="N“SME”" input="G"> | <3.2.A.7 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.8 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.9 type="N" input="G“SME”"> | <3.2.A.10 type="P" input="G"“SME” > | Podrobnosti viz poznámka pod čarou ((*)) (příklady níže) | Podrobnosti viz poznámka pod čarou ((**)) (příklady níže) | <3.2.A.11 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.12 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.2.A.13 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>> | <3.2.A.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”> | <3.2.A.15 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>> | <3.2.A.16 type="N" input="G” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU “NA”> |
| Prioritní osa 1 | EFRR | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Prioritní osa 2 | ESF | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Prioritní osa 3 | YEI (48) | Nepoužije se | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se |
| Prioritní osa 4 | ESF | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| YEI (49) | Nepoužije se | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se |
| Prioritní osa 5 | Fond soudržnosti | Nepoužije se | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| Prioritní osa 6 | EFRR REACT-EU | Nepoužije se | | | | | | | | ☐ | ☐ | Nepoužije se | | | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se |
| Prioritní osa 7 | ESF REACT-EU | Nepoužije se | | | | | | | | ☐ | ☐ | Nepoužije se | | | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se |
| Prioritní osa 8 | YEI REACT-EU (50) | Nepoužije se | | | | | | | | ☐ | ☐ | Nepoužije se | | | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se |
| Prioritní osa 9 | ESF REACT-EU | Nepoužije se | | | | | | | | ☐ | ☐ | Nepoužije se | | | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se |
| YEI REACT-EU (51) | Nepoužije se | | | | | | | | ☐ | ☐ | Nepoužije se | | | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se |
| Celkem | EFRR | Méně rozvinuté | | Rovná se celkové částce (1) v tabulce 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Celkem | EFRR | Přechodové | | Rovná se celkové částce (2) v tabulce 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Celkem | EFRR | Rozvinutější | | Rovná se celkové částce (3) v tabulce 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Celkem | EFRR | Zvláštní příděl pro nejvzdálenější regiony nebo severní řídce osídlené regiony | | Rovná se celkové částce (11) v tabulce 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Celkem | EFRR REACT-EU | Nepoužije se | | Rovná se celkové částce (12) v tabulce 17 | | | | | | | | Nepoužije se | | | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se |
| Celkem | ESF (52) | Méně rozvinuté | | Nerovná se celkové částce (5) v tabulce 17, která zahrnuje odpovídající podporu z ESF pro YEI (53) | | | | | | | | | | | | | |
| Celkem | ESF (54) | Přechodové | | Nerovná se celkové částce (6) v tabulce 17, která zahrnuje odpovídající podporu z ESF pro YEI | | | | | | | | | | | | | |
| Celkem | ESF (55) | Rozvinutější | | Nerovná se celkové částce (7) v tabulce 17, která zahrnuje odpovídající podporu z ESF pro YEI | | | | | | | | | | | | | |
| Celkem | ESF REACT-EU | Nepoužije se | | Rovná se celkové částce (13) v tabulce 17 | | | | | | | | Nepoužije se | | | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se |
| Celkem | YEI (56) | Nepoužije se | | Nerovná se celkové částce (9) v tabulce 17, která pouze zahrnuje zvláštní příděl pro YEI | | | | | | | | | | | | | |
| Celkem | YEI REACT-EU
   (57) | Nepoužije se | | Rovná se celkové částce (14) v tabulce 17 | | | | | | | | Nepoužije se | | | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se |
| Celkem | Fond soudržnosti | Nepoužije se | | Rovná se celkové částce (10) v tabulce 17 | | | | | | | | | | | | | |
| Celkem | REACT-EU | Nepoužije se | | Rovná se celkové částce (15) v tabulce 17 | | | | | | | | Nepoužije se | | | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se |
| Celkový součet | | | | Rovná se celkové částce (16) v tabulce 17 | | | | | | | | | | | | | |

Prioritní osa

Fond

Kategorie regionů

Základ pro výpočet podpory Unie

(celkové způsobilé náklady nebo veřejné způsobilé náklady)

Podpora Unie

Příspěvek členského státu

Orientační rozdělení příspěvku členského státu

Financování celkem

Míra spolufinancování (46)

100% míra spolufinancování pro účetní období 2020–2021 ((*))

100% míra spolufinancování pro účetní období 2021–2022 ((**))

Pro informaci

Příspěvky EIB

Hlavní příděl (finanční prostředky celkem minus výkonnostní rezerva)

Výkonnostní rezerva

Podíl výkonnostní rezervy (podpora Unie) na celkové unijní podpoře

Financování z vnitrostátních veřejných zdrojů

Financování z vnitrostátních soukromých zdrojů (1)

Podpora Unie

Příspěvek členského státu

Podpora Unie

Příspěvek členského státu (47)

(a)

(b) = (c) + (d))

(c)

(d)

(e) = (a) + (b)

(f) = (a)/(e) (2)

(g)

(h)=(a)-(j)

(i) = (b) – (k)

(j)

(k)= (b) * ((j)/(a))

(l) =(j)/(a) *100

<3.2.A.1 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.2 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.3 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.4 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.5 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.6 type="N“SME”" input="G">

<3.2.A.7 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.8 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.9 type="N" input="G“SME”">

<3.2.A.10 type="P" input="G"“SME” >

Podrobnosti viz poznámka pod čarou ((*)) (příklady níže)

Podrobnosti viz poznámka pod čarou ((**)) (příklady níže)

<3.2.A.11 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.12 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.2.A.13 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>>

<3.2.A.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>

<3.2.A.15 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>>

<3.2.A.16 type="N" input="G” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU “NA”>

Prioritní osa 1

EFRR

☐

☐

Prioritní osa 2

ESF

☐

☐

Prioritní osa 3

YEI (48)

Nepoužije se

☐

☐

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Prioritní osa 4

ESF

☐

☐

YEI (49)

Nepoužije se

☐

☐

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Prioritní osa 5

Fond soudržnosti

Nepoužije se

☐

☐

Prioritní osa 6

EFRR REACT-EU

Nepoužije se

☐

☐

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Prioritní osa 7

ESF REACT-EU

Nepoužije se

☐

☐

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Prioritní osa 8

YEI REACT-EU (50)

Nepoužije se

☐

☐

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Prioritní osa 9

ESF REACT-EU

Nepoužije se

☐

☐

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

YEI REACT-EU (51)

Nepoužije se

☐

☐

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Celkem

EFRR

Méně rozvinuté

Rovná se celkové částce (1) v tabulce 17

Celkem

EFRR

Přechodové

Rovná se celkové částce (2) v tabulce 17

Celkem

EFRR

Rozvinutější

Rovná se celkové částce (3) v tabulce 17

Celkem

EFRR

Zvláštní příděl pro nejvzdálenější regiony nebo severní řídce osídlené regiony

Rovná se celkové částce (11) v tabulce 17

Celkem

EFRR REACT-EU

Nepoužije se

Rovná se celkové částce (12) v tabulce 17

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Celkem

ESF (52)

Méně rozvinuté

Nerovná se celkové částce (5) v tabulce 17, která zahrnuje odpovídající podporu z ESF pro YEI (53)

Celkem

ESF (54)

Přechodové

Nerovná se celkové částce (6) v tabulce 17, která zahrnuje odpovídající podporu z ESF pro YEI

Celkem

ESF (55)

Rozvinutější

Nerovná se celkové částce (7) v tabulce 17, která zahrnuje odpovídající podporu z ESF pro YEI

Celkem

ESF REACT-EU

Nepoužije se

Rovná se celkové částce (13) v tabulce 17

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Celkem

YEI (56)

Nepoužije se

Nerovná se celkové částce (9) v tabulce 17, která pouze zahrnuje zvláštní příděl pro YEI

Celkem

YEI REACT-EU
   (57)

Nepoužije se

Rovná se celkové částce (14) v tabulce 17

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Celkem

Fond soudržnosti

Nepoužije se

Rovná se celkové částce (10) v tabulce 17

Celkem

REACT-EU

Nepoužije se

Rovná se celkové částce (15) v tabulce 17

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Celkový součet

Rovná se celkové částce (16) v tabulce 17

| (1) | Vyplní se pouze v případě, že prioritní osy jsou vyjádřeny v celkových nákladech. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Tuto sazbu lze zaokrouhlit na nejbližší celé číslo v tabulce. Přesnou mírou použitou k úhradě plateb je poměr (f).

  Tabulka 18b


  Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí – zvláštní příděly pro ESF, ESF REACT-EU a YEI
   (59)
  (použije-li se) | Fond (58) | Kategorie regionů | Základ pro výpočet podpory Unie
  (celkové způsobilé náklady nebo veřejné způsobilé náklady) | Podpora Unie (a) | Příspěvek členského státu
  (b) = (c) + (d) | Orientační rozdělení příspěvku členského státu | Financování celkem
  (e) = (a) + (b) | Míra spolufinancování
  (f) = (a)/(e) (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Financování z vnitrostátních veřejných zdrojů
  (c) | Financování z vnitrostátních soukromých zdrojů
  (d) (1) |
| | <3.2.B.1 type="S" input="G"> | <3.2.B.2 type="S" input="G"> | <3.2.B.3 type="S" input="G"> | <3.2.B.1 type="N" input="M"> | <3.2.B.4 type="N" input="G"> | <3.2.B.5 type="N" input="M"> | <3.2.B.6 type="N" input="M"> | <3.2.B.7 type="N" input="G"> | <3.2.B.8 type="P" input="G"> |
| 1. | Zvláštní příděl pro YEI | Nepoužije se | | | 0 | | | | 100 % |
| 2. | Odpovídající podpora z ESF | Méně rozvinuté regiony | | | | | | | |
| 3. | Odpovídající podpora z ESF | Přechodové regiony | | | | | | | |
| 4. | Odpovídající podpora z ESF | Rozvinutější regiony | | | | | | | |
| 5. | Zvláštní příděl pro YEI REACT-EU | Nepoužije se | | | | | | | 100 % |
| 6. | Odpovídající podpora z ESF REACT-EU | Nepoužije se | | | | | | | |
| 7. | CELKEM: Prioritní osa YEI [její část] | [Musí se rovnat prioritní ose [její části] 3] | | Součet (1:4) | Součet (1:4) | | | | |
| 8. | CELKEM: YEI REACT-EU [její část]
  Prioritní osa | [Musí se rovnat prioritní ose [její části] | | | | | | | |
| 9. | | | Poměr ESF pro méně rozvinuté regiony
  2/součet (2:4) | <3.2.c.11 type="P" input="G"> | | | | | |
| 10. | | | Poměr ESF pro přechodové regiony
  3/součet (2:4) | <3.2.c.13 type="P" input="G"> | | | | | |
| 11. | | | Poměr ESF pro rozvinutější regiony
  4/součet (2:4) | <3.2.c.14 type="P" input="G"> | | | | | |

(2)

Tabulka 18b

Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí – zvláštní příděly pro ESF, ESF REACT-EU a YEI
   (59)
  (použije-li se)

Fond (58)

Kategorie regionů

Základ pro výpočet podpory Unie

(celkové způsobilé náklady nebo veřejné způsobilé náklady)

Podpora Unie (a)

Příspěvek členského státu

(b) = (c) + (d)

Orientační rozdělení příspěvku členského státu

Financování celkem

(e) = (a) + (b)

Míra spolufinancování

(f) = (a)/(e) (2)

Financování z vnitrostátních veřejných zdrojů

(c)

Financování z vnitrostátních soukromých zdrojů

(d) (1)

<3.2.B.1 type="S" input="G">

<3.2.B.2 type="S" input="G">

<3.2.B.3 type="S" input="G">

<3.2.B.1 type="N" input="M">

<3.2.B.4 type="N" input="G">

<3.2.B.5 type="N" input="M">

<3.2.B.6 type="N" input="M">

<3.2.B.7 type="N" input="G">

<3.2.B.8 type="P" input="G">

1.

Zvláštní příděl pro YEI

Nepoužije se

0

100 %

2.

Odpovídající podpora z ESF

Méně rozvinuté regiony

3.

Odpovídající podpora z ESF

Přechodové regiony

4.

Odpovídající podpora z ESF

Rozvinutější regiony

5.

Zvláštní příděl pro YEI REACT-EU

Nepoužije se

100 %

6.

Odpovídající podpora z ESF REACT-EU

Nepoužije se

7.

CELKEM: Prioritní osa YEI [její část]

[Musí se rovnat prioritní ose [její části] 3]

Součet (1:4)

Součet (1:4)

8.

CELKEM: YEI REACT-EU [její část]

Prioritní osa

[Musí se rovnat prioritní ose [její části]

9.

Poměr ESF pro méně rozvinuté regiony

2/součet (2:4)

<3.2.c.11 type="P" input="G">

10.

Poměr ESF pro přechodové regiony

3/součet (2:4)

<3.2.c.13 type="P" input="G">

11.

Poměr ESF pro rozvinutější regiony

4/součet (2:4)

<3.2.c.14 type="P" input="G">

| (1) | Vyplní se pouze v případě, že prioritní osy jsou vyjádřeny v celkových nákladech. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Tuto sazbu lze zaokrouhlit na nejbližší celé číslo v tabulce. Přesnou mírou použitou k úhradě plateb je poměr (f). |
| --- | --- |

(2)

Tabulka 18c

Rozdělení plánu financování podle prioritní osy, fondu, kategorie regionů a tematického cíle

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 první pododstavec písm. d) bod ii) nařízení (EU) č. 1303/2013)

| Prioritní osa | Fond (60) | Kategorie regionů (je-li relevantní) | Tematický cíl | Podpora Unie | Příspěvek členského státu | Financování celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.C.1 type="S" input="G"> | <3.2.C.2 type="S" input="G"> | <3.2.C.3 type="S" input="G"> | <3.2.C.4 type="S" input="G"> | <3.2.C.5 type="N" input="M"> | <3.2.C.6 type="N" input="M"> | <3.2.C.7 type="N" input="M"> |
| | | | | | | |
| | | | | |
| Celkem | | | | | | |

Prioritní osa

Fond (60)

Kategorie regionů (je-li relevantní)

Tematický cíl

Podpora Unie

Příspěvek členského státu

Financování celkem

<3.2.C.1 type="S" input="G">

<3.2.C.2 type="S" input="G">

<3.2.C.3 type="S" input="G">

<3.2.C.4 type="S" input="G">

<3.2.C.5 type="N" input="M">

<3.2.C.6 type="N" input="M">

<3.2.C.7 type="N" input="M">

Celkem

Tabulka 19

Orientační částka podpory, jež má být použita na cíle v oblasti změny klimatu

(Odkaz: čl. 27 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013) (61)

| Prioritní osa | Orientační částka podpory, jež má být použita na cíle v oblasti změny klimatu (v EUR) | Podíl celkového přídělu pro operační program (v %) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.C.8 type="S" input="G"> | <3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N> | <3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N> |
| | | |
| REACT-EU celkem | | |
| Celkem | | |

Prioritní osa

Orientační částka podpory, jež má být použita na cíle v oblasti změny klimatu (v EUR)

Podíl celkového přídělu pro operační program (v %)

<3.2.C.8 type="S" input="G">

<3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N>

<3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N>

REACT-EU celkem

Celkem

ODDÍL 4

INTEGROVANÝ PŘÍSTUP K ÚZEMNÍMU ROZVOJI
   (62)

(Odkaz: čl. 96 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013)

Popis integrovaného přístupu k územnímu rozvoji, s přihlédnutím k obsahu a cílům operačního programu a s ohledem na dohodu o partnerství, přičemž se uvede, jak přispívá k dosažení cílů operačního programu a očekávaných výsledků.

| <4.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<4.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

4.1   Komunitně vedený místní rozvoj (použije-li se)

(Odkaz: čl. 96 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013)

Případně přístup k využívání nástrojů k zajištění komunitně vedeného místního rozvoje a zásady pro určení oblastí, v nichž bude tento přístup uplatňován.

| <4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y>

4.2   Integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst (použije-li se)

(Odkaz: čl. 96 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013; čl. 7 odst. 2 a 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (63))

Orientační částka podpory z EFRR na integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst, která mají být prováděna v souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 1301/2013, a orientační příděl podpory z ESF na integrovaná opatření.

| <4.2.1 type=”S” maxlength=”3500” input=”M”> |
| --- |

<4.2.1 type=”S” maxlength=”3500” input=”M”>

Tabulka 20

Integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst – orientační částky podpory z EFRR a ESF

| Fond | Podpora z EFRR a ESF (orientačně)
  (v EUR) | Podíl celkového přídělu fondu na operační program |
| --- | --- | --- |
| <4.2.2 type="S" input="G"> | <4.2.3 type="N" input="M"> | <4.2.3 type="P" input="G"> |
| EFRR celkem bez REACT-EU | | |
| ESF celkem bez REACT-EU | | |
| EFRR + ESF celkem bez REACT-EU | | |

Fond

Podpora z EFRR a ESF (orientačně)

(v EUR)

Podíl celkového přídělu fondu na operační program

<4.2.2 type="S" input="G">

<4.2.3 type="N" input="M">

<4.2.3 type="P" input="G">

EFRR celkem bez REACT-EU

ESF celkem bez REACT-EU

EFRR + ESF celkem bez REACT-EU

4.3   Integrované územní investice (použije-li se)

(Odkaz: čl. 96 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013)

Případně přístup k používání integrovaných územních investic (jak je definováno v článku 36 nařízení (EU) č. 1303/2013), jiných, než jsou případy uvedené v oddílu 4.2, a jejich orientační finanční příděl z každé prioritní osy

| <4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y"> |
| --- |

<4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y">

Tabulka 21

Orientační finanční příděl pro integrované územní investice neuvedené v bodě 4.2

(souhrnná částka)

| Prioritní osa | Fond | Orientační finanční příděl (podpora Unie) (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| <4.3.2 type="S" input="G" PA=Y> | <4.3.3 type="S" input="G" PA=Y > | <4.3.4 type="N" input="M" PA=Y > |
| | | |
| EFRR celkem [bez REACT-EU] | | |
| ESF celkem [bez REACT-EU] | | |
| EFRR + ESF CELKEM [bez REACT-EU] | | |
| EFRR REACT-EU celkem | | |
| ESF REACT-EU celkem | | |
| EFRR REACT-EU+ESF REACT-EU CELKEM | | |
| Celkový součet | | |

Prioritní osa

Fond

Orientační finanční příděl (podpora Unie) (v EUR)

<4.3.2 type="S" input="G" PA=Y>

<4.3.3 type="S" input="G" PA=Y >

<4.3.4 type="N" input="M" PA=Y >

EFRR celkem [bez REACT-EU]

ESF celkem [bez REACT-EU]

EFRR + ESF CELKEM [bez REACT-EU]

EFRR REACT-EU celkem

ESF REACT-EU celkem

EFRR REACT-EU+ESF REACT-EU CELKEM

Celkový součet

4.4   Ujednání pro meziregionální a nadnárodní opatření v rámci operačního programu s příjemci, kteří se nacházejí alespoň v jednom dalším členském státu (použije-li se)

(Odkaz: čl. 96 odst. 3 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013)

| <4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y>

4.5   Přínos plánovaných opatření programu k realizaci makroregionálních strategií a strategií pro přímořské oblasti v závislosti na potřebách programové oblasti určených příslušným členským státem (použije-li se)

(Pokud se členské státy a regiony účastní makroregionálních strategií a strategií pro přímořské oblasti)

(Odkaz: čl. 96 odst. 3 písm. e) nařízení (EU) č. 1303/2013)

| <4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" > |
| --- |

<4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" >

ODDÍL 5

SPECIFICKÉ POTŘEBY ZEMĚPISNÝCH OBLASTÍ NEJVÍCE POSTIŽENÝCH CHUDOBOU NEBO CÍLOVÝCH SKUPIN, JIMŽ NEJVÍCE HROZÍ DISKRIMINACE NEBO SOCIÁLNÍ VYLOUČENÍ (použije-li se) (64)

(Odkaz: čl. 96 odst. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013)

5.1   Zeměpisné oblasti nejvíce postižené chudobou / cílové skupiny, jimž nejvíce hrozí diskriminace nebo sociální vyloučení

| <5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

5.2   Strategie pro řešení specifických potřeb zeměpisných oblastí nejvíce postižených chudobou / cílových skupin, jimž nejvíce hrozí diskriminace nebo sociální vyloučení a případně přínos k integrovanému přístupu stanovenému za tímto účelem v dohodě o partnerství

| <5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

Tabulka 22

Opatření pro řešení specifických potřeb zeměpisných oblastí nejvíce postižených chudobou / cílových skupin, jimž nejvíce hrozí diskriminace nebo sociální vyloučení
   (65)

| Cílová skupina / zeměpisná oblast | Hlavní typy plánovaného opatření jakožto součást integrovaného přístupu | Prioritní osa | Fond | Kategorie regionů (je-li relevantní) | Investiční priorita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y > | <5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y > | <5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.5 type="S" input="S" PA=Y > |
| | | | | | |
| | | | | | |

Cílová skupina / zeměpisná oblast

Hlavní typy plánovaného opatření jakožto součást integrovaného přístupu

Prioritní osa

Fond

Kategorie regionů (je-li relevantní)

Investiční priorita

<5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y >

<5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y >

<5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.5 type="S" input="S" PA=Y >

ODDÍL 6

SPECIFICKÉ POTŘEBY ZEMĚPISNÝCH OBLASTÍ, KTERÉ JSOU ZÁVAŽNĚ A TRVALE ZNEVÝHODNĚNY PŘÍRODNÍMI NEBO DEMOGRAFICKÝMI PODMÍNKAMI (použije-li se) (66)

(Odkaz: čl. 96 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013)

| <6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y>

ODDÍL 7

ORGÁNY A SUBJEKTY ODPOVĚDNÉ ZA ŘÍZENÍ, KONTROLU A AUDIT A ÚLOHA PŘÍSLUŠNÝCH PARTNERŮ

(Odkaz: č. 92b odst. 10 třetí pododstavec a čl. 96 odst. 5 nařízení (EU) č. 1303/2013)

7.1   Příslušné orgány a subjekty

(Odkaz: čl. 96 odst. 5 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 1303/2013)

Tabulka 23

Příslušné orgány a subjekty

| Orgán/subjekt | Název orgánu/subjektu a odboru či oddělení | Vedoucí orgánu/subjektu (pozice nebo funkce) |
| --- | --- | --- |
| <7.1.1 type="S" input="S" Decision=N “SME” > | <7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” > | <7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” > |
| Řídicí orgán | | |
| Certifikační orgán (v příslušných případech) | | |
| Auditní orgán | | |
| Subjekt, kterému má Komise poukazovat platby | | |

Orgán/subjekt

Název orgánu/subjektu a odboru či oddělení

Vedoucí orgánu/subjektu (pozice nebo funkce)

<7.1.1 type="S" input="S" Decision=N “SME” >

<7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” >

<7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” >

Řídicí orgán

Certifikační orgán (v příslušných případech)

Auditní orgán

Subjekt, kterému má Komise poukazovat platby

7.2   Zapojení příslušných partnerů

(Odkaz: čl. 96 odst. 5 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013)

7.2.1   
  Opatření přijatá k zapojení příslušných partnerů do přípravy operačního programu a úlohy partnerů při provádění, monitorování a hodnocení operačního programu

| <7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N “SME”> |
| --- |

<7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N “SME”>

7.2.2   Globální granty (pro ESF a ESF REACT-EU, použije-li se)

(Odkaz: čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. 1304/2013)

| <7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N>

7.2.3   Přidělení částky na vytváření kapacit (pro ESF a ESF REACT-EU, použije-li se)

(Odkaz: čl. 6 odst. 2 a 3 nařízení (EU) č. 1304/2013)

| <7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N>

ODDÍL 8

KOORDINACE MEZI FONDY, EZFRV, ENRF A DALŠÍMI UNIJNÍMI A VNITROSTÁTNÍMI FINANČNÍMI NÁSTROJI A S EIB

(Odkaz: čl. 96 odst. 6 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013)

Mechanismy, které zajistí koordinaci mezi fondy, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV), Evropským námořním a rybářským fondem (ENRF) a dalšími unijními a vnitrostátními finančními nástroji a s Evropskou investiční bankou (EIB), přičemž zohlední příslušná ustanovení Společného strategického rámce.

| <8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y>

ODDÍL 9

PŘEDBĚŽNÉ PODMÍNKY
   (67)

(Odkaz: čl. 96 odst. 6 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013)

9.1   Předběžné podmínky

Informace o uplatnitelnosti a splnění předběžných podmínek (nepovinné)

| <9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y>

Tabulka 24

Určení příslušných předběžných podmínek a posouzení jejich plnění

| Předběžná podmínka | Prioritní osy, kterých se podmínka týká | Předběžná podmínka splněna: ano/ne/částečně | Kritéria | Kritéria splněna ano/ne | Odkaz
  (odkaz na strategie, právní akt nebo jiné relevantní dokumenty, včetně odkazů na příslušné oddíly, články či odstavce, doplněné o internetové odkazy nebo přístup k celému znění) | Vysvětlení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y“SME” > | <9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.3 type="C" input="G" PA=Y “SME” > | <9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.5 type="B" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” > | <9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” > |
| | | | | | | |

Předběžná podmínka

Prioritní osy, kterých se podmínka týká

Předběžná podmínka splněna: ano/ne/částečně

Kritéria

Kritéria splněna ano/ne

Odkaz

(odkaz na strategie, právní akt nebo jiné relevantní dokumenty, včetně odkazů na příslušné oddíly, články či odstavce, doplněné o internetové odkazy nebo přístup k celému znění)

Vysvětlení

<9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y“SME” >

<9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.3 type="C" input="G" PA=Y “SME” >

<9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.5 type="B" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” >

<9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” >

9.2   Popis opatření ke splnění předběžných podmínek, odpovědných subjektů a harmonogramu (68)

Tabulka 25

Opatření, která je třeba přijmout, aby byly splněny platné obecné předběžné podmínky

| Obecná předběžná podmínka | Nesplněná kritéria | Opatření, která je třeba přijmout | Lhůta (datum) | Subjekty odpovědné za plnění |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” > | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” > | <9.2.4 type="D" input="M" PA=Y “SME” > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” > |
| | | | | |
| | | | |

Obecná předběžná podmínka

Nesplněná kritéria

Opatření, která je třeba přijmout

Lhůta (datum)

Subjekty odpovědné za plnění

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” >

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” >

<9.2.4 type="D" input="M" PA=Y “SME” >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” >

Tabulka 26

Opatření, která je třeba přijmout, aby byly splněny tematické předběžné podmínky

| Tematická předběžná podmínka | Nesplněná kritéria | Opatření, která je třeba přijmout | Lhůta (datum) | Subjekty odpovědné za plnění |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” TA- “NA”> | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G” PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.4 type="D" input="M " PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME”


  TA- “NA“> |
| 1. X | | Opatření 1 | Lhůta pro opatření 1 | |
| | Opatření 2 | Lhůta pro opatření 2 | |

Tematická předběžná podmínka

Nesplněná kritéria

Opatření, která je třeba přijmout

Lhůta (datum)

Subjekty odpovědné za plnění

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” TA- “NA”>

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G” PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.4 type="D" input="M " PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME”

TA- “NA“>

1. X

Opatření 1

Lhůta pro opatření 1

Opatření 2

Lhůta pro opatření 2

ODDÍL 10

SNÍŽENÍ ADMINISTRATIVNÍ ZÁTĚŽE PRO PŘÍJEMCE
   (69)

(Odkaz: čl. 96 odst. 6 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013)

Shrnutí posouzení administrativní zátěže pro příjemce a v případě potřeby plánovaná opatření na snížení administrativní zátěže doplněná orientačním časovým rámcem.

| <10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y> |
| --- |

<10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y>

ODDÍL 11

HORIZONTÁLNÍ ZÁSADY
   (70)

(Odkaz: čl. 96 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)

11.1   Udržitelný rozvoj

Popis konkrétních opatření, jež mají zohlednit požadavky na ochranu životního prostředí, účinné využívání zdrojů, opatření ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně, odolnost vůči katastrofám a předcházení rizikům a řešení rizik při výběru operací.

| <13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.2   Rovné příležitosti a zákaz diskriminace

Popis zvláštních opatření, jež mají podporovat rovné příležitosti a zabránit diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace v průběhu přípravy, koncipování a provádění operačního programu, a to zejména v souvislosti s přístupem k financování s ohledem na potřeby jednotlivých cílových skupin ohrožených takovou diskriminací a zejména požadavky na zajištění přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.3   Rovnost žen a mužů

Popis přínosu operačního programu k prosazování rovnosti žen a mužů a případně opatření k začlenění hlediska rovnosti žen a mužů na úrovni operačních programů a operací.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

ODDÍL 12

SAMOSTATNÉ PRVKY

12.1   Velké projekty, které mají být během programového období realizovány

(Odkaz: čl. 96 odst. 2 písm. e) nařízení (EU) č. 1303/2013)

Tabulka 27

Seznam velkých projektů

| Projekt | Plánované datum oznámení / podání žádosti
  (rok, čtvrtletí) | Plánovaný začátek provádění
  (rok, čtvrtletí) | Plánované datum dokončení provádění
  (rok, čtvrtletí) | Prioritní osy / investiční priority |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N> | <12.1.2 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.3 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.4 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.5 type="S" " input="S" decision=N > |
| | | | | |

Projekt

Plánované datum oznámení / podání žádosti

(rok, čtvrtletí)

Plánovaný začátek provádění

(rok, čtvrtletí)

Plánované datum dokončení provádění

(rok, čtvrtletí)

Prioritní osy / investiční priority

<12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N>

<12.1.2 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.3 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.4 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.5 type="S" " input="S" decision=N >

12.2   Výkonnostní rámec pro operační program (71)

Tabulka 28

Výkonnostní rámec operačního programu rozdělený podle fondu a kategorie regionu (shrnující tabulka)

| Prioritní osa | Fond | Kategorie regionů | Ukazatel nebo klíčový krok provádění | Měrná jednotka, je-li vhodné | Milník pro rok 2018 | Konečný cíl (2023) (72) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | Ž | C |
| <12.2.1 type="S" input="G"> | <12.2.2 type="S" input="G"> | <12.2.3 type="S" input="G"> | <12.2.4 type="S" input="G"> | <12.2.5 type="S" input="G"> | <12.2.6 type="S" input="G"> | <12.2.7 type="S"


  input="G"> |
| | | | | | | | | |

Prioritní osa

Fond

Kategorie regionů

Ukazatel nebo klíčový krok provádění

Měrná jednotka, je-li vhodné

Milník pro rok 2018

Konečný cíl (2023) (72)

M

Ž

C

<12.2.1 type="S" input="G">

<12.2.2 type="S" input="G">

<12.2.3 type="S" input="G">

<12.2.4 type="S" input="G">

<12.2.5 type="S" input="G">

<12.2.6 type="S" input="G">

<12.2.7 type="S"

input="G">

12.3   Seznam příslušných partnerů zapojených do přípravy operačního programu

| <12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N> |
| --- |

<12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N>

PŘÍLOHY (nahrány do systému pro elektronickou výměnu dat jako samostatné soubory):

| — | návrh zprávy o hodnocení ex ante a shrnutí (povinné)
  (Odkaz: čl. 55 odst. 2 a čl. 92b odst. 10 nařízení (EU) č. 1303/2013) (73) |
| --- | --- |

—

návrh zprávy o hodnocení ex ante a shrnutí (povinné)

(Odkaz: čl. 55 odst. 2 a čl. 92b odst. 10 nařízení (EU) č. 1303/2013) (73)

| — | dokumentace o posouzení použitelnosti a plnění předběžných podmínek (je-li to vhodné) (74) |
| --- | --- |

—

dokumentace o posouzení použitelnosti a plnění předběžných podmínek (je-li to vhodné) (74)

| — | stanovisko vnitrostátních subjektů, jež se zabývají rovností žen a mužů, k oddílům 11.2 a 11.3 (je-li to vhodné) (odkaz: čl. 96 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013) (75) |
| --- | --- |

—

stanovisko vnitrostátních subjektů, jež se zabývají rovností žen a mužů, k oddílům 11.2 a 11.3 (je-li to vhodné) (odkaz: čl. 96 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013) (75)

| — | shrnutí operačního programu pro veřejnost (je-li to vhodné) |
| --- | --- |

—

shrnutí operačního programu pro veřejnost (je-li to vhodné)

---

(1)  Vysvětlivky k popisům polí:

1

| | typ: N = číslo, D = datum, S = řetězec, C = zaškrtávací okénko, P = procenta, B = booleovské pole; |
| --- | --- |

typ: N = číslo, D = datum, S = řetězec, C = zaškrtávací okénko, P = procenta, B = booleovské pole;

typ: N = číslo, D = datum, S = řetězec, C = zaškrtávací okénko, P = procenta, B = booleovské pole;

| | rozhodnutí: N = není součástí rozhodnutí Komise o schválení operačního programu |
| --- | --- |

rozhodnutí: N = není součástí rozhodnutí Komise o schválení operačního programu

rozhodnutí: N = není součástí rozhodnutí Komise o schválení operačního programu

| | vstup: M = manuální, S = výběr, G = vygenerován systémem |
| --- | --- |

vstup: M = manuální, S = výběr, G = vygenerován systémem

vstup: M = manuální, S = výběr, G = vygenerován systémem

| | „maxlength“= maximální počet znaků včetně mezer |
| --- | --- |

„maxlength“= maximální počet znaků včetně mezer

„maxlength“= maximální počet znaků včetně mezer

| | PA – Y = prvek může zahrnovat výhradně dohoda o partnerství |
| --- | --- |

PA – Y = prvek může zahrnovat výhradně dohoda o partnerství

PA – Y = prvek může zahrnovat výhradně dohoda o partnerství

| | TA – NA = nepoužije se v případě operačních programů zaměřených výhradně na technickou pomoc |
| --- | --- |

TA – NA = nepoužije se v případě operačních programů zaměřených výhradně na technickou pomoc

TA – NA = nepoužije se v případě operačních programů zaměřených výhradně na technickou pomoc

| | YEI – NA = nepoužije se v případě operačních programů zaměřených výhradně na Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí |
| --- | --- |

YEI – NA = nepoužije se v případě operačních programů zaměřených výhradně na Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí

YEI – NA = nepoužije se v případě operačních programů zaměřených výhradně na Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí

| | SME = použije se rovněž na programy zaměřené na společné neomezené záruky a sekuritizaci finančních nástrojů ve prospěch malých a středních podniků, prováděné EIB. |
| --- | --- |

SME = použije se rovněž na programy zaměřené na společné neomezené záruky a sekuritizaci finančních nástrojů ve prospěch malých a středních podniků, prováděné EIB.

SME = použije se rovněž na programy zaměřené na společné neomezené záruky a sekuritizaci finančních nástrojů ve prospěch malých a středních podniků, prováděné EIB.

(2)  Tabulky v této příloze v případě potřeby stanoví rozdělení zdrojů REACT-EU (článek 92a nařízení (EU) č. 1303/2013), tj. EFRR REACT-EU, ESF REACT-EU a YEI REACT-EU.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

3

(4)  Tento oddíl se nepoužije v případě operačního programu věnovaného tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

4

(5)  Tento oddíl se nepoužije v případě operačního programu věnovaného tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

5

(6)  Evropský fond pro regionální rozvoj.

6

(7)  Evropský sociální fond.

7

(8)  Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí (YEI).

8

(9)  Celková podpora Unie (včetně hlavního přidělení prostředků a výkonnostní rezervy).

9

(10)  Informace podle fondu a prioritní osy.

10

(11)  Název tematického cíle, nepoužije se pro technickou pomoc.

11

(12)  Název investiční priority, nepoužije se pro technickou pomoc.

12

(13)  Tento oddíl se nepoužije v případě operačního programu nebo prioritních os, které se věnují tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

13

(14)  Tento oddíl se nepoužije v případě operačního programu nebo prioritních os, které se věnují tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

14

(15)  Tento oddíl se nepoužije v případě operačního programu nebo prioritních os, které se věnují tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

15

(16)  V případě EFRR, Fondu soudržnosti a EFRR REACT-EU mohou být cílové hodnoty kvalitativní nebo kvantitativní.

16

(17)  Tento seznam obsahuje společné ukazatele výsledků, pro které byla stanovena cílová hodnota, a všechny specifické programové ukazatele výsledků. Cílové hodnoty pro společné ukazatele výsledků musí být kvantifikovány, přičemž v případě specifických programových ukazatelů výsledků mohou být tyto ukazatele kvalitativní nebo kvantitativní. Cílová hodnota může být uváděna buď jako celek (muži + ženy), nebo může být rozdělena podle pohlaví, přičemž výchozí hodnota může být odpovídajícím způsobem upravena. „M“ = muži, „Ž“ = ženy, „C“ = celek.

17

(18)  Tento seznam obsahuje společné ukazatele výsledků, pro které byla stanovena cílová hodnota, a všechny specifické programové ukazatele výsledků. Cílové hodnoty pro společné ukazatele výsledků musí být kvantifikovány, přičemž v případě specifických programových ukazatelů výsledků mohou být tyto ukazatele kvalitativní nebo kvantitativní. Všechny ukazatele výsledků stanovené v příloze II nařízení (EU) č. 1304/2013 použité ke sledování provádění YEI musí být propojeny s kvantifikovanou cílovou hodnotou. Cílová hodnota může být prezentována buď jako celek (muži + ženy), nebo může být rozdělena podle pohlaví, výchozí hodnota může být příslušně upravena. „M“ = muži, „Ž“ = ženy, „C“ = celek.

18

(19)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 470).

19

(20)  V případě ESF tento seznam obsahuje společné ukazatele výstupů, pro které byla stanovena cílová hodnota. Cílová hodnota může být prezentována buď jako celek (muži + ženy), nebo může být rozdělena podle pohlaví. V případě EFRR REACT-EU není rozdělení podle pohlaví ve většině případů relevantní. „M“ = muži, „Ž“ = ženy, „C“ = celek.

20

(21)  Rozdělení podle kategorií regionů se nepoužije v případě operačního programu nebo prioritních os, které se věnují tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

21

(22)  V případě ESF a ESF REACT-EU tento seznam obsahuje společné ukazatele výstupů, pro které byla stanovena cílová hodnota, a všechny specifické programové ukazatele výstupů.

22

(23)  Tento oddíl se nepoužije v případě operačního programu nebo prioritních os, které se věnují tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

23

(24)  Milníky mohou být prezentovány buď jako celek (muži + ženy), nebo mohou být rozděleny podle pohlaví. „M“ = muži, „Ž“ = ženy, „C“ = celek.

24

(25)  Cílová hodnota může být prezentována buď jako celek (muži + ženy), nebo může být rozdělena podle pohlaví. „M“ = muži, „Ž“ = ženy, „C“ = celek.

25

(26)  Pokud je YEI prováděna jako součást prioritní osy, její milníky a cíle, které pro ni byly stanoveny, musí být odlišeny od ostatních milníků a cílů pro prioritní osu v souladu s prováděcími akty stanovenými na základě čl. 22 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, jelikož zdroje přidělené této iniciativě (zvláštní příděl a odpovídající podpora z ESF) jsou z výkonnostní rezervy vyloučeny.

26

(27)  Tento oddíl se nepoužije v případě operačního programu nebo prioritních os, které se věnují tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

27

(28)  Částky zahrnují celkovou podporu Unie (hlavní příděl a příděl z výkonnostní rezervy).

28

(29)  Tento oddíl se nepoužije v případě operačního programu nebo prioritních os, které se věnují tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

29

(30)  Tento oddíl se nepoužije v případě operačního programu nebo prioritních os, které se věnují tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

30

(31)  Tento oddíl se nepoužije v případě operačního programu nebo prioritních os, které se věnují tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

31

(32)  Je-li to vhodné, uveďte kvantifikované informace o přínosu ESF tematickým cílům podle čl. 9 odst. 1 bodů 1 až 7 a čl. 92b odst. 9 nařízení (EU) č. 1303/2013.

32

(33)  Tento oddíl se nepoužije v případě operačního programu nebo prioritních os, které se věnují tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

33

(34)  Tento oddíl se nevyžaduje v případě operačního programu nebo prioritních os, které se věnují tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

34

(35)  Tento oddíl se nepoužije v případě operačního programu nebo prioritních os, které se věnují tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

35

(36)  Požadováno v případě, že unijní podpora technické pomoci v operačním programu přesáhne 15 milionů EUR.

36

(37)  Požadováno v případě, že je k tomu vzhledem k obsahu opatření objektivní důvod, a pokud unijní podpora technické pomoci v programu přesáhne 15 milionů EUR.

37

(38)  Cílové hodnoty mohou být kvalitativní nebo kvantitativní. Cílová hodnota může být prezentována buď jako celek (muži + ženy), nebo může být rozdělena podle pohlaví, výchozí hodnota může být příslušně upravena. „M“ = muži, „Ž“ = ženy, „C“ = celek.

38

(39)  Cílové hodnoty pro ukazatele výstupů v rámci technické pomoci jsou volitelné. Cílová hodnota může být prezentována buď jako celek (muži + ženy), nebo může být rozdělena podle pohlaví. „M“ = muži, „Ž“ = ženy, „C“ = celek.

39

(40)  Tento oddíl se nepoužije v případě operačního programu nebo prioritních os, které se věnují tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

40

(41)  Částky zahrnují celkovou podporu Unie (hlavní příděl a příděl z výkonnostní rezervy).

41

(42)  Tento oddíl se nepoužije v případě operačního programu nebo prioritních os, které se věnují tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

42

(43)  Tento oddíl se nepoužije v případě operačního programu nebo prioritních os, které se věnují tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

43

(44)  Celkový příděl (podpora Unie) minus příděl pro výkonnostní rezervu.

44

(45)  Celkový příděl z ESF, včetně odpovídající podpory z ESF pro YEI. Sloupce pro výkonnostní rezervu nezahrnují odpovídající podporu z ESF pro YEI, jelikož ta je z výkonnostní rezervy vyloučena.

45

(46)  Odchylka od čl. 120 odst. 3 prvního a druhého pododstavce nařízení o společných ustanoveních (stanovená v čl. 92b odst. 11 uvedeného nařízení) se nevztahuje na dodatečné zdroje REACT-EU přidělené na technickou pomoc. Pokud prioritní osa technické pomoci poskytuje podporu více než jedné kategorii regionů, určí se míra spolufinancování pro takovou prioritní osu poměrným zohledněním rozdělení zdrojů REACT-EU mezi kategorie regionů v rámci této prioritní osy v rámci stropů stanovených v čl. 120 odst. 3 nařízení o společných ustanoveních.

46

(47)  Příspěvek členského státu je rozdělen poměrným způsobem mezi hlavní příděl a výkonnostní rezervu.

47

(48)  Tato prioritní osa zahrnuje zvláštní příděl na YEI a odpovídající podporu z ESF.

48

(49)  Tato část prioritní osy zahrnuje zvláštní příděl na YEI a odpovídající podporu z ESF.

49

(50)  Tato prioritní osa zahrnuje zvláštní příděl na YEI a odpovídající podporu z ESF.

50

(51)  Tato část prioritní osy zahrnuje zvláštní příděl na YEI REACT-EU a odpovídající podporu z ESF REACT-EU.

51

(52)  Příděl z ESF bez odpovídající podpory pro YEI.

52

(53)  Součet celkové podpory z ESF v méně rozvinutých, přechodových a rozvinutějších regionech a zdrojů přidělených na YEI v tabulce 18a se rovná součtu celkové podpory z ESF v takových regionech a zvláštního přídělu pro YEI v tabulce 17.

53

(54)  Příděl z ESF bez odpovídající podpory pro YEI.

54

(55)  Příděl z ESF bez odpovídající podpory pro YEI.

55

(56)  Zahrnuje zvláštní příděl na YEI a odpovídající podporu z ESF.

56

((*))  Zaškrtnutím políčka členský stát žádá v souladu s čl. 25a odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 o použití míry spolufinancování ve výši 100 % na výdaje vykázané v žádostech o platbu během účetního období, které začíná 1. července 2020 a končí 30. června 2021, pro [všechny prioritní osy] [některé prioritní osy] operačního programu.

(*)

((**))  Zaškrtnutím políčka členský stát žádá v souladu s čl. 25a odst. 1a nařízení (EU) č. 1303/2013 o použití míry spolufinancování ve výši 100 % na výdaje vykázané v žádostech o platbu během účetního období, které začíná 1. července 2021 a končí 30. června 2022, pro [všechny prioritní osy] [některé prioritní osy] operačního programu.

(**)

(57)  Zahrnuje zvláštní příděl na YEI REACT-EU a odpovídající podporu z ESF REACT-EU.

57

(58)  YEI (zvláštní příděl a odpovídající podpora z ESF) je považována za fond a uvádí se na samostatném řádku, i když je součástí prioritní osy.

58

(59)  Vyplní se pro každou prioritní osu (její část), která provádí YEI.

59

(60)  Pro účely této tabulky se YEI (zvláštní příděl a odpovídající podpora z ESF) považuje za fond.

60

(61)  Tato tabulka je vytvořena automaticky na základě tabulek týkajících se kategorií zásahů v rámci každé prioritní osy.

61

(62)  V případě operačního programu nebo revize programu s cílem stanovit jednu nebo více samostatných prioritních os věnovaných tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“ je tato část vyžadována pouze tehdy, je-li poskytována odpovídající podpora.

62

(63)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 289).

63

(64)  Tento oddíl se nepožaduje v případě operačního programu věnovaného tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

64

(65)  Zahrnuje-li operační program více než jednu kategorii regionů, může být nezbytné provést rozdělení podle kategorie regionů.

65

(66)  Tento oddíl se nepožaduje v případě operačního programu věnovaného tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

66

(67)  Tento oddíl se nepoužije v případě operačního programu věnovaného tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

67

(68)  Tabulky 25 a 26 se vztahují pouze na použitelné obecné a tematické předběžné podmínky, které k okamžiku předložení programu nebyly splněny vůbec nebo jen částečně (viz tabulka 24).

68

(69)  Tento oddíl se nepožaduje v případě operačního programu věnovaného tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

69

(70)  Tento oddíl se nepožaduje v případě operačního programu věnovaného tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

70

(71)  Tento oddíl se nepoužije v případě operačního programu věnovaného tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

71

(72)  Cílová hodnota může být prezentována buď jako celek (muži + ženy), nebo může být rozdělena podle pohlaví.

72

(73)  Tato příloha se nepoužije v případě o peračního programu věnovaného tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

73

(74)  Tato příloha se nepoužije v případě operačního programu věnovaného tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

74

(75)  Tato příloha se nevyžaduje v případě operačního programu věnovaného tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

75

---

PŘÍLOHA II

„PŘÍLOHA II

Vzor pro programy spolupráce v rámci cíle Evropská územní spolupráce

| CCI | <0.1 type=‘S’ maxlength=‘15’ input=‘S’>
   (1) |
| --- | --- |
| Název | <0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |
| Verze | <0.3 type=‘N’ input=‘G’> |
| První rok | <0.4 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’> |
| Poslední rok | <0.5 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>> |
| Způsobilý od | <0.6 type=‘D’ input=‘G’> |
| Způsobilý do | <0.7 type=‘D’ input=‘G’>> |
| Číslo rozhodnutí EK | <0.8 type=‘S’ input=‘G’>> |
| Datum rozhodnutí EK | <0.9 type="D" input="G">> |
| Číslo pozměňujícího rozhodnutí členského státu | <0.10 type=‘S’ maxlength=‘20’ input=‘M’>> |
| Datum pozměňujícího rozhodnutí členského státu | <0.11 type=‘D’ input=‘M’>> |
| Datum nabytí účinnosti pozměňujícího rozhodnutí členského státu | <0.12 type=‘D’ input=‘M’>> |
| Regiony NUTS zahrnuté do operačního programu | <0.13 type=‘S’ input=‘S’>> |

CCI

<0.1 type=‘S’ maxlength=‘15’ input=‘S’>
   (1)

Název

<0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

Verze

<0.3 type=‘N’ input=‘G’>

První rok

<0.4 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>

Poslední rok

<0.5 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>>

Způsobilý od

<0.6 type=‘D’ input=‘G’>

Způsobilý do

<0.7 type=‘D’ input=‘G’>>

Číslo rozhodnutí EK

<0.8 type=‘S’ input=‘G’>>

Datum rozhodnutí EK

<0.9 type="D" input="G">>

Číslo pozměňujícího rozhodnutí členského státu

<0.10 type=‘S’ maxlength=‘20’ input=‘M’>>

Datum pozměňujícího rozhodnutí členského státu

<0.11 type=‘D’ input=‘M’>>

Datum nabytí účinnosti pozměňujícího rozhodnutí členského státu

<0.12 type=‘D’ input=‘M’>>

Regiony NUTS zahrnuté do operačního programu

<0.13 type=‘S’ input=‘S’>>

ODDÍL 1

STRATEGIE, NA JEJÍMŽ ZÁKLADĚ BUDE PROGRAM SPOLUPRÁCE PŘISPÍVAT KE STRATEGII UNIE PRO INTELIGENTNÍ A UDRŽITELNÝ RŮST PODPORUJÍCÍ ZAČLENĚNÍ A K DOSAŽENÍ HOSPODÁŘSKÉ, SOCIÁLNÍ A ÚZEMNÍ SOUDRŽNOSTI
   (2)

(Odkaz: čl. 27 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) a čl. 8 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (4).)

1.1   Strategie, na jejímž základě bude program spolupráce přispívat ke strategii Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a k dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti

| 1.1.1 | Popis strategie programu spolupráce, pokud jde o jeho příspěvek k plnění strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a k dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti







  <1.1.1 type=‘S’ maxlength=‘70000’ input=‘M’> |
| --- | --- |

1.1.1

<1.1.1 type=‘S’ maxlength=‘70000’ input=‘M’>

V případě revize stávajícího programu spolupráce za účelem přidělení dodatečných zdrojů REACT-EU se popis očekávaného dopadu na podporu zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a přípravu zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství uvede ve zvláštním textovém poli, jak je uvedeno níže.

| 1.1.1a | Popis očekávaného dopadu programu spolupráce na podporu zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a přípravu zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství







  <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1a

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2 | Odůvodnění volby tematických cílů a odpovídajících investičních priorit, s ohledem na společný strategický rámec, které vychází z analýzy potřeb v rámci programové oblasti jako celku a strategie zvolené v návaznosti na tyto potřeby, a které se případně věnuje chybějícím prvkům v přeshraniční infrastruktuře a rovněž zohledňuje výsledky hodnocení ex ante.

  V případě revize stávajícího programu spolupráce za účelem přidělení dodatečných zdrojů REACT-EU se doplní tento popis. |
| --- | --- |

1.1.2

V případě revize stávajícího programu spolupráce za účelem přidělení dodatečných zdrojů REACT-EU se doplní tento popis.

| 1.1.2a | Odůvodnění očekávaného dopadu programu spolupráce na podporu zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a přípravu zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství

  (Odkaz: čl. 92b odst. 9 nařízení (EU) č. 1303/2013)

  Tabulka 1


  Odůvodnění výběru tematických cílů a investičních priorit








  Vybraný tematický cíl | Vybraná investiční priorita | Odůvodnění výběru nebo dopadu na podporu zotavení z krize (použije-li se) |
| --- | --- | --- | --- |
| <1.1.2 type=‘S’ input=‘S’ > | <1.1.3 type=‘S’ input=‘S’> | <1.1.4 type=‘S’ maxlength=‘1000’ input=‘M’> |
| | | |

1.1.2a

(Odkaz: čl. 92b odst. 9 nařízení (EU) č. 1303/2013)

Tabulka 1

Odůvodnění výběru tematických cílů a investičních priorit

Vybraný tematický cíl

Vybraná investiční priorita

Odůvodnění výběru nebo dopadu na podporu zotavení z krize (použije-li se)

<1.1.2 type=‘S’ input=‘S’ >

<1.1.3 type=‘S’ input=‘S’>

<1.1.4 type=‘S’ maxlength=‘1000’ input=‘M’>

1.2   Odůvodnění přidělení finančních prostředků

Odůvodnění přidělení finančních prostředků (tj. podpora Unie) pro každý tematický cíl a případně investiční prioritu v souladu s požadavky na tematické zaměření, s přihlédnutím k hodnocení ex ante.

| <1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

V případě revize stávajícího programu spolupráce za účelem přidělení dodatečných zdrojů REACT-EU se doplňuje tento popis:

| 1.2a | Odůvodnění přidělení dodatečných zdrojů REACT-EU na program a způsob, jakým se tyto zdroje zaměřují na zeměpisné oblasti, kde jsou nejvíce zapotřebí, s přihlédnutím k různým regionálním potřebám a úrovním rozvoje s cílem zajistit, aby bylo zachováno zaměření na méně rozvinuté regiony, v souladu s cíli hospodářské, sociální a územní soudržnosti stanovenými v článku 174 Smlouvy o fungování EU.







  <1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3000’ input=‘M’ > |
| --- | --- |

1.2a

<1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3000’ input=‘M’ >

Tabulka 2

Přehled investiční strategie programu spolupráce

| Prioritní osa | Podpora z EFRR (v EUR) | Podíl (%) celkové podpory Unie pro program spolupráce (podle fondu) (5) | Tematický cíl (6) | Investiční priority (7) | Specifické cíle odpovídající investičním prioritám | Ukazatele výsledků odpovídající specifickému cíli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EFRR (8) | ENI
   (9)
  (použije-li se) | NPP
   (10)
  (použije-li se) |
| <1.2.1 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.2 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.3type=‘N’ ‘ input=‘G’> | <1.2.4 type=‘S’ input=‘G’><1.2.9 type=‘P’ input=‘G’> | <1.2.5 type=‘S’ input=‘G’><1.2.1 0type=‘P’ input=‘G’> | <1.2.6 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.7 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.8 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.9 type=‘S’ input=‘G’> |
| REACT-EU | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prioritní osa

Podpora z EFRR (v EUR)

Podíl (%) celkové podpory Unie pro program spolupráce (podle fondu) (5)

Tematický cíl (6)

Investiční priority (7)

Specifické cíle odpovídající investičním prioritám

Ukazatele výsledků odpovídající specifickému cíli

EFRR (8)

ENI
   (9)
  (použije-li se)

NPP
   (10)
  (použije-li se)

<1.2.1 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.2 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.3type=‘N’ ‘ input=‘G’>

<1.2.4 type=‘S’ input=‘G’><1.2.9 type=‘P’ input=‘G’>

<1.2.5 type=‘S’ input=‘G’><1.2.1 0type=‘P’ input=‘G’>

<1.2.6 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.7 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.8 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.9 type=‘S’ input=‘G’>

REACT-EU

ODDÍL 2

PRIORITNÍ OSY

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1299/2013)

ODDÍL 2.A

POPIS PRIORITNÍCH OS JINÝCH NEŽ TECHNICKÁ POMOC

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1299/2013)

2.A.1   Prioritní osa (uvedeno opakovaně pro každou prioritní osu)

| ID prioritní osy | <2A.1 type=‘N’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Název prioritní osy | <2A.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |

ID prioritní osy

<2A.1 type=‘N’ input=‘G’>

Název prioritní osy

<2A.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

| ☐ | Celá prioritní osa bude realizována výhradně prostřednictvím finančních nástrojů |
| --- | --- |

☐

Celá prioritní osa bude realizována výhradně prostřednictvím finančních nástrojů

<2A.3 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Celá prioritní osa bude realizována výhradně prostřednictvím finančních nástrojů zřízených na úrovni Unie |
| --- | --- |

☐

Celá prioritní osa bude realizována výhradně prostřednictvím finančních nástrojů zřízených na úrovni Unie

<2A.4 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Celá prioritní osa bude realizována výhradně prostřednictvím komunitně vedeného místního rozvoje |
| --- | --- |

☐

Celá prioritní osa bude realizována výhradně prostřednictvím komunitně vedeného místního rozvoje

<2A.5 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Celá prioritní osa se zaměřuje na REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Celá prioritní osa se zaměřuje na REACT-EU

<2A.6 type="C" input="M">

2.A.2   Odůvodnění pro vytvoření prioritní osy, která zahrnuje více než jeden tematický cíl (použije-li se) (11)

(Odkaz: čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 1299/2013)

| <2.A.0 type=‘S’ maxlength=‘3 500 ’’ input=‘M’> |
| --- |

<2.A.0 type=‘S’ maxlength=‘3 500 ’’ input=‘M’>

2.A.3   Fond a základ pro výpočet podpory Unie

(uvedeno opakovaně pro každý fond v rámci prioritní osy)

| Fond | <2A.6 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Základ pro výpočet (celkové způsobilé výdaje nebo způsobilé veřejné výdaje) | <2A.8 type=‘S’ input=‘S’> |

Fond

<2A.6 type=‘S’ input=‘S’>

Základ pro výpočet (celkové způsobilé výdaje nebo způsobilé veřejné výdaje)

<2A.8 type=‘S’ input=‘S’>

2.A.4   Investiční priorita (uvedeno opakovaně pro každou investiční prioritu v rámci prioritní osy)

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. b) bod i) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| Investiční priorita | <2A.7 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |

Investiční priorita

<2A.7 type=‘S’ input=‘S’>

2.A.5   Specifické cíle odpovídající investiční prioritě a očekávané výsledky

(uvedeno opakovaně pro každý specifický cíl v rámci investiční priority)

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. b) bod i) a ii) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| ID | <2A.1.1 type=‘N’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Specifický cíl | <2A.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| Výsledky, kterých členské státy chtějí dosáhnout s podporou EU | <2A.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

ID

<2A.1.1 type=‘N’ input=‘G’>

Specifický cíl

<2A.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Výsledky, kterých členské státy chtějí dosáhnout s podporou EU

<2A.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

Tabulka 3

Specifické programové ukazatele výsledků (podle specifického cíle)

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. b) bod ii) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| ID | Ukazatel | Měrná jednotka | Výchozí hodnota | Výchozí rok | Cílová hodnota (2023) (12) | Zdroj údajů | Četnost podávání zpráv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2A.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2A.1.6 type=‘S’ input=‘M’> | Kvantitativní <2A.1.8 type=‘N’ input=‘M’>


  Kvalitativní <2A.1.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’ | <2A.1.9 type=‘N’ input=‘M’> | Kvantitativní <2A.1.10 type=‘N’ input=‘M’>


  Kvalitativní <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2A.1.11 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’> | <2A.1.12 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |

ID

Ukazatel

Měrná jednotka

Výchozí hodnota

Výchozí rok

Cílová hodnota (2023) (12)

Zdroj údajů

Četnost podávání zpráv

<2A.1.4 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2A.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2A.1.6 type=‘S’ input=‘M’>

Kvantitativní <2A.1.8 type=‘N’ input=‘M’>

Kvalitativní <2A.1.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’

<2A.1.9 type=‘N’ input=‘M’>

Kvantitativní <2A.1.10 type=‘N’ input=‘M’>

Kvalitativní <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2A.1.11 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

<2A.1.12 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.A.6   Opatření, jež mají být podpořena v rámci investiční priority (podle investiční priority)

2.A.6.1   
  Popis druhu a příkladů opatření, která mají být podporována, a jejich očekávaný přínos ke specifickým cílům, případně včetně stanovení hlavních cílových skupin, konkrétních cílových území a druhů příjemců

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. b) bod iii) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| Investiční priorita | <2A.2.1.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’> |

Investiční priorita

<2A.2.1.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.1.2 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’>

2.A.6.2   
  Hlavní zásady pro výběr operací

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. b) bod iii) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| Investiční priorita | <2A.2.2.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Investiční priorita

<2A.2.2.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.A.6.3   Plánované využití finančních nástrojů (použije-li se)

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. b) bod iii) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| Investiční priorita | <2A.2.3.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Plánované využití finančních nástrojů | <2A.2.3.2 type=‘C’ input=‘M’> |
| <2A.2.3.3 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |

Investiční priorita

<2A.2.3.1 type=‘S’ input=‘S’>

Plánované využití finančních nástrojů

<2A.2.3.2 type=‘C’ input=‘M’>

<2A.2.3.3 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.A.6.4   Plánované využití velkých projektů (použije-li se)

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. b) bod iii) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| Investiční priorita | <2A.2.4.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Investiční priorita

<2A.2.4.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.4.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.A.6.5   Ukazatele výstupů (podle investiční priority)

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. b) bod iv) nařízení (EU) č. 1299/2013)

Tabulka 4

Společné a programově specifické ukazatele výstupů

| ID | Ukazatel (název ukazatele) | Měrná jednotka | Cílová hodnota (2023) | Zdroj údajů | Četnost podávání zpráv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.2.5.1 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.2 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.3 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.6 type=‘N’ input=‘M’> | <2A.2.5.7 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’> | <2A.2.5.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | | |
| | | | | | |

ID

Ukazatel (název ukazatele)

Měrná jednotka

Cílová hodnota (2023)

Zdroj údajů

Četnost podávání zpráv

<2A.2.5.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.2 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.3 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.6 type=‘N’ input=‘M’>

<2A.2.5.7 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

<2A.2.5.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.A.7   Výkonnostní rámec (13)

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. b) bod v) nařízení (EU) č. 1299/2013 a příloha II nařízení (EU) č. 1303/2013)

Tabulka 5

Výkonnostní rámec prioritní osy

| Prioritní osa | Typ ukazatele
  (klíčový krok provádění, finanční výstup, nebo popřípadě ukazatel výsledků) | ID | Ukazatel nebo klíčový krok provádění | Měrná jednotka, je-li vhodné | Milník pro rok 2018 | Konečný cíl (2023) | Zdroj údajů | Popřípadě vysvětlení relevantnosti ukazatele |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.3.1 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.3.2 type=‘S’ input=‘S’> | Krok provádění nebo finanční ukazatel <2A.3.3 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>


  Ukazatel výstupů nebo výsledků<2A.3.3 type=‘S’ input=‘S’> | Krok provádění nebo finanční ukazatel <2A.3.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>


  Ukazatel výstupů nebo výsledků <2A.4.4 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’> | Krok provádění nebo finanční ukazatel <2A.3.5 type=‘S’ input=‘M’>


  Ukazatel výstupů nebo výsledků <2A.3.5 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’> | <2A.3.7 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>


  Ukazatel výstupů nebo výsledků <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’> | <2A.3.9 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>


  Ukazatel výstupů nebo výsledků <2A.3.9 type=‘S’ input=‘M’> | <2A.3.10 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prioritní osa

Typ ukazatele

(klíčový krok provádění, finanční výstup, nebo popřípadě ukazatel výsledků)

ID

Ukazatel nebo klíčový krok provádění

Měrná jednotka, je-li vhodné

Milník pro rok 2018

Konečný cíl (2023)

Zdroj údajů

Popřípadě vysvětlení relevantnosti ukazatele

<2A.3.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.3.2 type=‘S’ input=‘S’>

Krok provádění nebo finanční ukazatel <2A.3.3 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

Ukazatel výstupů nebo výsledků<2A.3.3 type=‘S’ input=‘S’>

Krok provádění nebo finanční ukazatel <2A.3.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

Ukazatel výstupů nebo výsledků <2A.4.4 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’>

Krok provádění nebo finanční ukazatel <2A.3.5 type=‘S’ input=‘M’>

Ukazatel výstupů nebo výsledků <2A.3.5 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’>

<2A.3.7 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>

Ukazatel výstupů nebo výsledků <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>

<2A.3.9 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

Ukazatel výstupů nebo výsledků <2A.3.9 type=‘S’ input=‘M’>

<2A.3.10 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Další kvalitativní informace o stanovení výkonnostního rámce (nepovinné)

| <2A.3.11 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |
| --- |

<2A.3.11 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.A.8   Kategorie zásahů

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. b) bod vii) nařízení (EU) č. 1299/2013)

Kategorie zásahů odpovídající obsahu prioritní osy vycházející z nomenklatury přijaté Komisí a orientační rozdělení podpory Unie

Tabulky 6–9

Kategorie zásahů

| Tabulka 6: Dimenze 1 Oblast zásahu |
| --- |
| Prioritní osa | Kód | Částka (v EUR) |
| <2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabulka 6: Dimenze 1 Oblast zásahu

Prioritní osa

Kód

Částka (v EUR)

<2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabulka 7: Dimenze 2 Forma financování |
| --- |
| Prioritní osa | Kód | Částka (v EUR) |
| <2A.4.1.4 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.5 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.6 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabulka 7: Dimenze 2 Forma financování

Prioritní osa

Kód

Částka (v EUR)

<2A.4.1.4 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.5 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.6 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabulka 8: Dimenze 3 Typ území |
| --- |
| Prioritní osa | Kód | Částka (v EUR) |
| <2A.4.1.7 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.8 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.9 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabulka 8: Dimenze 3 Typ území

Prioritní osa

Kód

Částka (v EUR)

<2A.4.1.7 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.8 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.9 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabulka 9: Dimenze 6 Mechanismy územního plnění |
| --- |
| Prioritní osa | Kód | Částka (v EUR) |
| <2A.4.1.10 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.11 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.12 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabulka 9: Dimenze 6 Mechanismy územního plnění

Prioritní osa

Kód

Částka (v EUR)

<2A.4.1.10 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.11 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.12 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

2.A.9   Shrnutí plánovaného využití technické pomoci, jež v případě nutnosti zahrnuje i kroky k posílení správní kapacity orgánů zapojených do řízení a kontroly programů a příjemců a v nezbytném případě také opatření k posílení správní kapacity příslušných partnerů, aby se mohli podílet na provádění programů (v případě potřeby) (14)

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. b) bod vi) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| Prioritní osa | <3A.5.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.5.2 type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’> |

Prioritní osa

<3A.5.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.5.2 type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’>

ODDÍL 2.B

POPIS PRIORITNÍCH OS TÝKAJÍCÍCH SE TECHNICKÉ POMOCI

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1299/2013)

2.B.1   Prioritní osa

| ID | <2B.0.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Název | <2B.0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |

ID

<2B.0.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’>

Název

<2B.0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

| ☐ | Celá prioritní osa se zaměřuje na REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Celá prioritní osa se zaměřuje na REACT-EU

<2B.1 type="C" input="M">

2.B.2   Fond a základ pro výpočet podpory Unie (uvedeno opakovaně pro každý fond v rámci prioritní osy)

| Fond | <2B.0.3 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Základ pro výpočet (celkové způsobilé výdaje nebo způsobilé veřejné výdaje) | <2B.0.4 type=‘S’ input=‘S’> |

Fond

<2B.0.3 type=‘S’ input=‘S’>

Základ pro výpočet (celkové způsobilé výdaje nebo způsobilé veřejné výdaje)

<2B.0.4 type=‘S’ input=‘S’>

2.B.3   Specifické cíle a očekávané výsledky

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. c) bod i) a ii) nařízení (EU) č. 1299/2013)

Specifický cíl (uvedeno opakovaně pro každý specifický cíl)

| ID | <2B.1.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Specifický cíl | <2B.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| Výsledky, kterých členské státy chtějí dosáhnout s podporou Unie
   (15) | <2B.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

ID

<2B.1.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’>

Specifický cíl

<2B.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Výsledky, kterých členské státy chtějí dosáhnout s podporou Unie
   (15)

<2B.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.B.4   Ukazatele výsledků (16)

Tabulka 10

Programově specifické ukazatele výsledků (podle specifického cíle)

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. c) bod ii) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| ID | Ukazatel | Měrná jednotka | Výchozí hodnota | Výchozí rok | Cílová hodnota
   (17)
  (2023) | Zdroj údajů | Četnost podávání zpráv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2.B.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2.B.2.3 type=‘S’ input=‘M’> | Kvantitativní <2.B.2.4 type=‘N’ input=‘M’> | <2.B.2.5 type=‘N’ input=‘M’> | Kvantitativní <2.B.2.6 type=‘N’ input=‘M’>


  Kvalitativní <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2.B.2.7 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2.B.2.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

ID

Ukazatel

Měrná jednotka

Výchozí hodnota

Výchozí rok

Cílová hodnota
   (17)
  (2023)

Zdroj údajů

Četnost podávání zpráv

<2.B.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2.B.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2.B.2.3 type=‘S’ input=‘M’>

Kvantitativní <2.B.2.4 type=‘N’ input=‘M’>

<2.B.2.5 type=‘N’ input=‘M’>

Kvantitativní <2.B.2.6 type=‘N’ input=‘M’>

Kvalitativní <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2.B.2.7 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2.B.2.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.B.5   Kroky, které mají být podporovány, a jejich očekávaný přínos k plnění specifických cílů (podle prioritní osy)

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. c) bod iii) nařízení (EU) č. 1299/2013)

2.B.5.1   
  Popis kroků, které mají být podporovány, a jejich očekávaný přínos k plnění specifických cílů

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. c) bod iii) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| Prioritní osa | <2.B.3.1.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |

Prioritní osa

<2.B.3.1.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2.B.3.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.B.5.2   Ukazatele výstupů, které by podle očekávání měly přispět k dosažení výsledků (podle prioritní osy)

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. c) bod iv) nařízení (EU) č. 1299/2013)

Tabulka 11

Ukazatele výstupů

| ID | Ukazatel | Měrná jednotka | Cílová hodnota (2023)
  (nepovinné) | Zdroj údajů |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.3.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2.B.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2.B.3.2.3 type=‘S’ input=‘M’> | <2.B.3.2.4 type=‘N’ input=‘M’> | <2.B.3.2.5 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | |

ID

Ukazatel

Měrná jednotka

Cílová hodnota (2023)

(nepovinné)

Zdroj údajů

<2.B.3.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2.B.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2.B.3.2.3 type=‘S’ input=‘M’>

<2.B.3.2.4 type=‘N’ input=‘M’>

<2.B.3.2.5 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.B.6   Kategorie zásahů

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. c) bod v) nařízení (EU) č. 1299/2013)

Odpovídající kategorie zásahů vycházející z nomenklatury přijaté Komisí a orientační rozdělení podpory Unie.

Tabulky 12–14

Kategorie zásahů

| Tabulka 12: Dimenze 1 Oblast zásahů |
| --- |
| Prioritní osa | Kód | Částka (v EUR) |
| <2B.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.1.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.1.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘> |
| | | |
| | | |

Tabulka 12: Dimenze 1 Oblast zásahů

Prioritní osa

Kód

Částka (v EUR)

<2B.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.1.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.1.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘>

| Tabulka 13: Dimenze 2 Forma finančních prostředků |
| --- |
| Prioritní osa | Kód | Částka (v EUR) |
| <2B.4.2.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.2.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.2.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabulka 13: Dimenze 2 Forma finančních prostředků

Prioritní osa

Kód

Částka (v EUR)

<2B.4.2.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.2.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.2.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabulka 14: Dimenze 3 Typ území |
| --- |
| Prioritní osa | Kód | Částka (v EUR) |
| <2B.4.3.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.3.2 type=‘S’ input=’ Decision=N S’> | <2B.4.3.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ’> |
| | | |
| | | |

Tabulka 14: Dimenze 3 Typ území

Prioritní osa

Kód

Částka (v EUR)

<2B.4.3.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.3.2 type=‘S’ input=’ Decision=N S’>

<2B.4.3.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ’>

ODDÍL 3

FINANČNÍ PLÁN

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1299/2013)

3.1   Finanční příspěvek z EFRR (v EUR)

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. d) bod i) nařízení (EU) č. 1299/2013)

Tabulka 15

| Fond

  <3.1.1 type=‘S’ input=‘G’> | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EFRR bez REACT-EU | <3.1.3 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.5 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.6 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.7 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.8 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.9 type=‘N’ input=‘M’> | Nepoužije se | Nepoužije se | <3.1.10 type=‘N’ input=‘G’> |
| EFRR REACT-EU | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | Nepoužije se | <3.1.10 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.11 type=‘N’ input=‘M’> | |
| Částky z nástroje předvstupní pomoci (NPP) (použije-li se) | | | | | | | | Nepoužije se | Nepoužije se | |
| Částky z evropského nástroje sousedství (ENI) (použije-li se) | | | | | | | | Nepoužije se | Nepoužije se | |
| Celkový součet | | | | | | | | | | |

Fond

<3.1.1 type=‘S’ input=‘G’>

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Celkem

EFRR bez REACT-EU

<3.1.3 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.5 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.6 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.7 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.8 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.9 type=‘N’ input=‘M’>

Nepoužije se

Nepoužije se

<3.1.10 type=‘N’ input=‘G’>

EFRR REACT-EU

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

Nepoužije se

<3.1.10 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.11 type=‘N’ input=‘M’>

Částky z nástroje předvstupní pomoci (NPP) (použije-li se)

Nepoužije se

Nepoužije se

Částky z evropského nástroje sousedství (ENI) (použije-li se)

Nepoužije se

Nepoužije se

Celkový součet

3.2.A   Celkový finanční příspěvek podpory z EFRR a spolufinancování jednotlivých států (v EUR)

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. d) bod ii) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| 1. | Finanční tabulka stanoví finanční plán programu spolupráce podle prioritní osy. Pokud programy pro nejvzdálenější regiony kombinují přeshraniční a nadnárodní příděly, stanoví se pro každý z nich samostatné prioritní osy. |
| --- | --- |

1.

Finanční tabulka stanoví finanční plán programu spolupráce podle prioritní osy. Pokud programy pro nejvzdálenější regiony kombinují přeshraniční a nadnárodní příděly, stanoví se pro každý z nich samostatné prioritní osy.

| 2. | Ve finanční tabulce se pro informaci uvede jakýkoli příspěvek ze třetích zemí, které se programu účastní, (jiný než příspěvky z nástroje předvstupní pomoci (NPP) a evropského nástroje sousedství (ENI)). |
| --- | --- |

2.

Ve finanční tabulce se pro informaci uvede jakýkoli příspěvek ze třetích zemí, které se programu účastní, (jiný než příspěvky z nástroje předvstupní pomoci (NPP) a evropského nástroje sousedství (ENI)).

| 3. | Příspěvek EIB
   (18)
  je uveden na úrovni prioritní osy. |
| --- | --- |

3.

Příspěvek EIB
   (18)
  je uveden na úrovni prioritní osy.

Tabulka 16

Finanční plán

| Prioritní osa | Fond | Základ pro výpočet podpory Unie
  (celkové způsobilé náklady nebo veřejné způsobilé náklady) | Podpora Unie (a) | Příspěvek členského státu
  (b) = (c) + (d)) | Orientační rozdělení příspěvku členského státu | Financování celkem
  (e) = (a) + (b) | Míra spolufinancování (19)

  (f) = (a)/(e) (2) | 100% míra spolufinancování pro účetní období 2020–2021 ((*)) | 100% míra spolufinancování pro účetní období 2021–2022 ((*)) | Pro
  informaci |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Financování z vnitrostátních veřejných zdrojů (c) | Financování z vnitrostátních soukromých zdrojů (d) (1) | | | | | Příspěvky třetích zemí | Příspěvky EIB |
| <3.2.A.1 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.2 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.3 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.5 type=‘N’ input=‘G’> | <3.2.A.6 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.7 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.8 type=‘N’ input=‘G’> | <3.2.A.9 type=‘P’ input=‘G’> | Podrobnosti viz poznámka pod čarou
   ((*))
  (příklady níže) | Podrobnosti viz poznámka pod čarou
   ((**))
  (příklady níže) | <3.2.A.10 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.11 type=‘N’ input=‘M’> |
| Prioritní osa 1 | EFRR (případně včetně částek převedených z NPP a ENI) (20) | | | | | | | | ☐ | ☐ | | |
| NPP | | | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | | | |
| Prioritní osa N | EFRR (případně včetně částek převedených z NPP a ENI) | | | | | | | | ☐ | ☐ | | |
| NPP | | | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | | | |
| Prioritní osa N | EFRR REACT-EU | | | | | | | | ☐ | ☐ | Nepoužije se | Nepoužije se |
| Celkem | EFRR | | | | | | | | | | | |
| NPP | | | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | | | |
| EFRR REACT-EU | | | | | | | | | |
| Celkem | Všechny fondy celkem | | | | | | | | | | | |

Prioritní osa

Fond

Základ pro výpočet podpory Unie

(celkové způsobilé náklady nebo veřejné způsobilé náklady)

Podpora Unie (a)

Příspěvek členského státu

(b) = (c) + (d))

Orientační rozdělení příspěvku členského státu

Financování celkem

(e) = (a) + (b)

Míra spolufinancování (19)

(f) = (a)/(e) (2)

100% míra spolufinancování pro účetní období 2020–2021 ((*))

100% míra spolufinancování pro účetní období 2021–2022 ((*))

Pro

informaci

Financování z vnitrostátních veřejných zdrojů (c)

Financování z vnitrostátních soukromých zdrojů (d) (1)

Příspěvky třetích zemí

Příspěvky EIB

<3.2.A.1 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.2 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.3 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.5 type=‘N’ input=‘G’>

<3.2.A.6 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.7 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.8 type=‘N’ input=‘G’>

<3.2.A.9 type=‘P’ input=‘G’>

Podrobnosti viz poznámka pod čarou
   ((*))
  (příklady níže)

Podrobnosti viz poznámka pod čarou
   ((**))
  (příklady níže)

<3.2.A.10 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.11 type=‘N’ input=‘M’>

Prioritní osa 1

EFRR (případně včetně částek převedených z NPP a ENI) (20)

☐

☐

NPP

ENI

Prioritní osa N

EFRR (případně včetně částek převedených z NPP a ENI)

☐

☐

NPP

ENI

Prioritní osa N

EFRR REACT-EU

☐

☐

Nepoužije se

Nepoužije se

Celkem

EFRR

NPP

ENI

EFRR REACT-EU

Celkem

Všechny fondy celkem

| (1) | Vyplní se pouze v případě, že prioritní osy jsou vyjádřeny v celkových nákladech. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Tuto sazbu lze zaokrouhlit na nejbližší celé číslo v tabulce. Přesnou mírou použitou k úhradě plateb je poměr (f). |
| --- | --- |

(2)

3.2.B   Rozdělení podle prioritní osy a tematického cíle

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. d) bod ii) nařízení (EU) č. 1299/2013)

Tabulka 17

| Prioritní osa | Tematický cíl | Podpora Unie | Příspěvek členského státu | Financování celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.B.1 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.2 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.3 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.B.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.B.5 type=‘N’ input=‘M’> |
| | | | | |
| | | | |
| EFRR bez REACT-EU celkem | | | | |
| EFRR REACT-EU celkem | | | | |
| Celkový součet | | | | |

Prioritní osa

Tematický cíl

Podpora Unie

Příspěvek členského státu

Financování celkem

<3.2.B.1 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.2 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.3 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.B.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.B.5 type=‘N’ input=‘M’>

EFRR bez REACT-EU celkem

EFRR REACT-EU celkem

Celkový součet

Tabulka 18

Orientační částka podpory, jež má být použita na cíle v oblasti změny klimatu

(Odkaz: čl. 27 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013) (21)

| Prioritní osa | Orientační částka podpory, jež má být použita na cíle v oblasti změny klimatu (v EUR) | Podíl celkového přídělu pro program (v %) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.B.8 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.9 type=‘N’ input=‘G’ Decision=N > | <3.2.B.10 type=‘P’ input=‘G’ Decision=N > |
| | | |
| EFRR REACT-EU celkem | | |
| Celkem | | |

Prioritní osa

Orientační částka podpory, jež má být použita na cíle v oblasti změny klimatu (v EUR)

Podíl celkového přídělu pro program (v %)

<3.2.B.8 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.9 type=‘N’ input=‘G’ Decision=N >

<3.2.B.10 type=‘P’ input=‘G’ Decision=N >

EFRR REACT-EU celkem

Celkem

ODDÍL 4

INTEGROVANÝ PŘÍSTUP K ÚZEMNÍMU ROZVOJI
   (22)

(Odkaz: čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 1299/2013)

Popis integrovaného přístupu k územnímu rozvoji, s přihlédnutím k obsahu a cílům programu spolupráce, a to i pokud jde o regiony a oblasti uvedené v čl. 174 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, s ohledem na dohodu o partnerství zúčastněných členských států, přičemž se uvede, jak přispívá k dosažení cílů programu a očekávaných výsledků

| <4.0 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |
| --- |

<4.0 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

4.1   Komunitně vedený místní rozvoj (použije-li se)

Přístup k využívání nástrojů komunitně vedeného místního rozvoje a zásady pro určení oblastí, v nichž bude tento přístup uplatňován

(Odkaz: čl. 8 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| <4.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<4.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

4.2   Integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst (použije-li se)

Zásady pro určení městských oblastí, kde budou přijata integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst, a předběžný příspěvek podpory z EFRR na tato opatření

(Odkaz: čl. 8 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| <4.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |
| --- |

<4.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

Tabulka 19

Integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst – orientační výše podpory z EFRR

| Fond | Orientační výše podpory z EFRR
  (v EUR) |
| --- | --- |
| <4.2.2 type=‘S’ input=‘G’> | <4.2.3 type=‘N’ input=‘M’> |
| EFRR bez REACT-EU | |

Fond

Orientační výše podpory z EFRR

(v EUR)

<4.2.2 type=‘S’ input=‘G’>

<4.2.3 type=‘N’ input=‘M’>

EFRR bez REACT-EU

4.3   Integrované územní investice (použije-li se)

Přístup k používání integrovaných územních investic (jak je definováno v článku 36 nařízení (EU) č. 1303/2013), jiných než případy uvedené v bodě 4.2, a jejich orientační finanční příděl z každé prioritní osy

(Odkaz: čl. 8 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| <4.3.1 type=‘S’ maxlength=‘5000’ input=‘M ’> |
| --- |

<4.3.1 type=‘S’ maxlength=‘5000’ input=‘M ’>

Tabulka 20

Orientační finanční příděl pro integrované územní investice neuvedené v bodě 4.2 (souhrnná částka)

| Prioritní osa | Orientační finanční příděl (podpora Unie) (v EUR) |
| --- | --- |
| <4.3.2 type=‘S’ input=‘G’ > | <4.3.3 type=‘N’ input=‘M’> |
| EFRR bez REACT-EU celkem | |
| EFRR REACT-EU celkem | |
| CELKEM | |

Prioritní osa

Orientační finanční příděl (podpora Unie) (v EUR)

<4.3.2 type=‘S’ input=‘G’ >

<4.3.3 type=‘N’ input=‘M’>

EFRR bez REACT-EU celkem

EFRR REACT-EU celkem

CELKEM

4.4   Přínos plánovaných zásahů v rámci programu spolupráce pro tyto strategie v závislosti na potřebách programové oblasti, jak je určily příslušné členské státy, a případně s ohledem na strategicky významné projekty určené v těchto strategiích (použije-li se)

(V případě, že se členské státy a regiony podílejí na strategiích pro makroregiony a přímořské oblasti)

(Odkaz: čl. 8 odst. 3 písm. d) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| <4.4.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<4.4.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

ODDÍL 5

PROVÁDĚCÍ USTANOVENÍ PRO PROGRAM SPOLUPRÁCE

(Odkaz: čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 1299/2013)

5.1   Příslušné orgány a subjekty

(Odkaz: čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 1299/2013)

Tabulka 21

Identifikace programových orgánů

(Odkaz: čl. 8 odst. 4 písm. a) bod i) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| Orgán/subjekt | Název orgánu/subjektu a odboru či oddělení | Vedoucí orgánu/subjektu (pozice nebo funkce) |
| --- | --- | --- |
| Řídicí orgán | <5.1.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |
| Certifikační orgán (v příslušných případech) | <5.1.3 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |
| Auditní orgán | <5.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.6 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |

Orgán/subjekt

Název orgánu/subjektu a odboru či oddělení

Vedoucí orgánu/subjektu (pozice nebo funkce)

Řídicí orgán

<5.1.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Certifikační orgán (v příslušných případech)

<5.1.3 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Auditní orgán

<5.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.6 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Subjekt, kterému má Komise poukazovat platby:

(Odkaz: čl. 8 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| ☐ certifikační orgán | <5.1.8 type type=‘C’ input=‘M’> |
| --- | --- |

☐ certifikační orgán

<5.1.8 type type=‘C’ input=‘M’>

Tabulka 22

Subjekt nebo subjekty pověřené kontrolou a odpovědné za audit

(Odkaz: čl. 8 odst. 4 písm. a) bod ii) a iii) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| Orgán/subjekt | Název orgánu/subjektu a odboru či oddělení | Vedoucí orgánu/subjektu (pozice nebo funkce) |
| --- | --- | --- |
| Subjekt nebo subjekty pověřené kontrolou | <5.1.9 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > | <5.1.10 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > |
| Subjekt nebo subjekty odpovědné za audit | <5.1.11 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > | <5.1.12 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > |

Orgán/subjekt

Název orgánu/subjektu a odboru či oddělení

Vedoucí orgánu/subjektu (pozice nebo funkce)

Subjekt nebo subjekty pověřené kontrolou

<5.1.9 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

<5.1.10 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

Subjekt nebo subjekty odpovědné za audit

<5.1.11 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

<5.1.12 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

5.2   Postup zřízení společného sekretariátu

(Odkaz: čl. 8 odst. 4 písm. a) bod iv) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| <5.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’ >

5.3   Souhrnný popis ustanovení o řízení a kontrole

(Odkaz: čl. 8 odst. 4 písm. a) bod v) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| <5.3. type=‘S’ maxlength=‘35000’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.3. type=‘S’ maxlength=‘35000’ input=‘M’ >

5.4   Rozdělení závazků mezi zúčastněné členské státy v případě finančních oprav uložených řídicím orgánem nebo Komisí

(Odkaz: čl. 8 odst. 4 písm. a) bod vi) nařízení (EU) č. 1299/2013)

| <5.4 type=‘S’ maxlength=‘10500’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.4 type=‘S’ maxlength=‘10500’ input=‘M’ >

5.5   Použití eura (ve vhodných případech)

(Odkaz: článek 28 nařízení (EU) č. 1299/2013)

Metoda zvolená pro převod výdajů vzniklých v jiné měně než v eurech

| <5.5. type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.5. type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’ >

5.6   Zapojení partnerů

(Odkaz: čl. 8 odst. 4 písm. c) nařízení (EU) č. 1299/2013)

Opatření přijatá s cílem zapojit partnery podle článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013 do přípravy programu spolupráce a úloha těchto partnerů při přípravě a provádění programu spolupráce, včetně jejich zapojení do monitorovacího výboru

| <5.6 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N> |
| --- |

<5.6 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N>

ODDÍL 6

KOORDINACE

(Odkaz: čl. 8 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1299/2013)

Mechanismy zajišťující účinnou koordinaci mezi EFRR, Evropským sociálním fondem, Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova, Evropským námořním a rybářským fondem a dalšími unijními a vnitrostátními nástroji financování, včetně koordinace a možné kombinace s nástrojem pro propojení Evropy, evropským nástrojem sousedství, Evropským rozvojovým fondem (ERF), NPP a EIB, a to s ohledem na společný strategický rámec uvedený v příloze I nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud se členské státy a třetí země účastní programů spolupráce, které zahrnují využívání prostředků z EFRR pro nejvzdálenější regiony a zdrojů z ERF, koordinačních mechanismů na příslušné úrovni, aby byla usnadněna účinná koordinace při využívání těchto zdrojů

| <6.1 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N > |
| --- |

<6.1 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N >

ODDÍL 7

SNÍŽENÍ ADMINISTRATIVNÍ ZÁTĚŽE PRO PŘÍJEMCE

(Odkaz: čl. 8 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) č. 1299/2013 (23))

Souhrn posouzení administrativní zátěže pro příjemce a případně plánovaná opatření, včetně orientačního harmonogramu, za účelem snížení správní zátěže.

| <7..0 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ decision=N > |
| --- |

<7..0 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ decision=N >

ODDÍL 8

HORIZONTÁLNÍ ZÁSADY

(Odkaz: čl. 8 odst. 7 nařízení (EU) č. 1299/2013)

8.1   Udržitelný rozvoj (24)

Popis konkrétních opatření, jež ve výběru operací zohledňují požadavky na ochranu životního prostředí, účinnost zdrojů, zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se jí, odolnost vůči katastrofám, předcházení rizikům a jejich řízení.

| <7.1 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.1 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

8.2   Rovné příležitosti a nediskriminace (25)

Popis konkrétních opatření, jež během přípravy, vytváření a provádění programu spolupráce podporují rovné příležitosti a předcházejí diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženství nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, a to zejména pokud jde o přístup k finančním prostředkům, přičemž se zohlední rovněž potřeby různých cílových skupin ohrožených diskriminací, a zejména popis požadavků zajišťujících přístup k finančním prostředkům pro osoby se zdravotním postižením.

| <7.2 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.2 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

8.3   Rovnost žen a mužů

Popis přínosu programu spolupráce k prosazování rovnosti žen a mužů a případně opatření k začlenění genderového hlediska na úrovni programu spolupráce a operací.

| <7.3 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.3 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

ODDÍL 9

SAMOSTATNÉ PRVKY

9.1   Velké projekty, které mají být během programového období realizovány

(Odkaz: čl. 8 odst. 2 písm. e) nařízení (EU) č. 1299/2013)

Tabulka 23

Seznam velkých projektů
   (26)

| Projekt | Plánované datum oznámení/ podání žádosti Komisi
  (rok, čtvrtletí) | Plánovaný začátek provádění
  (rok, čtvrtletí) | Plánované datum dokončení provádění
  (rok, čtvrtletí) | Prioritní osy / investiční priority |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘S’ decision=N> | <9.1.2 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.3 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.4 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.5 type=‘S’ input=‘S decision=’N’‘> |
| | | | | |

Projekt

Plánované datum oznámení/ podání žádosti Komisi

(rok, čtvrtletí)

Plánovaný začátek provádění

(rok, čtvrtletí)

Plánované datum dokončení provádění

(rok, čtvrtletí)

Prioritní osy / investiční priority

<9.1.1 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘S’ decision=N>

<9.1.2 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.3 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.4 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.5 type=‘S’ input=‘S decision=’N’‘>

9.2   Výkonnostní rámec pro program spolupráce (27)

Tabulka 24

Výkonnostní rámec (souhrnná tabulka)

| Prioritní osa | Ukazatel nebo klíčový krok provádění | Měrná jednotka (použije-li se) | Milník pro rok 2018 | Konečný cíl (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type=‘S’‘ input=‘G’> | <9.2.3 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.4 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.5 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.6 type=‘S’ input=‘G’> |
| | | | | |

Prioritní osa

Ukazatel nebo klíčový krok provádění

Měrná jednotka (použije-li se)

Milník pro rok 2018

Konečný cíl (2023)

<9.2.1 type=‘S’‘ input=‘G’>

<9.2.3 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.4 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.5 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.6 type=‘S’ input=‘G’>

9.3   Příslušní partneři zapojení do přípravy programu spolupráce

| <9.3 type=‘S’ maxlength=‘15000’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<9.3 type=‘S’ maxlength=‘15000’ input=‘M’ decision=N>

9.4   Použitelné podmínky provádění programů, kterými se řídí finanční řízení a programování, monitorování, hodnocení a kontrola účasti třetích zemí v nadnárodních či meziregionálních programech prostřednictvím příspěvku ze zdrojů evropského nástroje sousedství a NPP

(Odkaz: článek 26 nařízení (EU) č. 1299/2013)

| <9.4 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘S’> |
| --- |

<9.4 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘S’>

PŘÍLOHY (nahrány do systému pro elektronickou výměnu dat jako samostatné soubory):

| — | návrh zprávy o hodnocení ex ante a shrnutí (povinné)
  (Odkaz: čl. 55 odst. 2 a čl. 92b odst. 10 nařízení (EU) č. 1303/2013) |
| --- | --- |

—

návrh zprávy o hodnocení ex ante a shrnutí (povinné)

(Odkaz: čl. 55 odst. 2 a čl. 92b odst. 10 nařízení (EU) č. 1303/2013)

| — | písemné potvrzení souhlasu s programem spolupráce (povinné)
  (Odkaz: čl. 8 odst. 9 nařízení (EU) č. 1299/2013) |
| --- | --- |

—

písemné potvrzení souhlasu s programem spolupráce (povinné)

(Odkaz: čl. 8 odst. 9 nařízení (EU) č. 1299/2013)

| — | mapa oblasti, na níž se vztahuje program spolupráce (v příslušných případech) |
| --- | --- |

—

mapa oblasti, na níž se vztahuje program spolupráce (v příslušných případech)

| — | shrnutí operačního programu pro veřejnost (v příslušných případech) |
| --- | --- |

—

shrnutí operačního programu pro veřejnost (v příslušných případech)

---

(1)  Vysvětlivky:

1

| | typ: N = číslo, D = datum, S = řetězec, C = zaškrtávací okénko, P = procenta, B = booleovské pole |
| --- | --- |

typ: N = číslo, D = datum, S = řetězec, C = zaškrtávací okénko, P = procenta, B = booleovské pole

typ: N = číslo, D = datum, S = řetězec, C = zaškrtávací okénko, P = procenta, B = booleovské pole

| | rozhodnutí: N = není součástí rozhodnutí Komise o schválení programu spolupráce |
| --- | --- |

rozhodnutí: N = není součástí rozhodnutí Komise o schválení programu spolupráce

rozhodnutí: N = není součástí rozhodnutí Komise o schválení programu spolupráce

| | vstup: M = manuální, S = výběr, G = vygenerován systémem |
| --- | --- |

vstup: M = manuální, S = výběr, G = vygenerován systémem

vstup: M = manuální, S = výběr, G = vygenerován systémem

| | „maxlength“ = maximální počet znaků včetně mezer. |
| --- | --- |

„maxlength“ = maximální počet znaků včetně mezer.

„maxlength“ = maximální počet znaků včetně mezer.

(2)  Zdroje „REACT-EU“ se týkají dodatečných zdrojů, které jsou k dispozici pro programování v rámci EFRR za účelem poskytnutí pomoci v rámci tematického cíle „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství (REACT-EU)“ a technické pomoci (články 92a a 92b nařízení (EU) č. 1303/2013). Tabulky v této příloze v případě potřeby stanoví rozdělení dodatečných zdrojů REACT-EU.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 ze dne 17. prosince 2013 o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 259).

4

(5)  Uvedení podílů odpovídajících výši příspěvků z evropského nástroje sousedství a nástroje předvstupní pomoci závisí na zvolené možnosti řízení.

5

(6)  Název tematického cíle, nepoužije se pro technickou pomoc.

6

(7)  Název investiční priority, nepoužije se pro technickou pomoc.

7

(8)  Evropský fond pro regionální rozvoj.

8

(9)  Evropský nástroj sousedství.

9

(10)  Nástroj předvstupní pomoci.

10

(11)  Toto pole se nepoužije v případě prioritních os věnovaných tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

11

(12)  Cílové hodnoty mohou být kvalitativní nebo kvantitativní.

12

(13)  Tento oddíl se nepoužije v případě prioritních os věnovaných tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

13

(14)  Toto pole není povinné v případě prioritních os věnovaných tematickému cíli „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

14

(15)  Požadováno, pokud unijní podpora technické pomoci v programu spolupráce přesáhne 15 milionů EUR.

15

(16)  Požadováno v případě, že je k tomu vzhledem k obsahu opatření objektivní důvod, a pokud unijní podpora technické pomoci v programu spolupráce přesáhne 15 milionů EUR.

16

(17)  Cílové hodnoty mohou být kvalitativní nebo kvantitativní.

17

(18)  Evropská investiční banka.

18

(19)  Odchylka od čl. 120 odst. 3 prvního a druhého pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013 (stanovená v čl. 92b odst. 11 nařízení (EU) č. 1303/2013) se nevztahuje na dodatečné zdroje REACT-EU přidělené na technickou pomoc. Míra spolufinancování pro takovou prioritní osu technické pomoci by měla být stejná jako míra spolufinancování pro prioritní osu technické pomoc, která nesouvisí s REACT-EU.

19

(20)  Uvedení částek převedených z evropského nástroje sousedství (ENI) a nástroje předvstupní pomoci (NPP) závisí na zvolené možnosti řízení.

20

((*))  Zaškrtnutím políčka členský stát žádá v souladu s čl. 25a odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 o použití míry spolufinancování ve výši 100 % na výdaje vykázané v žádostech o platbu během účetního období, které začíná 1. července 2020 a končí 30. června 2021, pro [všechny prioritní osy] [některé prioritní osy] operačního programu.

(*)

((**))  Zaškrtnutím políčka členské státy žádají v souladu s čl. 25a odst. 1a nařízení (EU) č. 1303/2013 o použití míry spolufinancování ve výši 100 % na výdaje vykázané v žádostech o platbu během účetního období, které začíná 1. července 2021 a končí 30. června 2022, pro [všechny prioritní osy] [některé prioritní osy] operačního programu.

(**)

(21)  Tato tabulka je vytvořena automaticky na základě tabulek týkajících se kategorií zásahů v rámci každé prioritní osy.

21

(22)  V případě revize programu s cílem stanovit jednu nebo více samostatných prioritních os pro tematický cíl „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“ je tato část vyžadována pouze tehdy, je-li poskytována odpovídající podpora.

22

(23)  Nevyžaduje se pro INTERACT a ESPON.

23

(24)  Nepoužije se pro URBACT, INTERACT a ESPON.

24

(25)  Nepoužije se pro URBACT, INTERACT a ESPON.

25

(26)  Nepoužije se pro INTERACT a ESPON.

26

(27)  Nepoužije se pro tematický cíl „Podpora zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a příprava zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství“.

27

---

| 3.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/184 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/184

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/873

ze dne 2. června 2022,

kterým se po třísté třicáté první mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a al-Kajdá

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 881/2002 ze dne 27. května 2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 písm. a) a čl. 7a odst. 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.

| (2) | Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne 27. května 2022 rozhodl o změně šesti záznamů v seznamu osob, skupin a subjektů, jichž se má týkat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů. |
| --- | --- |

(2)

Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne 27. května 2022 rozhodl o změně šesti záznamů v seznamu osob, skupin a subjektů, jichž se má týkat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů.

| (3) | Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(3)

Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 2. června 2022.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

generální ředitel

Generální ředitelství pro finanční stabilitu, finanční služby a unii kapitálových trhů

---

(1)  
  Úř. věst. L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

PŘÍLOHA

Identifikační údaje u následujících záznamů v oddíle „Fyzické osoby“ v příloze I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění takto:

| 1) | „HAJJI 'ABD AL-NASIR (také znám jako Hajji Abdelnasser; Hajji Abd al-Nasr; Taha al-Khuwayt). Datum narození: mezi 1965 a 1969. Adresa: Syrská arabská republika. Místo narození: Tall 'Afar, Irák. Státní příslušnost: Irák. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 19.11.2018.“


  se nahrazuje tímto:

  „Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt (původní přepis: طه إبراهيم عبد الله بكر ال خويت) (dostatečně spolehlivě také znám jako a) Hajji Abdelnasser, b) Hajji Abd al-Nasr, c) Hajji ‘Abd Al-Nasir (dříve uveden jako); nedostatečně spolehlivě také znám jako a) Taha al-Khuwayt, b) Mullah Taha, c) Mullah Khuwayt). Datum narození: mezi 1965 a 1969. Místo narození: Tall 'Afar, Irák. Státní příslušnost: Irák. Adresa: vězení v Iráku. Další informace: bývalý guvernér ISIL provincie al-Jazira, vojenský vůdce v Syrské arabské republice, jakož i člen a předseda pověřeného výboru ISIL. Od roku 2019 zadržován v Iráku. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 19.11.2018.“ |
| --- | --- |

1)

„HAJJI 'ABD AL-NASIR (také znám jako Hajji Abdelnasser; Hajji Abd al-Nasr; Taha al-Khuwayt). Datum narození: mezi 1965 a 1969. Adresa: Syrská arabská republika. Místo narození: Tall 'Afar, Irák. Státní příslušnost: Irák. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 19.11.2018.“

se nahrazuje tímto:

„Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt (původní přepis: طه إبراهيم عبد الله بكر ال خويت) (dostatečně spolehlivě také znám jako a) Hajji Abdelnasser, b) Hajji Abd al-Nasr, c) Hajji ‘Abd Al-Nasir (dříve uveden jako); nedostatečně spolehlivě také znám jako a) Taha al-Khuwayt, b) Mullah Taha, c) Mullah Khuwayt). Datum narození: mezi 1965 a 1969. Místo narození: Tall 'Afar, Irák. Státní příslušnost: Irák. Adresa: vězení v Iráku. Další informace: bývalý guvernér ISIL provincie al-Jazira, vojenský vůdce v Syrské arabské republice, jakož i člen a předseda pověřeného výboru ISIL. Od roku 2019 zadržován v Iráku. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 19.11.2018.“

| 2) | „Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla (původním písmem: أمیر محمد سعید عبد الرحم المولى) (s dostatečnou spolehlivostí také znám jako a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi; b) Hajji Abdallah; c) Abu Umar al-Turkmani; d) Abdullah Qardash; e) Abu ‘Abdullah Qardash; f) al-Hajj Abdullah Qardash; g) Hajji Abdullah Al-Afari; h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi; i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla; j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; s nedostatečnou spolehlivostí také znám jako a) Al-Ustadh; b) Ustadh Ahmad). Datum narození: a) 5.10.1976; b) 1.10.1976. Místo narození: a) Tall’Afar, Irák; b) Mosul, Irák. Státní příslušnost: irácká. Další informace: Vůdce Islámského státu v Iráku a Levantě, uvedeného na seznamu jako Al-Qaida in Iraq. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 21.5.2020.“


  se nahrazuje tímto:

  „Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Salbi (původní přepis: أمیر محمد سعید عبد الرحمن السلبي) (dostatečně spolehlivě také znám jako a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu ‘Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu ‘Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula, k) Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Mawla (dříve uveden jako); nedostatečně spolehlivě také znám jako a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad). Datum narození: a) 5.10.1976, b) 1.10.1976, c) 6.1.1976. Místo narození: a) Tall’Afar, Irák, b) Mosul, Irák. Státní příslušnost: Irák. Národní identifikační číslo: 00278640 (vydaný dne 2.5.2012). Adresa: a) House 110, Street 704, District 704, Tall’Afar, Irák (dřívější adresa), b) blízko mešity Šáhida Mazena a nemocnice al-Khansa, Mosul, Irák (dřívější adresa), c) Idlib, Syrská arabská republika. Další informace: vůdce Islámského státu v Iráku a Levantě, uvedeného na seznamu jako Al-Qaida in Iraq. Jméno matky: Samira Shareef (سميرة شريف) nebo Sahra Sharif Abd al-Qader (سهرة شريف عبد القادر). Výška 170 cm, amputována pravá noha. Zatýkací rozkaz vydaný Irákem v roce 2018. Údajně zemřel dne 3. února 2022. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 21.5.2020.“ |
| --- | --- |

2)

„Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla (původním písmem: أمیر محمد سعید عبد الرحم المولى) (s dostatečnou spolehlivostí také znám jako a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi; b) Hajji Abdallah; c) Abu Umar al-Turkmani; d) Abdullah Qardash; e) Abu ‘Abdullah Qardash; f) al-Hajj Abdullah Qardash; g) Hajji Abdullah Al-Afari; h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi; i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla; j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; s nedostatečnou spolehlivostí také znám jako a) Al-Ustadh; b) Ustadh Ahmad). Datum narození: a) 5.10.1976; b) 1.10.1976. Místo narození: a) Tall’Afar, Irák; b) Mosul, Irák. Státní příslušnost: irácká. Další informace: Vůdce Islámského státu v Iráku a Levantě, uvedeného na seznamu jako Al-Qaida in Iraq. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 21.5.2020.“

se nahrazuje tímto:

„Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Salbi (původní přepis: أمیر محمد سعید عبد الرحمن السلبي) (dostatečně spolehlivě také znám jako a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu ‘Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu ‘Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula, k) Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Mawla (dříve uveden jako); nedostatečně spolehlivě také znám jako a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad). Datum narození: a) 5.10.1976, b) 1.10.1976, c) 6.1.1976. Místo narození: a) Tall’Afar, Irák, b) Mosul, Irák. Státní příslušnost: Irák. Národní identifikační číslo: 00278640 (vydaný dne 2.5.2012). Adresa: a) House 110, Street 704, District 704, Tall’Afar, Irák (dřívější adresa), b) blízko mešity Šáhida Mazena a nemocnice al-Khansa, Mosul, Irák (dřívější adresa), c) Idlib, Syrská arabská republika. Další informace: vůdce Islámského státu v Iráku a Levantě, uvedeného na seznamu jako Al-Qaida in Iraq. Jméno matky: Samira Shareef (سميرة شريف) nebo Sahra Sharif Abd al-Qader (سهرة شريف عبد القادر). Výška 170 cm, amputována pravá noha. Zatýkací rozkaz vydaný Irákem v roce 2018. Údajně zemřel dne 3. února 2022. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 21.5.2020.“

| 3) | „Aris Sumarsono (dostatečně spolehlivě také znám jako a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; nedostatečně spolehlivě také znám jako Murshid). Datum narození: 1963. Místo narození: vesnice Gebang, Masaran, Sragen, Střední Jáva, Indonésie. Státní příslušnost: Indonésie. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 16.5.2005.“


  se nahrazuje tímto:

  „Aris Sumarsono (dostatečně spolehlivě také znám jako a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; nedostatečně spolehlivě také znám jako a) Murshid, b) Daud, c) Pak Ud, d) Mbah Zul, e) Zainal Arifin, f) Zul, g) Abdullah Abdurrahman, h) Abdul, i) Abdurrahman). Datum narození: 19.4.1963. Místo narození: vesnice Gebang, Masaran, Sragen, Střední Jáva, Indonésie. Státní příslušnost: Indonésie. Adresa: a) Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah, Indonésie, b) Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung, Indonésie. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 16.5.2005.“ |
| --- | --- |

3)

„Aris Sumarsono (dostatečně spolehlivě také znám jako a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; nedostatečně spolehlivě také znám jako Murshid). Datum narození: 1963. Místo narození: vesnice Gebang, Masaran, Sragen, Střední Jáva, Indonésie. Státní příslušnost: Indonésie. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 16.5.2005.“

se nahrazuje tímto:

„Aris Sumarsono (dostatečně spolehlivě také znám jako a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; nedostatečně spolehlivě také znám jako a) Murshid, b) Daud, c) Pak Ud, d) Mbah Zul, e) Zainal Arifin, f) Zul, g) Abdullah Abdurrahman, h) Abdul, i) Abdurrahman). Datum narození: 19.4.1963. Místo narození: vesnice Gebang, Masaran, Sragen, Střední Jáva, Indonésie. Státní příslušnost: Indonésie. Adresa: a) Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah, Indonésie, b) Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung, Indonésie. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 16.5.2005.“

| 4) | „Mochammad Achwan (také znám jako a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Adresa: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonésie. Datum narození: a) 4.5.1948, b) 4.5.1946. Místo narození: Tulungagung, Indonésie. Státní příslušnost: indonéská. Národní identifikační číslo: 3573010405480001 (indonéský průkaz totožnosti vydaný na jméno Mochammad Achwan). Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 12.3.2012.“


  se nahrazuje tímto:

  „Mochammad Achwan (dostatečně spolehlivě také znám jako a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Datum narození: a) 4.5.1948, b) 4.5.1946. Místo narození: Tulungagung, Indonésie. Státní příslušnost: Indonésie. Národní identifikační číslo: a) 3573010405480001 (indonéský průkaz totožnosti), b) 353010405480001 (indonéský průkaz totožnosti). Adresa: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonésie. Další informace: úřadující emír skupiny Jemmah Anshorut Tauhid (JAT). Spojen s těmito subjekty: Abu Bakar Ba’asyir, Abdul Rahim Ba’aysir a Jemaah Islamiyah. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 12.3.2012.“ |
| --- | --- |

4)

„Mochammad Achwan (také znám jako a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Adresa: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonésie. Datum narození: a) 4.5.1948, b) 4.5.1946. Místo narození: Tulungagung, Indonésie. Státní příslušnost: indonéská. Národní identifikační číslo: 3573010405480001 (indonéský průkaz totožnosti vydaný na jméno Mochammad Achwan). Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 12.3.2012.“

se nahrazuje tímto:

„Mochammad Achwan (dostatečně spolehlivě také znám jako a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Datum narození: a) 4.5.1948, b) 4.5.1946. Místo narození: Tulungagung, Indonésie. Státní příslušnost: Indonésie. Národní identifikační číslo: a) 3573010405480001 (indonéský průkaz totožnosti), b) 353010405480001 (indonéský průkaz totožnosti). Adresa: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonésie. Další informace: úřadující emír skupiny Jemmah Anshorut Tauhid (JAT). Spojen s těmito subjekty: Abu Bakar Ba’asyir, Abdul Rahim Ba’aysir a Jemaah Islamiyah. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 12.3.2012.“

| 5) | „Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (také znám jako a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi). Datum narození: 10.5.1983. Místo narození: Ben Guerdane, Tunisko. Státní příslušnost: tuniská. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 29.2.2016.“


  se nahrazuje tímto:

  „Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (nedostatečně spolehlivě také znám jako a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi). Datum narození: 10.5.1983. Místo narození: Ben Guerdane, Tunisko. Státní příslušnost: Tunisko. Národní identifikační číslo: 08619445. Adresa: Amria Ben Guerdane, Medenine, Tunisko. Další informace: Zprostředkovatel zahraničních teroristických bojovníků se zkušenostmi s vytvářením a zabezpečováním cestovních tras. Je hluboce zapojen do poskytování materiální podpory Organizaci al-Káidy v islámském Maghrebu v severní Africe. Pomáhal zahraničním teroristickým bojovníkům cestovat v celé severní Africe a do Syrské arabské republiky, aby se připojili k Islámskému státu v Iráku a Levantě, uvedeného na seznamu jako Al-Qaida in Iraq. Povolání: pracovník v zemědělství. Jméno matky: Mbarka Helali. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 29.2.2016.“ |
| --- | --- |

5)

„Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (také znám jako a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi). Datum narození: 10.5.1983. Místo narození: Ben Guerdane, Tunisko. Státní příslušnost: tuniská. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 29.2.2016.“

se nahrazuje tímto:

„Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (nedostatečně spolehlivě také znám jako a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi). Datum narození: 10.5.1983. Místo narození: Ben Guerdane, Tunisko. Státní příslušnost: Tunisko. Národní identifikační číslo: 08619445. Adresa: Amria Ben Guerdane, Medenine, Tunisko. Další informace: Zprostředkovatel zahraničních teroristických bojovníků se zkušenostmi s vytvářením a zabezpečováním cestovních tras. Je hluboce zapojen do poskytování materiální podpory Organizaci al-Káidy v islámském Maghrebu v severní Africe. Pomáhal zahraničním teroristickým bojovníkům cestovat v celé severní Africe a do Syrské arabské republiky, aby se připojili k Islámskému státu v Iráku a Levantě, uvedeného na seznamu jako Al-Qaida in Iraq. Povolání: pracovník v zemědělství. Jméno matky: Mbarka Helali. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 29.2.2016.“

Zprostředkovatel zahraničních teroristických bojovníků se zkušenostmi s vytvářením a zabezpečováním cestovních tras. Je hluboce zapojen do poskytování materiální podpory Organizaci al-Káidy v islámském Maghrebu v severní Africe. Pomáhal zahraničním teroristickým bojovníkům cestovat v celé severní Africe a do Syrské arabské republiky, aby se připojili k Islámskému státu v Iráku a Levantě, uvedeného na seznamu jako Al-Qaida in Iraq

| 6) | „Muhammad Sholeh Ibrahim (také znám jako a) Mohammad Sholeh Ibrahim; b) Muhammad Sholeh Ibrohim; c) Muhammad Soleh Ibrahim; d) Sholeh Ibrahim; e) Muh Sholeh Ibrahim). Datum narození: září 1958. Místo narození: Demak, Indonésie. Státní příslušnost: indonéská. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 20.4.2016.“


  se nahrazuje tímto:

  „Muhammad Sholeh Ibrahim (dostatečně spolehlivě také znám jako a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Titul: Ustad. Datum narození: září 1958. Místo narození: Demak, Indonésie. Státní příslušnost: Indonésie. Národní identifikační číslo: a) 3311092409580002 (indonéský průkaz totožnosti), b) 3311092409580003 (indonéský průkaz totožnosti). Adresa: a) Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572, Indonésie, b) Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonésie. Další informace: Od roku 2014 působí jako úřadující emir Jemmaha Anshorut Tauhida (JAT) a podporuje Islámský stát v Iráku a Levantě (ISIL), uvedený na seznamu jako Al-Qaida in Iraq. Povolání: přednášející / soukromý učitel. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 20.4.2016.“ |
| --- | --- |

6)

„Muhammad Sholeh Ibrahim (také znám jako a) Mohammad Sholeh Ibrahim; b) Muhammad Sholeh Ibrohim; c) Muhammad Soleh Ibrahim; d) Sholeh Ibrahim; e) Muh Sholeh Ibrahim). Datum narození: září 1958. Místo narození: Demak, Indonésie. Státní příslušnost: indonéská. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 20.4.2016.“

se nahrazuje tímto:

„Muhammad Sholeh Ibrahim (dostatečně spolehlivě také znám jako a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Titul: Ustad. Datum narození: září 1958. Místo narození: Demak, Indonésie. Státní příslušnost: Indonésie. Národní identifikační číslo: a) 3311092409580002 (indonéský průkaz totožnosti), b) 3311092409580003 (indonéský průkaz totožnosti). Adresa: a) Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572, Indonésie, b) Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonésie. Další informace: Od roku 2014 působí jako úřadující emir Jemmaha Anshorut Tauhida (JAT) a podporuje Islámský stát v Iráku a Levantě (ISIL), uvedený na seznamu jako Al-Qaida in Iraq. Povolání: přednášející / soukromý učitel. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 20.4.2016.“

Od roku 2014 působí jako úřadující emir Jemmaha Anshorut Tauhida (JAT) a podporuje Islámský stát v Iráku a Levantě (ISIL), uvedený na seznamu jako Al-Qaida in Iraq.

---

ROZHODNUTÍ

| 3.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/187 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/187

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/874

ze dne 1. června 2022

o podmínkách povolení biocidního přípravku obsahujícího N-(trichlormethylsulfanyl)ftalimid (folpet) předložených Nizozemskem v souladu s čl. 36 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012

(oznámeno pod číslem C(2022) 3465)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 36 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 29. září 2016 podala společnost TROY CHEMICAL BV (dále jen „žadatel“) příslušným orgánům řady členských států včetně Německa žádost o souběžné vzájemné uznávání biocidního přípravku pro konzervaci vláknitých nebo polymerovaných materiálů (typ přípravku 9 v souladu s přílohou V nařízení (EU) č. 528/2012), který jako účinnou látku obsahuje N-(trichlormethylsulfanyl)ftalimid (folpet) (dále jen „biocidní přípravek“). Nizozemsko je referenčním členským státem odpovědným za hodnocení žádosti podle čl. 34 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 29. září 2016 podala společnost TROY CHEMICAL BV (dále jen „žadatel“) příslušným orgánům řady členských států včetně Německa žádost o souběžné vzájemné uznávání biocidního přípravku pro konzervaci vláknitých nebo polymerovaných materiálů (typ přípravku 9 v souladu s přílohou V nařízení (EU) č. 528/2012), který jako účinnou látku obsahuje N-(trichlormethylsulfanyl)ftalimid (folpet) (dále jen „biocidní přípravek“). Nizozemsko je referenčním členským státem odpovědným za hodnocení žádosti podle čl. 34 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012.

| (2) | Na základě čl. 35 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012 předložilo Německo dne 1. října 2020 koordinační skupině námitky, v nichž uvedlo, že daný biocidní přípravek nesplňuje podmínky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Na základě čl. 35 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012 předložilo Německo dne 1. října 2020 koordinační skupině námitky, v nichž uvedlo, že daný biocidní přípravek nesplňuje podmínky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení.

| (3) | Německo se domnívá, že biocidní přípravek nesplňuje podmínky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012, neboť neexistují žádné závěry o klasifikaci biocidního přípravku z hlediska určité fyzikální nebezpečnosti a bezpečnostních charakteristik, zejména zda jej lze považovat za hořlavou tuhou látku, samovolně reagující látku nebo směs a látku nebo směs, která při styku s vodou uvolňuje hořlavé plyny, a pokud jde o relativní bod samozápalu tuhých látek, které patří do souboru základních údajů podle přílohy III hlavy 1 bodu 4 nařízení (EU) č. 528/2012, a proto nelze od těchto požadavků na údaje upustit, dokud není možné provést úpravu v souladu s přílohou IV uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Německo se domnívá, že biocidní přípravek nesplňuje podmínky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012, neboť neexistují žádné závěry o klasifikaci biocidního přípravku z hlediska určité fyzikální nebezpečnosti a bezpečnostních charakteristik, zejména zda jej lze považovat za hořlavou tuhou látku, samovolně reagující látku nebo směs a látku nebo směs, která při styku s vodou uvolňuje hořlavé plyny, a pokud jde o relativní bod samozápalu tuhých látek, které patří do souboru základních údajů podle přílohy III hlavy 1 bodu 4 nařízení (EU) č. 528/2012, a proto nelze od těchto požadavků na údaje upustit, dokud není možné provést úpravu v souladu s přílohou IV uvedeného nařízení.

| (4) | Nizozemsko uvedlo, že biocidní přípravek je shodný s účinnou látkou N-(trichlormethylsulfanyl)ftalimid (folpet). Folpet v současné době nemá harmonizovanou klasifikaci s ohledem na fyzikální nebezpečnost stanovenou v příloze VI nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (2) o klasifikaci, označování a balení látek a směsí. |
| --- | --- |

(4)

Nizozemsko uvedlo, že biocidní přípravek je shodný s účinnou látkou N-(trichlormethylsulfanyl)ftalimid (folpet). Folpet v současné době nemá harmonizovanou klasifikaci s ohledem na fyzikální nebezpečnost stanovenou v příloze VI nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (2) o klasifikaci, označování a balení látek a směsí.

| (5) | Vzhledem k tomu, že v rámci koordinační skupiny nebylo dosaženo dohody, předložilo Nizozemsko dne 5. ledna 2021 nevyřešené námitky Komisi podle čl. 36 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012. Nizozemsko Komisi poskytlo podrobné vyjádření k bodům, ve kterých členské státy nebyly schopny dosáhnout dohody, a důvody jejich neshody. Kopie tohoto vyjádření byla zaslána dotyčným členským státům a žadateli. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomu, že v rámci koordinační skupiny nebylo dosaženo dohody, předložilo Nizozemsko dne 5. ledna 2021 nevyřešené námitky Komisi podle čl. 36 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012. Nizozemsko Komisi poskytlo podrobné vyjádření k bodům, ve kterých členské státy nebyly schopny dosáhnout dohody, a důvody jejich neshody. Kopie tohoto vyjádření byla zaslána dotyčným členským státům a žadateli.

| (6) | Podle čl. 19 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012 je jednou z podmínek pro udělení povolení to, že jsou stanoveny fyzikální a chemické vlastnosti biocidního přípravku a považují se za přijatelné pro účely příslušného použití a přepravy přípravku. |
| --- | --- |

(6)

Podle čl. 19 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012 je jednou z podmínek pro udělení povolení to, že jsou stanoveny fyzikální a chemické vlastnosti biocidního přípravku a považují se za přijatelné pro účely příslušného použití a přepravy přípravku.

| (7) | Podle čl. 20 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) č. 528/2012 žadatel o povolení biocidního přípravku předloží dokumentaci nebo povolení k přístupu pro biocidní přípravek splňující požadavky stanovené v příloze III uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(7)

Podle čl. 20 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) č. 528/2012 žadatel o povolení biocidního přípravku předloží dokumentaci nebo povolení k přístupu pro biocidní přípravek splňující požadavky stanovené v příloze III uvedeného nařízení.

| (8) | Článek 21 nařízení (EU) č. 528/2012 stanoví, že žadatel nemusí poskytovat údaje požadované podle článku 20 uvedeného nařízení, pokud údaje nejsou nutné vzhledem k expozici spojené s navrhovanými způsoby použití, údaje není z vědeckého hlediska třeba poskytnout nebo údaje není z technického hlediska možné získat, a že žadatel může navrhnout úpravu požadavků na údaje v souladu s přílohou IV nařízení (EU) č. 528/2012 a že se v žádosti jasně uvede odůvodnění navrhovaných úprav požadavků na údaje s odkazem na příslušná pravidla v příloze IV uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(8)

Článek 21 nařízení (EU) č. 528/2012 stanoví, že žadatel nemusí poskytovat údaje požadované podle článku 20 uvedeného nařízení, pokud údaje nejsou nutné vzhledem k expozici spojené s navrhovanými způsoby použití, údaje není z vědeckého hlediska třeba poskytnout nebo údaje není z technického hlediska možné získat, a že žadatel může navrhnout úpravu požadavků na údaje v souladu s přílohou IV nařízení (EU) č. 528/2012 a že se v žádosti jasně uvede odůvodnění navrhovaných úprav požadavků na údaje s odkazem na příslušná pravidla v příloze IV uvedeného nařízení.

| (9) | Podle přílohy III hlavy 1 bodu 4 nařízení (EU) č. 528/2012 patří do základního souboru údajů, které je potřeba poskytnout na podporu žádosti o povolení biocidních přípravků, údaje pro určení toho, zda se biocidní přípravek považuje za výbušninu, hořlavou tuhou látku, samovolně reagující látku nebo směs, samozápalnou tuhou látku, samozahřívající se látku nebo směs, látku nebo směs, které při styku s vodou uvolňují hořlavé plyny, oxidující tuhou látku, organický peroxid nebo látku korozivní pro kovy, a relativní bod samozápalu tuhých látek. Podle přílohy VI bodu 18 písm. a) uvedeného nařízení má posouzení rizik určit nebezpečnost v důsledku fyzikálně-chemických vlastností. |
| --- | --- |

(9)

Podle přílohy III hlavy 1 bodu 4 nařízení (EU) č. 528/2012 patří do základního souboru údajů, které je potřeba poskytnout na podporu žádosti o povolení biocidních přípravků, údaje pro určení toho, zda se biocidní přípravek považuje za výbušninu, hořlavou tuhou látku, samovolně reagující látku nebo směs, samozápalnou tuhou látku, samozahřívající se látku nebo směs, látku nebo směs, které při styku s vodou uvolňují hořlavé plyny, oxidující tuhou látku, organický peroxid nebo látku korozivní pro kovy, a relativní bod samozápalu tuhých látek. Podle přílohy VI bodu 18 písm. a) uvedeného nařízení má posouzení rizik určit nebezpečnost v důsledku fyzikálně-chemických vlastností.

| (10) | Podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1272/2008 výrobci, dovozci a následní uživatelé klasifikují látky nebo směsi před jejich uvedením na trh v souladu s hlavou II uvedeného nařízení. V čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení se stanoví, že pro účely určení, zda látka či směs představuje některé z fyzikálních nebezpečí podle části 2 přílohy I uvedeného nařízení, provádí výrobce, dovozce nebo následný uživatel zkoušky požadované v uvedené části, nejsou-li již dostupné přiměřené a spolehlivé informace. |
| --- | --- |

(10)

Podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1272/2008 výrobci, dovozci a následní uživatelé klasifikují látky nebo směsi před jejich uvedením na trh v souladu s hlavou II uvedeného nařízení. V čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení se stanoví, že pro účely určení, zda látka či směs představuje některé z fyzikálních nebezpečí podle části 2 přílohy I uvedeného nařízení, provádí výrobce, dovozce nebo následný uživatel zkoušky požadované v uvedené části, nejsou-li již dostupné přiměřené a spolehlivé informace.

| (11) | V důsledku toho má vlastní klasifikace zahrnovat nové zkoušky fyzikální nebezpečnosti, nejsou-li podle čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1272/2008 k dispozici odpovídající a spolehlivé informace. Podle vlastní klasifikace uvedené v seznamu klasifikací a označení vedeném Evropskou agenturou pro chemické látky (3) v současné době žádný z 2 572 oznamovatelů pro folpet neklasifikuje tuto látku z hlediska fyzikální nebezpečnosti a oznamovatelé uvedli důvody, že v případě některých druhů fyzikální nebezpečnosti jsou údaje k dispozici a jsou dostatečné k vyvození závěru, že kritéria pro klasifikaci nejsou splněna, a v případě další druhů fyzikální nebezpečnosti údaje chybí. |
| --- | --- |

(11)

V důsledku toho má vlastní klasifikace zahrnovat nové zkoušky fyzikální nebezpečnosti, nejsou-li podle čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1272/2008 k dispozici odpovídající a spolehlivé informace. Podle vlastní klasifikace uvedené v seznamu klasifikací a označení vedeném Evropskou agenturou pro chemické látky (3) v současné době žádný z 2 572 oznamovatelů pro folpet neklasifikuje tuto látku z hlediska fyzikální nebezpečnosti a oznamovatelé uvedli důvody, že v případě některých druhů fyzikální nebezpečnosti jsou údaje k dispozici a jsou dostatečné k vyvození závěru, že kritéria pro klasifikaci nejsou splněna, a v případě další druhů fyzikální nebezpečnosti údaje chybí.

| (12) | Navzdory povinnosti podle čl. 20 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 528/2012 ve spojení s přílohou III hlavou 1 bodem 4 uvedeného nařízení a povinnosti podle čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1272/2008 nebyly poskytnuty žádné informace o klasifikaci biocidního přípravku z hlediska fyzikální nebezpečnosti a bezpečnostních charakteristik. |
| --- | --- |

(12)

Navzdory povinnosti podle čl. 20 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 528/2012 ve spojení s přílohou III hlavou 1 bodem 4 uvedeného nařízení a povinnosti podle čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1272/2008 nebyly poskytnuty žádné informace o klasifikaci biocidního přípravku z hlediska fyzikální nebezpečnosti a bezpečnostních charakteristik.

| (13) | Dne 19. května 2021 poskytla Komise žadateli možnost podat písemné připomínky v souladu s čl. 36 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012. Žadatel předložil připomínky dne 18. června 2021. |
| --- | --- |

(13)

Dne 19. května 2021 poskytla Komise žadateli možnost podat písemné připomínky v souladu s čl. 36 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012. Žadatel předložil připomínky dne 18. června 2021.

| (14) | Žadatel ve svých připomínkách poskytl odůvodnění pro upuštění od požadavků na údaje stanovených v příloze III hlavě 1 bodě 4 nařízení (EU) č. 528/2012 pro některé druhy fyzikální nebezpečnosti (samovolně reagující látky a směsi, samozápalné tuhé látky, samozahřívající se látky a směsi, oxidující tuhé látky, organické peroxidy, látky korozivní pro kovy) odkazem na známé zkušenosti, zatímco u jiných (výbušniny, hořlavé tuhé látky, látky a směsi, které při styku s vodou uvolňují hořlavé plyny, a relativní bod samozápalu tuhých látek) žadatel odkázal na zprávu o hodnocení účinné látky. |
| --- | --- |

(14)

Žadatel ve svých připomínkách poskytl odůvodnění pro upuštění od požadavků na údaje stanovených v příloze III hlavě 1 bodě 4 nařízení (EU) č. 528/2012 pro některé druhy fyzikální nebezpečnosti (samovolně reagující látky a směsi, samozápalné tuhé látky, samozahřívající se látky a směsi, oxidující tuhé látky, organické peroxidy, látky korozivní pro kovy) odkazem na známé zkušenosti, zatímco u jiných (výbušniny, hořlavé tuhé látky, látky a směsi, které při styku s vodou uvolňují hořlavé plyny, a relativní bod samozápalu tuhých látek) žadatel odkázal na zprávu o hodnocení účinné látky.

| (15) | Po pečlivém prozkoumání připomínek žadatele a po konzultaci s Evropskou agenturou pro chemické látky se Komise domnívá, že s výjimkou látek korozivních pro kovy, u nichž lze přijmout odůvodnění, které žadatel poskytl pro upuštění od požadavků, neumožňují žádné další informace poskytnuté žadatelem dospět k závěru ohledně klasifikace přípravku z hlediska fyzikální nebezpečnosti a bezpečnostních charakteristik, které patří do souboru základních údajů uvedeného v příloze III hlavě 1 bodě 4 nařízení (EU) č. 528/2012, a že nebylo předloženo žádné odpovídající odůvodnění pro úpravu požadavků na údaje v souladu s přílohou IV nařízení (EU) č. 528/2012. Komise se proto domnívá, že není možné stanovit, zda biocidní přípravek splňuje podmínky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(15)

Po pečlivém prozkoumání připomínek žadatele a po konzultaci s Evropskou agenturou pro chemické látky se Komise domnívá, že s výjimkou látek korozivních pro kovy, u nichž lze přijmout odůvodnění, které žadatel poskytl pro upuštění od požadavků, neumožňují žádné další informace poskytnuté žadatelem dospět k závěru ohledně klasifikace přípravku z hlediska fyzikální nebezpečnosti a bezpečnostních charakteristik, které patří do souboru základních údajů uvedeného v příloze III hlavě 1 bodě 4 nařízení (EU) č. 528/2012, a že nebylo předloženo žádné odpovídající odůvodnění pro úpravu požadavků na údaje v souladu s přílohou IV nařízení (EU) č. 528/2012. Komise se proto domnívá, že není možné stanovit, zda biocidní přípravek splňuje podmínky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012.

| (16) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(16)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Toto rozhodnutí se vztahuje na biocidní přípravek označený v registru biocidních přípravků číslem BC-FS027255-29.

Článek 2

Bez předložení příslušných informací podle přílohy III hlavy 1 bodu 4 nařízení (EU) č. 528/2012, s výhradou obecných možností úpravy požadavků na údaje stanovených v příloze IV uvedeného nařízení, nebylo prokázáno, že biocidní přípravek splňuje podmínky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 1. června 2022.

Za Komisi

Stella KYRIAKIDES

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Podrobnosti oznámení – seznam klasifikací a označení (europa.eu)

3

---

| 3.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/190 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/190

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/875

ze dne 1. června 2022

o některých dočasných mimořádných opatřeních v souvislosti s africkým morem prasat v Itálii

(oznámeno pod číslem C(2022) 3727)

(Pouze italské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (1), a zejména na čl. 259 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Africký mor prasat je infekční virová nákaza postihující chovaná a volně žijící prasata a může mít závažný dopad na dotčenou populaci zvířat a ziskovost chovu, což narušuje přemísťování zásilek uvedených zvířat a produktů z těchto zvířat v rámci Unie, jakož i vývoz do třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Africký mor prasat je infekční virová nákaza postihující chovaná a volně žijící prasata a může mít závažný dopad na dotčenou populaci zvířat a ziskovost chovu, což narušuje přemísťování zásilek uvedených zvířat a produktů z těchto zvířat v rámci Unie, jakož i vývoz do třetích zemí.

| (2) | V případě ohniska afrického moru prasat u volně žijících prasat hrozí vážné riziko, že se daná nákaza rozšíří na jiná volně žijící prasata a do zařízení pro chovaná prasata. |
| --- | --- |

(2)

V případě ohniska afrického moru prasat u volně žijících prasat hrozí vážné riziko, že se daná nákaza rozšíří na jiná volně žijící prasata a do zařízení pro chovaná prasata.

| (3) | Nařízením Komise v přenesené pravomoci 2020/687 (2) se doplňují pravidla pro tlumení nákaz uvedených na seznamu podle čl. 9 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) 2016/429 a klasifikovaných jako nákazy kategorie A, B a C v prováděcím nařízení Komise (EU) 2018/1882 (3). Zejména články 63 až 66 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 stanoví některá opatření, která mají být přijata v případě úředního potvrzení ohniska nákazy kategorie A u volně žijících zvířat, včetně afrického moru prasat u volně žijících prasat. Uvedená ustanovení zejména stanoví zřízení pásma infekce a zákazy přemísťování volně žijících zvířat druhů uvedených na seznamu a produktů živočišného původu z těchto zvířat. |
| --- | --- |

(3)

Nařízením Komise v přenesené pravomoci 2020/687 (2) se doplňují pravidla pro tlumení nákaz uvedených na seznamu podle čl. 9 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) 2016/429 a klasifikovaných jako nákazy kategorie A, B a C v prováděcím nařízení Komise (EU) 2018/1882 (3). Zejména články 63 až 66 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 stanoví některá opatření, která mají být přijata v případě úředního potvrzení ohniska nákazy kategorie A u volně žijících zvířat, včetně afrického moru prasat u volně žijících prasat. Uvedená ustanovení zejména stanoví zřízení pásma infekce a zákazy přemísťování volně žijících zvířat druhů uvedených na seznamu a produktů živočišného původu z těchto zvířat.

| (4) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/605 (4) stanoví zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat. Zejména v případě ohniska uvedené nákazy u volně žijících prasat v oblasti členského státu stanoví čl. 3 písm. b) uvedeného prováděcího nařízení vymezení pásma infekce v souladu s článkem 63 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687. Kromě toho článek 6 uvedeného prováděcího nařízení stanoví, že tato oblast má být zařazena na seznamu v části II přílohy I uvedeného nařízení jako uzavřené pásmo II a že pásmo infekce vymezené v souladu s článkem 63 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 má být neprodleně upraveno tak, aby zahrnovalo alespoň uzavřené pásmo II. Zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat stanovená v prováděcím nařízení (EU) 2021/605 zahrnují mimo jiné zákazy přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech II a produktů z těchto zvířat mimo uvedená uzavřená pásma. |
| --- | --- |

(4)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/605 (4) stanoví zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat. Zejména v případě ohniska uvedené nákazy u volně žijících prasat v oblasti členského státu stanoví čl. 3 písm. b) uvedeného prováděcího nařízení vymezení pásma infekce v souladu s článkem 63 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687. Kromě toho článek 6 uvedeného prováděcího nařízení stanoví, že tato oblast má být zařazena na seznamu v části II přílohy I uvedeného nařízení jako uzavřené pásmo II a že pásmo infekce vymezené v souladu s článkem 63 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 má být neprodleně upraveno tak, aby zahrnovalo alespoň uzavřené pásmo II. Zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat stanovená v prováděcím nařízení (EU) 2021/605 zahrnují mimo jiné zákazy přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech II a produktů z těchto zvířat mimo uvedená uzavřená pásma.

| (5) | Itálie informovala Komisi o stávající situaci na svém území, pokud jde o africký mor prasat, v návaznosti na ohnisko uvedené nákazy u volně žijícího prasete v provincii Rieti v regionu Lazio potvrzené dne 27. května 2022. V souladu s tím je příslušný orgán uvedeného členského státu povinen zřídit pásmo infekce v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 a prováděcím nařízením (EU) 2021/605. |
| --- | --- |

(5)

Itálie informovala Komisi o stávající situaci na svém území, pokud jde o africký mor prasat, v návaznosti na ohnisko uvedené nákazy u volně žijícího prasete v provincii Rieti v regionu Lazio potvrzené dne 27. května 2022. V souladu s tím je příslušný orgán uvedeného členského státu povinen zřídit pásmo infekce v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 a prováděcím nařízením (EU) 2021/605.

| (6) | Aby se předešlo jakémukoli zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a zamezilo neopodstatněným překážkám pro obchod ze strany třetích zemí, je nutné ve spolupráci s Itálií určit na úrovni Unie pásmo infekce v souvislosti s africkým morem prasat v uvedeném členském státě. |
| --- | --- |

(6)

Aby se předešlo jakémukoli zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a zamezilo neopodstatněným překážkám pro obchod ze strany třetích zemí, je nutné ve spolupráci s Itálií určit na úrovni Unie pásmo infekce v souvislosti s africkým morem prasat v uvedeném členském státě.

| (7) | Aby se zabránilo dalšímu šíření afrického moru prasat do doby, než bude oblast Itálie zasažená nedávným ohniskem zařazena na seznam v části II přílohy I prováděcího nařízení (EU) 2021/605 jako uzavřené pásmo II, měla by se zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat stanovená v uvedené části, která se použijí na přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech II a produktů z těchto zvířat mimo uvedená pásma, vztahovat rovněž na přemísťování uvedených zásilek z infikovaného pásma vymezeného Itálií v návaznosti na uvedené nedávné ohnisko, a to nad rámec opatření stanovených v článcích 63 až 66 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

(7)

Aby se zabránilo dalšímu šíření afrického moru prasat do doby, než bude oblast Itálie zasažená nedávným ohniskem zařazena na seznam v části II přílohy I prováděcího nařízení (EU) 2021/605 jako uzavřené pásmo II, měla by se zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat stanovená v uvedené části, která se použijí na přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech II a produktů z těchto zvířat mimo uvedená pásma, vztahovat rovněž na přemísťování uvedených zásilek z infikovaného pásma vymezeného Itálií v návaznosti na uvedené nedávné ohnisko, a to nad rámec opatření stanovených v článcích 63 až 66 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687.

| (8) | Uvedené pásmo infekce v Itálii by proto mělo být zařazeno na seznam v příloze tohoto rozhodnutí a mělo by podléhat zvláštním opatřením k tlumení afrického moru prasat, která se použijí na uzavřená pásma II stanovená v prováděcím nařízení (EU) 2021/605. Vzhledem k závažnosti této nové epizootologické situace, pokud jde o africký mor prasat v Unii, a vzhledem ke zvýšenému bezprostřednímu riziku dalšího šíření nákazy by však přemísťování zásilek chovaných prasat a produktů z těchto zvířat z pásma infekce do jiných členských států a do třetích zemí nemělo být povoleno v souladu s uvedeným prováděcím nařízením. Doba trvání tohoto vymezení pásem by měla být rovněž stanovena v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(8)

Uvedené pásmo infekce v Itálii by proto mělo být zařazeno na seznam v příloze tohoto rozhodnutí a mělo by podléhat zvláštním opatřením k tlumení afrického moru prasat, která se použijí na uzavřená pásma II stanovená v prováděcím nařízení (EU) 2021/605. Vzhledem k závažnosti této nové epizootologické situace, pokud jde o africký mor prasat v Unii, a vzhledem ke zvýšenému bezprostřednímu riziku dalšího šíření nákazy by však přemísťování zásilek chovaných prasat a produktů z těchto zvířat z pásma infekce do jiných členských států a do třetích zemí nemělo být povoleno v souladu s uvedeným prováděcím nařízením. Doba trvání tohoto vymezení pásem by měla být rovněž stanovena v tomto rozhodnutí.

| (9) | V zájmu zmírnění rizik vyplývajících z nedávného ohniska afrického moru prasat u volně žijících prasat v Itálii by proto toto rozhodnutí mělo stanovit, že přemísťování zásilek prasat chovaných v pásmu infekce a produktů z těchto zvířat do jiných členských států a třetích zemí by nemělo být Itálií povoleno až do data skončení platnosti tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(9)

V zájmu zmírnění rizik vyplývajících z nedávného ohniska afrického moru prasat u volně žijících prasat v Itálii by proto toto rozhodnutí mělo stanovit, že přemísťování zásilek prasat chovaných v pásmu infekce a produktů z těchto zvířat do jiných členských států a třetích zemí by nemělo být Itálií povoleno až do data skončení platnosti tohoto rozhodnutí.

| (10) | Vzhledem k naléhavosti epizootologické situace v Unii, pokud jde o šíření afrického moru prasat, je důležité, aby se opatření stanovená v tomto rozhodnutí začala uplatňovat co nejdříve. |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem k naléhavosti epizootologické situace v Unii, pokud jde o šíření afrického moru prasat, je důležité, aby se opatření stanovená v tomto rozhodnutí začala uplatňovat co nejdříve.

| (11) | Do vydání stanoviska Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva by proto pásmo infekce v Itálii mělo být neprodleně zřízeno a zařazeno na seznam v příloze tohoto rozhodnutí a měla by být stanovena doba trvání uvedeného pásma. |
| --- | --- |

(11)

Do vydání stanoviska Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva by proto pásmo infekce v Itálii mělo být neprodleně zřízeno a zařazeno na seznam v příloze tohoto rozhodnutí a měla by být stanovena doba trvání uvedeného pásma.

| (12) | Toto rozhodnutí bude přezkoumáno na příštím zasedání Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(12)

Toto rozhodnutí bude přezkoumáno na příštím zasedání Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Itálie zajistí, aby příslušný orgán uvedeného členského státu okamžitě vymezil pásmo infekce v souvislosti s africkým morem prasat v souladu s článkem 63 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 a čl. 3 písm. b) prováděcího nařízení (EU) 2021/605, a aby toto pásmo zahrnovalo přinejmenším oblasti uvedené v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Itálie zajistí, aby se zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat použitelná na uzavřená pásma II stanovená v prováděcím nařízení (EU) 2021/605 použila v oblastech uvedených jako pásmo infekce v příloze tohoto rozhodnutí vedle opatření stanovených v článcích 63 až 66 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687.

Článek 3

Itálie zajistí, aby nebylo povoleno přemísťování zásilek prasat chovaných v oblastech uvedených na seznamu v příloze jako pásmo infekce a produktů z těchto zvířat do jiných členských států a do třetích zemí.

Článek 4

Toto rozhodnutí se použije do 31. srpna 2022.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.

V Bruselu dne 1. června 2022.

Za Komisi

Stella KYRIAKIDES

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 ze dne 17. prosince 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla pro prevenci a tlumení určitých nákaz uvedených na seznamu (Úř. věst. L 174, 3.6.2020, s. 64).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1882 ze dne 3. prosince 2018 o uplatňování některých pravidel pro prevenci a tlumení nákaz na kategorie nákaz uvedených na seznamu a o stanovení seznamu druhů a skupin druhů, které představují značné riziko šíření zmíněných nákaz uvedených na seznamu (Úř. věst. L 308, 4.12.2018, s. 21).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/605 ze dne 7. dubna 2021, kterým se stanoví zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat (Úř. věst. L 129, 15.4.2021, s. 1).

4

---

PŘÍLOHA

| Oblasti vymezené jako pásmo infekce v Itálii podle článku 1 | Datum ukončení platnosti |
| --- | --- |
| Tyto obce v provincii Rieti:






  — | Borgo Velino, |

Oblasti vymezené jako pásmo infekce v Itálii podle článku 1

Datum ukončení platnosti

Tyto obce v provincii Rieti:

—

Borgo Velino,

| — | Micigliano, |
| --- | --- |

—

Micigliano,

| — | Posta, |
| --- | --- |

—

Posta,

| — | Borbona, |
| --- | --- |

—

Borbona,

| — | Cittaducale, |
| --- | --- |

—

Cittaducale,

| — | Castel Sant’Angelo, |
| --- | --- |

—

Castel Sant’Angelo,

| — | Antrodoco, |
| --- | --- |

—

Antrodoco,

| — | Petrella Salto, |
| --- | --- |

—

Petrella Salto,

| — | Fiamignano. |
| --- | --- |

—

Fiamignano.

Tyto obce v provincii L’Aquila:

| — | Cagnano Amiterno. |
| --- | --- |

—

Cagnano Amiterno.

31. srpna 2022

---