# Europos Sąjungos L 152/2022

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 152 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 65 metai2022m. birželio 3d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 152

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

65 metai2022m. birželio 3d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/868 dėl Europos duomenų valdymo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1724 (Duomenų valdymo aktas) (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2022 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/869 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 bei (ES) 2019/943 ir direktyvos 2009/73/EB bei (ES) 2019/944 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 347/2013 | 45 |
| | * | 2022 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/870 dėl laikinų prekybos liberalizavimo priemonių papildant prekybos lengvatas, taikomas Ukrainos produktams pagal Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimą | 103 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2022 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2022/871, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2003/17/EB, kiek tai susiję su jo taikymo laikotarpiu ir kiek tai susiję su Bolivijoje atliekamo javų sėklinių pasėlių bei aliejinių ir pluoštinių augalų sėklinių pasėlių aprobavimo lygiavertiškumu bei Bolivijoje užaugintos javų sėklos bei aliejinių ir pluoštinių augalų sėklos lygiavertiškumu (
  1
  ) | 109 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2022 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/868 dėl Europos duomenų valdymo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1724 (Duomenų valdymo aktas) (
  1
  )

1

1

*

2022 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/869 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 bei (ES) 2019/943 ir direktyvos 2009/73/EB bei (ES) 2019/944 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 347/2013

45

*

2022 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/870 dėl laikinų prekybos liberalizavimo priemonių papildant prekybos lengvatas, taikomas Ukrainos produktams pagal Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimą

103

SPRENDIMAI

*

2022 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2022/871, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2003/17/EB, kiek tai susiję su jo taikymo laikotarpiu ir kiek tai susiję su Bolivijoje atliekamo javų sėklinių pasėlių bei aliejinių ir pluoštinių augalų sėklinių pasėlių aprobavimo lygiavertiškumu bei Bolivijoje užaugintos javų sėklos bei aliejinių ir pluoštinių augalų sėklos lygiavertiškumu (
  1
  )

1

109

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Informacija, susijusi su Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimas dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos, įsigaliojimu | 112 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. birželio 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/872, kuriuo dėl investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslo veiksmų programų modelio ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo bendradarbiavimo programų modelio pakeitimų, susijusių su sanglaudos veiksmais dėl pabėgėlių Europoje (CARE), iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 288/2014 | 113 |
| | * | 2022 m. birželio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/873, kuriuo 331-ą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL (Da'esh) ir Al-Qaida organizacijomis | 184 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2022 m. birželio 1 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/874 dėl biocidinio produkto, kurio sudėtyje yra N-(trichlormetiltio)ftalimido (folpeto), autorizacijos liudijimo sąlygų, kurias Nyderlandai perdavė Komisijai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 528/2012 36 straipsnio 1 dalį
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 3465)

   (
  1
  ) | 187 |
| | * | 2022 m. birželio 1 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/875 dėl tam tikrų laikinųjų neatidėliotinų priemonių, susijusių su afrikiniu kiaulių maru Italijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 3727)

   (
  1
  ) | 190 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

Informacija, susijusi su Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimas dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos, įsigaliojimu

112

REGLAMENTAI

*

2022 m. birželio 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/872, kuriuo dėl investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslo veiksmų programų modelio ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo bendradarbiavimo programų modelio pakeitimų, susijusių su sanglaudos veiksmais dėl pabėgėlių Europoje (CARE), iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 288/2014

113

*

2022 m. birželio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/873, kuriuo 331-ą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL (Da'esh) ir Al-Qaida organizacijomis

Al-Qaida

184

SPRENDIMAI

*

2022 m. birželio 1 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/874 dėl biocidinio produkto, kurio sudėtyje yra N-(trichlormetiltio)ftalimido (folpeto), autorizacijos liudijimo sąlygų, kurias Nyderlandai perdavė Komisijai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 528/2012 36 straipsnio 1 dalį
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 3465)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 3465)

1

187

*

2022 m. birželio 1 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/875 dėl tam tikrų laikinųjų neatidėliotinų priemonių, susijusių su afrikiniu kiaulių maru Italijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2022) 3727)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 3727)

1

190

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2022 6 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 152/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/868

2022 m. gegužės 30 d.

dėl Europos duomenų valdymo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1724 (Duomenų valdymo aktas)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) numatyta sukurti vidaus rinką ir sistemą, kuria būtų užtikrinama, kad vidaus rinkoje nebūtų iškraipoma konkurencija. Tuos tikslus turėtų padėti pasiekti bendrų taisyklių ir praktikos, susijusios su duomenų valdymo sistemos plėtojimu, nustatymas valstybėse narėse, kartu visapusiškai gerbiant pagrindines teises. Tai taip pat turėtų garantuoti Sąjungos atviro strateginio savarankiškumo stiprinimą kartu skatinant laisvą tarptautinį duomenų judėjimą; |
| --- | --- |

(1)

Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) numatyta sukurti vidaus rinką ir sistemą, kuria būtų užtikrinama, kad vidaus rinkoje nebūtų iškraipoma konkurencija. Tuos tikslus turėtų padėti pasiekti bendrų taisyklių ir praktikos, susijusios su duomenų valdymo sistemos plėtojimu, nustatymas valstybėse narėse, kartu visapusiškai gerbiant pagrindines teises. Tai taip pat turėtų garantuoti Sąjungos atviro strateginio savarankiškumo stiprinimą kartu skatinant laisvą tarptautinį duomenų judėjimą;

| (2) | per pastarąjį dešimtmetį skaitmeninės technologijos pakeitė ekonomiką ir visuomenę, ir tai turėjo įtakos visiems veiklos sektoriams ir kasdieniam gyvenimui. Svarbiausias tos transformacijos elementas yra duomenys: duomenimis grindžiamos inovacijos duos didžiulę naudą tiek Sąjungos piliečiams, tiek ekonomikai, pavyzdžiui, bus tobulinama individualizuotoji medicina, užtikrinamas naujas judumas ir jomis prisidedama prie 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikato dėl Europos žaliojo kurso. Norint, kad duomenimis grindžiama ekonomika būtų įtrauki visiems Sąjungos piliečiams, reikia skirti ypatingą dėmesį skaitmeninio atotrūkio mažinimui, moterų dalyvavimo duomenų ekonomikoje didinimui ir pažangiausių Europos ekspertinių žinių technologijų sektoriuje puoselėjimui. Duomenų ekonomika turi būti kuriama taip, kad įmonės, ypač labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės (toliau – MVĮ), kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijos 2003/361/EB (3) priede, ir startuoliai galėtų klestėti, užtikrinant prieigos prie duomenų neutralumą ir duomenų perkeliamumą bei sąveikumą ir vengiant susaistymo poveikio. Savo 2020 m. vasario 19 d. komunikate dėl Europos duomenų strategijos (toliau – Europos duomenų strategija) Komisija išdėstė bendros Europos duomenų erdvės viziją – duomenų vidaus rinka, kurioje duomenys galėtų būti naudojami laikantis taikytinos teisės, neatsižvelgiant į fizinę jų saugojimo vietą Sąjungoje; tai, inter alia, galėtų būti itin svarbu sparčiam dirbtinio intelekto technologijų plėtojimui.
  Komisija taip pat paragino užtikrinti laisvą ir saugų duomenų judėjimą į trečiąsias valstybes ir iš jų, taikant išimtis ir apribojimus, susijusius su visuomenės saugumu, viešąja tvarka ir kitais teisėtais Sąjungos viešosios politikos tikslais, ir laikantis tarptautinių įsipareigojimų, be kita ko, dėl pagrindinių teisių. Kad ta vizija taptų realybe, Komisija pasiūlė sukurti konkrečioms sritims skirtas bendras Europos duomenų erdves, kuriomis naudojantis būtų galima dalytis duomenimis ir juos telkti. Kaip pasiūlyta Europos duomenų strategijoje, tokios bendros Europos duomenų erdvės galėtų apimti tokias sritis, kaip sveikata, judumas, gamyba, finansinės paslaugos, energetika ar žemės ūkis, arba tokių sričių derinius, pavyzdžiui, energetiką ir klimatą, taip pat galėtų apimti temines sritis, pavyzdžiui, Europos žaliąjį kursą arba Europos viešojo administravimo ar įgūdžių duomenų erdves. Bendros Europos duomenų erdvės turėtų užtikrinti, kad duomenys būtų randami, prieinami, sąveikūs ir pakartotinai panaudojami (FAIR duomenų principai), kartu užtikrinant aukšto lygio kibernetinį saugumą. Kai duomenų ekonomikos srityje sudaromos vienodos sąlygos, įmonės konkuruoja dėl paslaugų kokybės, o ne dėl savo kontroliuojamų duomenų kiekio. Norint apibrėžti, sudaryti ir išlaikyti vienodas sąlygas duomenų ekonomikos srityje, reikia patikimo valdymo, kuriame turi dalyvauti atitinkami bendros Europos duomenų erdvės suinteresuotieji subjektai ir jiems turi būti jame atstovaujama; |
| --- | --- |

(2)

per pastarąjį dešimtmetį skaitmeninės technologijos pakeitė ekonomiką ir visuomenę, ir tai turėjo įtakos visiems veiklos sektoriams ir kasdieniam gyvenimui. Svarbiausias tos transformacijos elementas yra duomenys: duomenimis grindžiamos inovacijos duos didžiulę naudą tiek Sąjungos piliečiams, tiek ekonomikai, pavyzdžiui, bus tobulinama individualizuotoji medicina, užtikrinamas naujas judumas ir jomis prisidedama prie 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikato dėl Europos žaliojo kurso. Norint, kad duomenimis grindžiama ekonomika būtų įtrauki visiems Sąjungos piliečiams, reikia skirti ypatingą dėmesį skaitmeninio atotrūkio mažinimui, moterų dalyvavimo duomenų ekonomikoje didinimui ir pažangiausių Europos ekspertinių žinių technologijų sektoriuje puoselėjimui. Duomenų ekonomika turi būti kuriama taip, kad įmonės, ypač labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės (toliau – MVĮ), kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijos 2003/361/EB (3) priede, ir startuoliai galėtų klestėti, užtikrinant prieigos prie duomenų neutralumą ir duomenų perkeliamumą bei sąveikumą ir vengiant susaistymo poveikio. Savo 2020 m. vasario 19 d. komunikate dėl Europos duomenų strategijos (toliau – Europos duomenų strategija) Komisija išdėstė bendros Europos duomenų erdvės viziją – duomenų vidaus rinka, kurioje duomenys galėtų būti naudojami laikantis taikytinos teisės, neatsižvelgiant į fizinę jų saugojimo vietą Sąjungoje; tai, inter alia, galėtų būti itin svarbu sparčiam dirbtinio intelekto technologijų plėtojimui.

Komisija taip pat paragino užtikrinti laisvą ir saugų duomenų judėjimą į trečiąsias valstybes ir iš jų, taikant išimtis ir apribojimus, susijusius su visuomenės saugumu, viešąja tvarka ir kitais teisėtais Sąjungos viešosios politikos tikslais, ir laikantis tarptautinių įsipareigojimų, be kita ko, dėl pagrindinių teisių. Kad ta vizija taptų realybe, Komisija pasiūlė sukurti konkrečioms sritims skirtas bendras Europos duomenų erdves, kuriomis naudojantis būtų galima dalytis duomenimis ir juos telkti. Kaip pasiūlyta Europos duomenų strategijoje, tokios bendros Europos duomenų erdvės galėtų apimti tokias sritis, kaip sveikata, judumas, gamyba, finansinės paslaugos, energetika ar žemės ūkis, arba tokių sričių derinius, pavyzdžiui, energetiką ir klimatą, taip pat galėtų apimti temines sritis, pavyzdžiui, Europos žaliąjį kursą arba Europos viešojo administravimo ar įgūdžių duomenų erdves. Bendros Europos duomenų erdvės turėtų užtikrinti, kad duomenys būtų randami, prieinami, sąveikūs ir pakartotinai panaudojami (FAIR duomenų principai), kartu užtikrinant aukšto lygio kibernetinį saugumą. Kai duomenų ekonomikos srityje sudaromos vienodos sąlygos, įmonės konkuruoja dėl paslaugų kokybės, o ne dėl savo kontroliuojamų duomenų kiekio. Norint apibrėžti, sudaryti ir išlaikyti vienodas sąlygas duomenų ekonomikos srityje, reikia patikimo valdymo, kuriame turi dalyvauti atitinkami bendros Europos duomenų erdvės suinteresuotieji subjektai ir jiems turi būti jame atstovaujama;

| (3) | būtina gerinti dalijimosi duomenimis vidaus rinkoje sąlygas sukuriant suderintą keitimosi duomenimis sistemą ir nustatant tam tikrus pagrindinius duomenų valdymo reikalavimus, ypač daug dėmesio skiriant valstybių narių bendradarbiavimo palengvinimui. Šiuo reglamentu turėtų būti siekiama toliau plėtoti skaitmeninę vidaus rinką be sienų ir į žmogų orientuotą, patikimą bei saugią duomenų visuomenę ir ekonomiką. Konkretiems sektoriams skirta Sąjungos teise, pavyzdžiui, numatyta Sąjungos teise dėl Europos sveikatos duomenų erdvės ir prieigos prie transporto priemonių duomenų, atsižvelgiant į sektoriaus specifiką, gali būti plėtojami, pritaikomi ir siūlomi nauji bei vienas kitą papildantys elementai. Be to, tam tikrus ekonomikos sektorius jau reglamentuoja konkrečiai jiems skirta Sąjungos teisė, kuria nustatytos taisyklės dėl tarpvalstybinio ar Sąjungos masto dalijimosi duomenimis arba prieigos prie jų, pavyzdžiui, Europos sveikatos duomenų erdvės atveju – Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/24/ES (4), atitinkami teisėkūros procedūra priimti aktai transporto srityje, pavyzdžiui, reglamentai (ES) 2019/1239 (5) bei (ES) 2020/1056 (6), ir Europos judumo duomenų erdvės atveju – Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES (7).
  Todėl šis reglamentas turėtų nedaryti poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentams (EB) Nr. 223/2009 (8), (ES) 2018/858 (9) ir (ES) 2018/1807 (10), taip pat Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoms 2000/31/EB (11), 2001/29/EB (12), 2004/48/EB (13), 2007/2/EB (14), 2010/40/ES, (ES) 2015/849 (15), (ES) 2016/943 (16), (ES) 2017/1132 (17), (ES) 2019/790 (18) bei (ES) 2019/1024 (19) ir jokiai kitai konkretiems sektoriams skirtai Sąjungos teisei, kuria reguliuojami prieiga prie duomenų ir pakartotinis jų naudojimas. Šis reglamentas turėtų nedaryti poveikio Sąjungos ir nacionalinei teisei, susijusiais su prieiga prie duomenų ir duomenų pakartotiniu naudojimu nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba baudžiamųjų sankcijų vykdymo tikslais, taip pat tarptautiniam bendradarbiavimui tame kontekste.
  Šis reglamentas turėtų nedaryti poveikio valstybių narių kompetencijai, susijusiai su veikla visuomenės saugumo, gynybos ir nacionalinio saugumo srityse. Šis reglamentas turėtų būti netaikomas dėl tokių priežasčių saugomų ir viešojo sektoriaus įstaigų turimų duomenų, įskaitant viešųjų pirkimų procedūrų, kurios patenka į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/81/EB (20) taikymo sritį, duomenis, pakartotiniam naudojimui. Turėtų būti nustatyta viešojo sektoriaus įstaigų turimų tam tikrų kategorijų apsaugotų duomenų pakartotinio naudojimo, duomenų tarpininkavimo paslaugų ir duomenų altruizmu grindžiamų paslaugų teikimo Sąjungoje horizontali tvarka. Atsižvelgiant į konkrečius įvairių sektorių ypatumus, gali prireikti parengti sektorių duomenimis grindžiamas sistemas, kartu remiantis šio reglamento reikalavimais. Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai, kurie atitinka šiame reglamente nustatytus reikalavimus, turėtų galėti naudoti žymą „Sąjungoje pripažintas duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas“. Juridiniai asmenys, kurie siekia remti bendrojo intereso tikslus teikdami atitinkamus duomenis iš duomenų altruizmo paskatų dideliu mastu ir kurie atitinka šiame reglamente nustatytus reikalavimus, turėtų galėti registruotis kaip Sąjungoje pripažintos duomenų altruizmo organizacijos ir turėtų galėti naudoti žymą „Sąjungoje pripažinta duomenų altruizmo organizacija“. Kai pagal konkrečiam sektoriui skirtą Sąjungos ar nacionalinę teisę viešojo sektoriaus įstaigos, tokie duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai arba tokie juridiniai asmenys (toliau – pripažintos duomenų altruizmo organizacijos) privalo laikytis tam tikrų papildomų techninių, administracinių ar organizacinių reikalavimų, be kita ko, kai taikoma leidimų suteikimo ar sertifikavimo tvarka, taip pat turėtų būti taikomos tos to konkrečiam sektoriui skirto Sąjungos ar nacionalinės teisės nuostatos; |
| --- | --- |

(3)

būtina gerinti dalijimosi duomenimis vidaus rinkoje sąlygas sukuriant suderintą keitimosi duomenimis sistemą ir nustatant tam tikrus pagrindinius duomenų valdymo reikalavimus, ypač daug dėmesio skiriant valstybių narių bendradarbiavimo palengvinimui. Šiuo reglamentu turėtų būti siekiama toliau plėtoti skaitmeninę vidaus rinką be sienų ir į žmogų orientuotą, patikimą bei saugią duomenų visuomenę ir ekonomiką. Konkretiems sektoriams skirta Sąjungos teise, pavyzdžiui, numatyta Sąjungos teise dėl Europos sveikatos duomenų erdvės ir prieigos prie transporto priemonių duomenų, atsižvelgiant į sektoriaus specifiką, gali būti plėtojami, pritaikomi ir siūlomi nauji bei vienas kitą papildantys elementai. Be to, tam tikrus ekonomikos sektorius jau reglamentuoja konkrečiai jiems skirta Sąjungos teisė, kuria nustatytos taisyklės dėl tarpvalstybinio ar Sąjungos masto dalijimosi duomenimis arba prieigos prie jų, pavyzdžiui, Europos sveikatos duomenų erdvės atveju – Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/24/ES (4), atitinkami teisėkūros procedūra priimti aktai transporto srityje, pavyzdžiui, reglamentai (ES) 2019/1239 (5) bei (ES) 2020/1056 (6), ir Europos judumo duomenų erdvės atveju – Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES (7).

Todėl šis reglamentas turėtų nedaryti poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentams (EB) Nr. 223/2009 (8), (ES) 2018/858 (9) ir (ES) 2018/1807 (10), taip pat Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoms 2000/31/EB (11), 2001/29/EB (12), 2004/48/EB (13), 2007/2/EB (14), 2010/40/ES, (ES) 2015/849 (15), (ES) 2016/943 (16), (ES) 2017/1132 (17), (ES) 2019/790 (18) bei (ES) 2019/1024 (19) ir jokiai kitai konkretiems sektoriams skirtai Sąjungos teisei, kuria reguliuojami prieiga prie duomenų ir pakartotinis jų naudojimas. Šis reglamentas turėtų nedaryti poveikio Sąjungos ir nacionalinei teisei, susijusiais su prieiga prie duomenų ir duomenų pakartotiniu naudojimu nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba baudžiamųjų sankcijų vykdymo tikslais, taip pat tarptautiniam bendradarbiavimui tame kontekste.

Šis reglamentas turėtų nedaryti poveikio valstybių narių kompetencijai, susijusiai su veikla visuomenės saugumo, gynybos ir nacionalinio saugumo srityse. Šis reglamentas turėtų būti netaikomas dėl tokių priežasčių saugomų ir viešojo sektoriaus įstaigų turimų duomenų, įskaitant viešųjų pirkimų procedūrų, kurios patenka į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/81/EB (20) taikymo sritį, duomenis, pakartotiniam naudojimui. Turėtų būti nustatyta viešojo sektoriaus įstaigų turimų tam tikrų kategorijų apsaugotų duomenų pakartotinio naudojimo, duomenų tarpininkavimo paslaugų ir duomenų altruizmu grindžiamų paslaugų teikimo Sąjungoje horizontali tvarka. Atsižvelgiant į konkrečius įvairių sektorių ypatumus, gali prireikti parengti sektorių duomenimis grindžiamas sistemas, kartu remiantis šio reglamento reikalavimais. Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai, kurie atitinka šiame reglamente nustatytus reikalavimus, turėtų galėti naudoti žymą „Sąjungoje pripažintas duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas“. Juridiniai asmenys, kurie siekia remti bendrojo intereso tikslus teikdami atitinkamus duomenis iš duomenų altruizmo paskatų dideliu mastu ir kurie atitinka šiame reglamente nustatytus reikalavimus, turėtų galėti registruotis kaip Sąjungoje pripažintos duomenų altruizmo organizacijos ir turėtų galėti naudoti žymą „Sąjungoje pripažinta duomenų altruizmo organizacija“. Kai pagal konkrečiam sektoriui skirtą Sąjungos ar nacionalinę teisę viešojo sektoriaus įstaigos, tokie duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai arba tokie juridiniai asmenys (toliau – pripažintos duomenų altruizmo organizacijos) privalo laikytis tam tikrų papildomų techninių, administracinių ar organizacinių reikalavimų, be kita ko, kai taikoma leidimų suteikimo ar sertifikavimo tvarka, taip pat turėtų būti taikomos tos to konkrečiam sektoriui skirto Sąjungos ar nacionalinės teisės nuostatos;

| (4) | šis reglamentas neturėtų daryti poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentams (ES) 2016/679 (21) bei (ES) 2018/1725 (22) ir direktyvoms 2002/58/EB (23) bei (ES) 2016/680 (24), taip pat atitinkamoms nacionalinės teisės nuostatoms, įskaitant, kai asmens ir ne asmens duomenys duomenų rinkinyje yra neatskiriamai susiję. Visų pirma neturėtų būti suprantama, kad šiuo reglamentu sukuriamas naujas teisinis pagrindas asmens duomenims tvarkyti vykdant bet kurią reglamentuojamą veiklą arba iš dalies keičiami Reglamentu (ES) 2016/679 nustatyti informacijos reikalavimai. Įgyvendinant šį reglamentą turėtų būti nekliudoma atlikti tarpvalstybinius duomenų perdavimus pagal Reglamento (ES) 2016/679 V skyrių. Šio reglamento ir Sąjungos teisės dėl asmens duomenų apsaugos ar pagal tokią Sąjungos teisę priimtos nacionalinės teisės kolizijos atveju atitinkama Sąjungos ar nacionalinė teisė dėl asmens duomenų apsaugos turėtų būti viršesnė. Duomenų apsaugos institucijas turėtų būti galima laikyti pagal šį reglamentą kompetentingomis institucijomis. Kai kitos institucijos veikia kaip pagal šį reglamentą kompetentingos institucijos, jos tai turėtų daryti nedarant poveikio duomenų apsaugos institucijų priežiūros įgaliojimams pagal Reglamentą (ES) 2016/679; |
| --- | --- |

(4)

šis reglamentas neturėtų daryti poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentams (ES) 2016/679 (21) bei (ES) 2018/1725 (22) ir direktyvoms 2002/58/EB (23) bei (ES) 2016/680 (24), taip pat atitinkamoms nacionalinės teisės nuostatoms, įskaitant, kai asmens ir ne asmens duomenys duomenų rinkinyje yra neatskiriamai susiję. Visų pirma neturėtų būti suprantama, kad šiuo reglamentu sukuriamas naujas teisinis pagrindas asmens duomenims tvarkyti vykdant bet kurią reglamentuojamą veiklą arba iš dalies keičiami Reglamentu (ES) 2016/679 nustatyti informacijos reikalavimai. Įgyvendinant šį reglamentą turėtų būti nekliudoma atlikti tarpvalstybinius duomenų perdavimus pagal Reglamento (ES) 2016/679 V skyrių. Šio reglamento ir Sąjungos teisės dėl asmens duomenų apsaugos ar pagal tokią Sąjungos teisę priimtos nacionalinės teisės kolizijos atveju atitinkama Sąjungos ar nacionalinė teisė dėl asmens duomenų apsaugos turėtų būti viršesnė. Duomenų apsaugos institucijas turėtų būti galima laikyti pagal šį reglamentą kompetentingomis institucijomis. Kai kitos institucijos veikia kaip pagal šį reglamentą kompetentingos institucijos, jos tai turėtų daryti nedarant poveikio duomenų apsaugos institucijų priežiūros įgaliojimams pagal Reglamentą (ES) 2016/679;

| (5) | norint padidinti pasitikėjimą dalijimusi duomenimis nustatant atitinkamus mechanizmus, kad duomenų subjektai ir duomenų turėtojai galėtų kontroliuoti su jais susijusius duomenis, ir norint pašalinti kitas kliūtis kuriant tinkamai veikiančią ir konkurencingą duomenimis grindžiamą ekonomiką, būtina imtis veiksmų Sąjungos lygmeniu. Tie veiksmai turėtų nedaryti poveikio pareigoms ir įsipareigojimams, nustatytiems Sąjungos sudarytuose tarptautiniuose prekybos susitarimuose. Sąjungos masto valdymo sistemos tikslas turėtų būti ugdyti fizinių asmenų ir įmonių pasitikėjimą, kiek tai susiję su prieiga prie duomenų, jų kontrole, dalijimusi jais ir jų naudojimu bei pakartotiniu naudojimu, visų pirma nustatant atitinkamus mechanizmus, kad duomenų subjektai žinotų savo teises ir prasmingai jomis naudotųsi, taip pat kiek tai susiję su viešojo sektoriaus įstaigų turimų tam tikrų rūšių duomenų pakartotinio naudojimo atveju, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai galėtų teikti paslaugas duomenų subjektams, duomenų turėtojams ir duomenų naudotojams, kad būtų renkami bei tvarkomi fizinių bei juridinių asmenų duomenys, pateikti altruistiniais tikslais. Pasitikėjimą visų pirma gali padėti didinti didesnis skaidrumas duomenų naudojimo ir sąlygų, kuriomis įmonės saugo duomenis, klausimais; |
| --- | --- |

(5)

norint padidinti pasitikėjimą dalijimusi duomenimis nustatant atitinkamus mechanizmus, kad duomenų subjektai ir duomenų turėtojai galėtų kontroliuoti su jais susijusius duomenis, ir norint pašalinti kitas kliūtis kuriant tinkamai veikiančią ir konkurencingą duomenimis grindžiamą ekonomiką, būtina imtis veiksmų Sąjungos lygmeniu. Tie veiksmai turėtų nedaryti poveikio pareigoms ir įsipareigojimams, nustatytiems Sąjungos sudarytuose tarptautiniuose prekybos susitarimuose. Sąjungos masto valdymo sistemos tikslas turėtų būti ugdyti fizinių asmenų ir įmonių pasitikėjimą, kiek tai susiję su prieiga prie duomenų, jų kontrole, dalijimusi jais ir jų naudojimu bei pakartotiniu naudojimu, visų pirma nustatant atitinkamus mechanizmus, kad duomenų subjektai žinotų savo teises ir prasmingai jomis naudotųsi, taip pat kiek tai susiję su viešojo sektoriaus įstaigų turimų tam tikrų rūšių duomenų pakartotinio naudojimo atveju, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai galėtų teikti paslaugas duomenų subjektams, duomenų turėtojams ir duomenų naudotojams, kad būtų renkami bei tvarkomi fizinių bei juridinių asmenų duomenys, pateikti altruistiniais tikslais. Pasitikėjimą visų pirma gali padėti didinti didesnis skaidrumas duomenų naudojimo ir sąlygų, kuriomis įmonės saugo duomenis, klausimais;

| (6) | Sąjungos politikoje jau ilgą laiką esama idėjos, kad duomenys, kuriuos viešojo sektoriaus įstaigos ar kiti subjektai generavo ar surinko naudodami valstybės biudžeto lėšas, turėtų būti naudojami visuomenės labui. Direktyva (ES) 2019/1024 ir konkretiems sektoriams skirta Sąjungos teise užtikrinama, kad viešojo sektorius įstaigos sudarytų sąlygas lengvai gauti didesnį jų rengiamų duomenų kiekį tų duomenų naudojimo ir pakartotinio naudojimo tikslais. Tačiau prieiga prie tam tikrų duomenų kategorijų, pavyzdžiui, komerciniu požiūriu neskelbtinų duomenų, duomenų, kuriems taikomas statistinių duomenų konfidencialumo reikalavimas, bei trečiųjų šalių intelektinės nuosavybės teisių saugomų duomenų, įskaitant komercines paslaptis ir asmens duomenis, viešose duomenų bazėse dažnai nesuteikiama net ir viešąjį interesą atitinkančių mokslinių tyrimų ar novatoriškos veiklos tikslais, nepaisant to, kad tokia prieiga yra galima pagal taikytiną Sąjungos teisę, visų pirma Reglamentą (ES) 2016/679 ir direktyvas 2002/58/EB bei (ES) 2016/680. Kadangi tokie duomenys yra neskelbtini, prieš suteikiant galimybę juos gauti turi būti įvykdyti tam tikri techniniai bei teisiniai procedūriniai reikalavimai, ne tik dėl to, kad būtų siekiama užtikrinti, kad būtų gerbiamos kitų asmenų teisės į tokius duomenis, arba kad būtų apribojamas neigiamas poveikis pagrindinėms teisėms, nediskriminavimo principui ir duomenų apsaugai. Tokiems reikalavimams įvykdyti paprastai reikia daug laiko ir žinių. Todėl tokie duomenys buvo nepakankamai naudojami. Kai kurios valstybės narės kuria struktūras, procesus arba teisės aktus, kad palengvintų tokį pakartotinį naudojimą, tačiau to negalima pasakyti apie visą Sąjungą. Kad privatiesiems ir viešiesiems subjektams būtų lengviau naudotis duomenimis Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslais, reikia, kad visoje Sąjungoje būtų taikomos aiškios prieigos prie tokių duomenų ir jų naudojimo sąlygos; |
| --- | --- |

(6)

Sąjungos politikoje jau ilgą laiką esama idėjos, kad duomenys, kuriuos viešojo sektoriaus įstaigos ar kiti subjektai generavo ar surinko naudodami valstybės biudžeto lėšas, turėtų būti naudojami visuomenės labui. Direktyva (ES) 2019/1024 ir konkretiems sektoriams skirta Sąjungos teise užtikrinama, kad viešojo sektorius įstaigos sudarytų sąlygas lengvai gauti didesnį jų rengiamų duomenų kiekį tų duomenų naudojimo ir pakartotinio naudojimo tikslais. Tačiau prieiga prie tam tikrų duomenų kategorijų, pavyzdžiui, komerciniu požiūriu neskelbtinų duomenų, duomenų, kuriems taikomas statistinių duomenų konfidencialumo reikalavimas, bei trečiųjų šalių intelektinės nuosavybės teisių saugomų duomenų, įskaitant komercines paslaptis ir asmens duomenis, viešose duomenų bazėse dažnai nesuteikiama net ir viešąjį interesą atitinkančių mokslinių tyrimų ar novatoriškos veiklos tikslais, nepaisant to, kad tokia prieiga yra galima pagal taikytiną Sąjungos teisę, visų pirma Reglamentą (ES) 2016/679 ir direktyvas 2002/58/EB bei (ES) 2016/680. Kadangi tokie duomenys yra neskelbtini, prieš suteikiant galimybę juos gauti turi būti įvykdyti tam tikri techniniai bei teisiniai procedūriniai reikalavimai, ne tik dėl to, kad būtų siekiama užtikrinti, kad būtų gerbiamos kitų asmenų teisės į tokius duomenis, arba kad būtų apribojamas neigiamas poveikis pagrindinėms teisėms, nediskriminavimo principui ir duomenų apsaugai. Tokiems reikalavimams įvykdyti paprastai reikia daug laiko ir žinių. Todėl tokie duomenys buvo nepakankamai naudojami. Kai kurios valstybės narės kuria struktūras, procesus arba teisės aktus, kad palengvintų tokį pakartotinį naudojimą, tačiau to negalima pasakyti apie visą Sąjungą. Kad privatiesiems ir viešiesiems subjektams būtų lengviau naudotis duomenimis Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslais, reikia, kad visoje Sąjungoje būtų taikomos aiškios prieigos prie tokių duomenų ir jų naudojimo sąlygos;

| (7) | yra metodų, kurie sudaro sąlygas atlikti analizę duomenų bazėse, kuriose yra asmens duomenų, pavyzdžiui, anoniminimas, diferencinis privatumas, apibendrinimas, blokavimas ir randomizavimas, dirbtinių duomenų ar panašių metodų bei kitų pažangių privatumo išsaugojimo metodų, kuriais būtų galima padėti geriau užtikrinti privatumą tvarkant duomenis, naudojimas. Valstybės narės turėtų teikti paramą viešojo sektoriaus įstaigoms, kad būtų optimaliai naudojamasi tokiais metodais, taip sudarydamos galimybę dalytis kuo didesniu duomenų kiekiu. Taikant tokius metodus (kartu su visapusiškais poveikio duomenų apsaugai vertinimais bei kitomis apsaugos priemonėmis) galima prisidėti prie saugesnio asmens duomenų naudojimo bei pakartotinio naudojimo, taip pat turėtų būti užtikrintas saugus pakartotinis komerciniu požiūriu neskelbtinų duomenų naudojimas mokslinių tyrimų, inovacijų ir statistikos tikslais. Daugeliu atvejų tokių metodų, poveikio vertinimų ir kitų apsaugos priemonių taikymas reiškia, kad duomenys gali būti naudojami ir pakartotinai naudojami tik viešojo sektoriaus įstaigos sukurtoje ar kontroliuojamoje saugioje duomenų tvarkymo aplinkoje. Sąjungos lygmeniu turima patirties naudojant tokią saugią duomenų tvarkymo aplinką statistinių mikroduomenų moksliniams tyrimams pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 557/2013 (25). Apskritai, asmens duomenų atveju tvarkant asmens duomenis visada turėtų būti remiamasi vienu ar daugiau duomenų tvarkymo teisinių pagrindų, nustatytų Reglamento (ES) 2016/679 6 ir 9 straipsniuose; |
| --- | --- |

(7)

yra metodų, kurie sudaro sąlygas atlikti analizę duomenų bazėse, kuriose yra asmens duomenų, pavyzdžiui, anoniminimas, diferencinis privatumas, apibendrinimas, blokavimas ir randomizavimas, dirbtinių duomenų ar panašių metodų bei kitų pažangių privatumo išsaugojimo metodų, kuriais būtų galima padėti geriau užtikrinti privatumą tvarkant duomenis, naudojimas. Valstybės narės turėtų teikti paramą viešojo sektoriaus įstaigoms, kad būtų optimaliai naudojamasi tokiais metodais, taip sudarydamos galimybę dalytis kuo didesniu duomenų kiekiu. Taikant tokius metodus (kartu su visapusiškais poveikio duomenų apsaugai vertinimais bei kitomis apsaugos priemonėmis) galima prisidėti prie saugesnio asmens duomenų naudojimo bei pakartotinio naudojimo, taip pat turėtų būti užtikrintas saugus pakartotinis komerciniu požiūriu neskelbtinų duomenų naudojimas mokslinių tyrimų, inovacijų ir statistikos tikslais. Daugeliu atvejų tokių metodų, poveikio vertinimų ir kitų apsaugos priemonių taikymas reiškia, kad duomenys gali būti naudojami ir pakartotinai naudojami tik viešojo sektoriaus įstaigos sukurtoje ar kontroliuojamoje saugioje duomenų tvarkymo aplinkoje. Sąjungos lygmeniu turima patirties naudojant tokią saugią duomenų tvarkymo aplinką statistinių mikroduomenų moksliniams tyrimams pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 557/2013 (25). Apskritai, asmens duomenų atveju tvarkant asmens duomenis visada turėtų būti remiamasi vienu ar daugiau duomenų tvarkymo teisinių pagrindų, nustatytų Reglamento (ES) 2016/679 6 ir 9 straipsniuose;

| (8) | vadovaujantis Reglamentu (ES) 2016/679, duomenų apsaugos principai neturėtų būti taikomi anoniminei informacijai, t. y. informacijai, kuri nėra susijusi su fiziniu asmeniu, kuris yra arba gali būti identifikuotas, arba asmens duomenims, kurių anonimiškumas užtikrintas taip, kad duomenų subjektas nėra arba nebegali būti identifikuotas. Turėtų būti draudžiama anonimizuotų duomenų rinkinių pagrindu reidentifikuoti duomenų subjektus. Tai neturėtų daryti poveikio galimybei pagal Reglamentą (ES) 2016/679 vykdyti anoniminimo metodų mokslinius tyrimus, kuriais visų pirma siekiama užtikrinti informacijos saugumą, tobulinti esamus anoniminimo metodus ir prisidėti prie bendro anoniminimo patikimumo; |
| --- | --- |

(8)

vadovaujantis Reglamentu (ES) 2016/679, duomenų apsaugos principai neturėtų būti taikomi anoniminei informacijai, t. y. informacijai, kuri nėra susijusi su fiziniu asmeniu, kuris yra arba gali būti identifikuotas, arba asmens duomenims, kurių anonimiškumas užtikrintas taip, kad duomenų subjektas nėra arba nebegali būti identifikuotas. Turėtų būti draudžiama anonimizuotų duomenų rinkinių pagrindu reidentifikuoti duomenų subjektus. Tai neturėtų daryti poveikio galimybei pagal Reglamentą (ES) 2016/679 vykdyti anoniminimo metodų mokslinius tyrimus, kuriais visų pirma siekiama užtikrinti informacijos saugumą, tobulinti esamus anoniminimo metodus ir prisidėti prie bendro anoniminimo patikimumo;

| (9) | kad būtų lengviau užtikrinama asmens duomenų bei konfidencialių duomenų apsauga ir paspartintas prieigos prie tokių duomenų pakartotinio naudojimo tikslais suteikimo pagal šį reglamentą procesas, valstybės narės viešojo sektoriaus įstaigas turėtų skatinti kurti duomenis bei suteikti prieigą prie jų pagal Direktyvos (ES) 2019/1024 5 straipsnio 2 dalyje nurodytą principą „atviras pagal pritaikymą ir pagal standartą“ ir skatinti kurti bei įsigyti tokio formato ir struktūros duomenis, kad tuo požiūriu būtų palengvintas jų anoniminimas; |
| --- | --- |

(9)

kad būtų lengviau užtikrinama asmens duomenų bei konfidencialių duomenų apsauga ir paspartintas prieigos prie tokių duomenų pakartotinio naudojimo tikslais suteikimo pagal šį reglamentą procesas, valstybės narės viešojo sektoriaus įstaigas turėtų skatinti kurti duomenis bei suteikti prieigą prie jų pagal Direktyvos (ES) 2019/1024 5 straipsnio 2 dalyje nurodytą principą „atviras pagal pritaikymą ir pagal standartą“ ir skatinti kurti bei įsigyti tokio formato ir struktūros duomenis, kad tuo požiūriu būtų palengvintas jų anoniminimas;

| (10) | viešojo sektoriaus įstaigų turimų duomenų, kurių pakartotiniam naudojimui turėtų būti taikomas šis reglamentas, kategorijos nepatenka į Direktyvos (ES) 2019/1024 taikymo sritį, nes Direktyva (ES) 2019/1024 yra netaikoma duomenims, kurie yra nepasiekiami dėl komercinio ir statistinio konfidencialumo, ir duomenims, kurie yra įtraukti į veiklą arba kitas sritis, kurių intelektinės nuosavybės teisės priklauso trečiosioms šalims. Komerciniu požiūriu neskelbtini duomenys apima komercinės paslapties saugomus duomenis, saugomą praktinę patirtį ir bet kokią kitą informaciją, kurios netinkamas atskleidimas darytų poveikį įmonės padėčiai rinkoje ar finansinei būklei. Šis reglamentas turėtų būti taikomas asmens duomenims, kurie nepatenka į Direktyvos (ES) 2019/1024 taikymo sritį, tiek, kiek pagal prieigos tvarką prieiga prie tokių duomenų nesuteikiama arba ribojama dėl fizinio asmens duomenų apsaugos, privatumo ir neliečiamumo, visų pirma laikantis duomenų apsaugos taisyklių. Duomenų, kuriuose gali būti komercinių paslapčių, pakartotiniu naudojimu turėtų būti nedaromas poveikis Direktyvai (ES) 2016/943, kurioje nustatyta teisėto komercinių paslapčių gavimo, naudojimo ar atskleidimo sistema; |
| --- | --- |

(10)

viešojo sektoriaus įstaigų turimų duomenų, kurių pakartotiniam naudojimui turėtų būti taikomas šis reglamentas, kategorijos nepatenka į Direktyvos (ES) 2019/1024 taikymo sritį, nes Direktyva (ES) 2019/1024 yra netaikoma duomenims, kurie yra nepasiekiami dėl komercinio ir statistinio konfidencialumo, ir duomenims, kurie yra įtraukti į veiklą arba kitas sritis, kurių intelektinės nuosavybės teisės priklauso trečiosioms šalims. Komerciniu požiūriu neskelbtini duomenys apima komercinės paslapties saugomus duomenis, saugomą praktinę patirtį ir bet kokią kitą informaciją, kurios netinkamas atskleidimas darytų poveikį įmonės padėčiai rinkoje ar finansinei būklei. Šis reglamentas turėtų būti taikomas asmens duomenims, kurie nepatenka į Direktyvos (ES) 2019/1024 taikymo sritį, tiek, kiek pagal prieigos tvarką prieiga prie tokių duomenų nesuteikiama arba ribojama dėl fizinio asmens duomenų apsaugos, privatumo ir neliečiamumo, visų pirma laikantis duomenų apsaugos taisyklių. Duomenų, kuriuose gali būti komercinių paslapčių, pakartotiniu naudojimu turėtų būti nedaromas poveikis Direktyvai (ES) 2016/943, kurioje nustatyta teisėto komercinių paslapčių gavimo, naudojimo ar atskleidimo sistema;

| (11) | šiuo reglamentu neturėtų būti nustatyta pareiga leisti pakartotinai naudoti viešojo sektoriaus įstaigų turimus duomenis. Todėl visų pirma kiekviena valstybė narė turėtų galėti nuspręsti, ar prieiga prie duomenų suteikta pakartotinio naudojimo tikslais, taip pat dėl tokios prieigos tikslų bei aprėpties. Šis reglamentas turėtų papildyti ir nedaryti poveikio konkrečiam sektoriui skirtoje Sąjungos ar nacionalinėje teisėje nustatytoms konkretesnėms viešojo sektoriaus įstaigų pareigoms leisti pakartotinai naudoti duomenis ir turėtų šias pareigas papildyti. Visuomenės galimybė susipažinti su oficialiais dokumentais gali būti laikoma atitinkančia viešąjį interesą. Atsižvelgiant į visuomenės galimybės susipažinti su oficialiais dokumentais ir skaidrumo vaidmenį demokratinėje visuomenėje, šis reglamentas taip pat turėtų nedaryti poveikio Sąjungos ar nacionalinei teisei dėl galimybės susipažinti su oficialiais dokumentais suteikimo ir jų atskleidimo. Galimybė susipažinti su oficialiais dokumentais pagal nacionalinę teisę gali visų pirma būti suteikiama nenustatant specialių sąlygų arba nustatant specialias sąlygas, kurios nėra numatytos šiame reglamente; |
| --- | --- |

(11)

šiuo reglamentu neturėtų būti nustatyta pareiga leisti pakartotinai naudoti viešojo sektoriaus įstaigų turimus duomenis. Todėl visų pirma kiekviena valstybė narė turėtų galėti nuspręsti, ar prieiga prie duomenų suteikta pakartotinio naudojimo tikslais, taip pat dėl tokios prieigos tikslų bei aprėpties. Šis reglamentas turėtų papildyti ir nedaryti poveikio konkrečiam sektoriui skirtoje Sąjungos ar nacionalinėje teisėje nustatytoms konkretesnėms viešojo sektoriaus įstaigų pareigoms leisti pakartotinai naudoti duomenis ir turėtų šias pareigas papildyti. Visuomenės galimybė susipažinti su oficialiais dokumentais gali būti laikoma atitinkančia viešąjį interesą. Atsižvelgiant į visuomenės galimybės susipažinti su oficialiais dokumentais ir skaidrumo vaidmenį demokratinėje visuomenėje, šis reglamentas taip pat turėtų nedaryti poveikio Sąjungos ar nacionalinei teisei dėl galimybės susipažinti su oficialiais dokumentais suteikimo ir jų atskleidimo. Galimybė susipažinti su oficialiais dokumentais pagal nacionalinę teisę gali visų pirma būti suteikiama nenustatant specialių sąlygų arba nustatant specialias sąlygas, kurios nėra numatytos šiame reglamente;

| (12) | šiame reglamente nustatyta pakartotinio naudojimo tvarka turėtų būti taikoma duomenims, kuriuos atitinkamos viešojo sektoriaus įstaigos teikia vykdydamos viešąsias užduotis valstybių narių teisės ar kitų privalomų taisyklių pagrindu. Jei tokių taisyklių nėra, viešosios užduotys turėtų būti apibrėžiamos pagal bendrą valstybių narių administracinę praktiką, kartu atsižvelgiant į tai, kad viešųjų užduočių apimtis turi būti skaidri ir ji turi būti peržiūrima. Viešosios užduotys galėtų būti apibrėžiamos abstrakčiai arba konkrečiai kiekvienos viešojo sektoriaus įstaigos atveju. Kadangi valstybinės įmonės nepatenka į viešojo sektoriaus įstaigos apibrėžtį, valstybinių įmonių turimiems duomenims šis reglamentas turėtų būti netaikomas. Šis reglamentas turėtų būti netaikomas kultūros įstaigų, pavyzdžiui, bibliotekų, archyvų ir muziejų, taip pat orkestrų, operos, baleto ir kitų teatrų, taip pat švietimo įstaigų turimiems duomenims, nes jų turimi kūriniai ir kiti dokumentai daugiausia yra apsaugoti trečiųjų šalių turimomis intelektinės nuosavybės teisėmis. Mokslinius tyrimus vykdančios organizacijos ir mokslinius tyrimus finansuojančios organizacijos taip pat galėtų būti organizuojamos kaip viešojo sektoriaus įstaigos arba viešosios teisės reglamentuojamos įstaigos.
  Tokioms hibridinėms organizacijoms šis reglamentas turėtų būti taikomas tik kaip mokslinius tyrimus vykdančioms organizacijoms. Jeigu mokslinius tyrimus vykdanti organizacija turi duomenis dėl to, kad dalyvauja konkrečioje viešojo ir privačiojo sektorių asociacijoje su privačiojo sektoriaus organizacijomis ar kitomis viešojo sektoriaus įstaigomis, viešosios teisės reglamentuojamomis įstaigomis arba hibridinėmis mokslinius tyrimus vykdančiomis organizacijomis (t. y. organizuojamomis kaip viešojo sektoriaus įstaigos arba valstybinės įmonės), kurių pagrindinis tikslas yra moksliniai tyrimai, tiems duomenims šis reglamentas taip pat turėtų būti netaikomas. Kai aktualu, valstybės narės turėtų galėti taikyti šį reglamentą valstybinėms įmonėms ar privačioms įmonėms, vykdančioms privačiojo sektoriaus pareigas arba teikiančioms bendrojo intereso paslaugas. Šio reglamento nuostatos dėl viešojo sektoriaus įstaigų turimų tam tikrų kategorijų apsaugotų duomenų pakartotinio naudojimo turėtų būti netaikomos keitimuisi duomenimis vien tik vykdant viešąsias užduotis tarp viešojo sektoriaus įstaigų Sąjungoje arba keitimuisi duomenimis vien tik vykdant viešąsias užduotis tarp viešojo sektoriaus įstaigų Sąjungoje ir viešojo sektoriaus įstaigų trečiosiose valstybėse ar tarptautinių organizacijų, taip pat keitimuisi duomenimis tarp tyrėjų nekomercinių mokslinių tyrimų tikslais; |
| --- | --- |

(12)

šiame reglamente nustatyta pakartotinio naudojimo tvarka turėtų būti taikoma duomenims, kuriuos atitinkamos viešojo sektoriaus įstaigos teikia vykdydamos viešąsias užduotis valstybių narių teisės ar kitų privalomų taisyklių pagrindu. Jei tokių taisyklių nėra, viešosios užduotys turėtų būti apibrėžiamos pagal bendrą valstybių narių administracinę praktiką, kartu atsižvelgiant į tai, kad viešųjų užduočių apimtis turi būti skaidri ir ji turi būti peržiūrima. Viešosios užduotys galėtų būti apibrėžiamos abstrakčiai arba konkrečiai kiekvienos viešojo sektoriaus įstaigos atveju. Kadangi valstybinės įmonės nepatenka į viešojo sektoriaus įstaigos apibrėžtį, valstybinių įmonių turimiems duomenims šis reglamentas turėtų būti netaikomas. Šis reglamentas turėtų būti netaikomas kultūros įstaigų, pavyzdžiui, bibliotekų, archyvų ir muziejų, taip pat orkestrų, operos, baleto ir kitų teatrų, taip pat švietimo įstaigų turimiems duomenims, nes jų turimi kūriniai ir kiti dokumentai daugiausia yra apsaugoti trečiųjų šalių turimomis intelektinės nuosavybės teisėmis. Mokslinius tyrimus vykdančios organizacijos ir mokslinius tyrimus finansuojančios organizacijos taip pat galėtų būti organizuojamos kaip viešojo sektoriaus įstaigos arba viešosios teisės reglamentuojamos įstaigos.

Tokioms hibridinėms organizacijoms šis reglamentas turėtų būti taikomas tik kaip mokslinius tyrimus vykdančioms organizacijoms. Jeigu mokslinius tyrimus vykdanti organizacija turi duomenis dėl to, kad dalyvauja konkrečioje viešojo ir privačiojo sektorių asociacijoje su privačiojo sektoriaus organizacijomis ar kitomis viešojo sektoriaus įstaigomis, viešosios teisės reglamentuojamomis įstaigomis arba hibridinėmis mokslinius tyrimus vykdančiomis organizacijomis (t. y. organizuojamomis kaip viešojo sektoriaus įstaigos arba valstybinės įmonės), kurių pagrindinis tikslas yra moksliniai tyrimai, tiems duomenims šis reglamentas taip pat turėtų būti netaikomas. Kai aktualu, valstybės narės turėtų galėti taikyti šį reglamentą valstybinėms įmonėms ar privačioms įmonėms, vykdančioms privačiojo sektoriaus pareigas arba teikiančioms bendrojo intereso paslaugas. Šio reglamento nuostatos dėl viešojo sektoriaus įstaigų turimų tam tikrų kategorijų apsaugotų duomenų pakartotinio naudojimo turėtų būti netaikomos keitimuisi duomenimis vien tik vykdant viešąsias užduotis tarp viešojo sektoriaus įstaigų Sąjungoje arba keitimuisi duomenimis vien tik vykdant viešąsias užduotis tarp viešojo sektoriaus įstaigų Sąjungoje ir viešojo sektoriaus įstaigų trečiosiose valstybėse ar tarptautinių organizacijų, taip pat keitimuisi duomenimis tarp tyrėjų nekomercinių mokslinių tyrimų tikslais;

| (13) | viešojo sektoriaus įstaigos, nustatydamos savo turimų duomenų pakartotinio naudojimo principus, turėtų laikytis konkurencijos teisės, vengdamos sudaryti susitarimus, kurių tikslas ar poveikis galėtų būti išimtinių teisių pakartotinai naudoti tam tikrus duomenis sukūrimas. Tokie susitarimai turėtų būti galimi tik tuomet, kai tai pateisinama ir būtina paslaugai teikti arba produktui tiekti bendrojo intereso tikslais. Taip gali būti tuo atveju, kai išimtinis duomenų naudojimas yra vienintelis būdas užtikrinti kuo didesnę atitinkamų duomenų naudą visuomenei, pavyzdžiui, kai yra tik vienas subjektas (kurio specializacija – konkretaus duomenų rinkinio tvarkymas), galintis teikti paslaugą arba tiekti produktą, kuris sudaro sąlygas viešojo sektoriaus įstaigai teikti paslaugas arba tiekti produktą bendrojo intereso tikslais. Tačiau tokie susitarimai turėtų būti sudaromi laikantis taikytinos Sąjungos ar nacionalinės teisės ir reguliariai peržiūrimi remiantis rinkos analize siekiant nustatyti, ar toks išimtinumas tebėra būtinas. Be to, tokie susitarimai atitinkamai turėtų atitikti atitinkamas valstybės pagalbos taisykles ir turėtų būti sudaromi ribotai trukmei, kuris turėtų neviršyti 12 mėnesių. Siekiant užtikrinti skaidrumą, tokie išskirtiniai susitarimai turėtų būti skelbiami internete atitinkamą Sąjungos viešųjų pirkimų teisę atitinkančia forma. Jei išimtinė teisė pakartotinai naudoti duomenis neatitinka šio reglamento, ta išimtinė teisė turėtų būti negaliojanti; |
| --- | --- |

(13)

viešojo sektoriaus įstaigos, nustatydamos savo turimų duomenų pakartotinio naudojimo principus, turėtų laikytis konkurencijos teisės, vengdamos sudaryti susitarimus, kurių tikslas ar poveikis galėtų būti išimtinių teisių pakartotinai naudoti tam tikrus duomenis sukūrimas. Tokie susitarimai turėtų būti galimi tik tuomet, kai tai pateisinama ir būtina paslaugai teikti arba produktui tiekti bendrojo intereso tikslais. Taip gali būti tuo atveju, kai išimtinis duomenų naudojimas yra vienintelis būdas užtikrinti kuo didesnę atitinkamų duomenų naudą visuomenei, pavyzdžiui, kai yra tik vienas subjektas (kurio specializacija – konkretaus duomenų rinkinio tvarkymas), galintis teikti paslaugą arba tiekti produktą, kuris sudaro sąlygas viešojo sektoriaus įstaigai teikti paslaugas arba tiekti produktą bendrojo intereso tikslais. Tačiau tokie susitarimai turėtų būti sudaromi laikantis taikytinos Sąjungos ar nacionalinės teisės ir reguliariai peržiūrimi remiantis rinkos analize siekiant nustatyti, ar toks išimtinumas tebėra būtinas. Be to, tokie susitarimai atitinkamai turėtų atitikti atitinkamas valstybės pagalbos taisykles ir turėtų būti sudaromi ribotai trukmei, kuris turėtų neviršyti 12 mėnesių. Siekiant užtikrinti skaidrumą, tokie išskirtiniai susitarimai turėtų būti skelbiami internete atitinkamą Sąjungos viešųjų pirkimų teisę atitinkančia forma. Jei išimtinė teisė pakartotinai naudoti duomenis neatitinka šio reglamento, ta išimtinė teisė turėtų būti negaliojanti;

| (14) | draudžiami išimtiniai susitarimai ir kita praktika ar tvarka, susiję su viešojo sektoriaus įstaigų turimų duomenų pakartotiniu naudojimu, kuriais nėra aiškiai suteikiamos išimtinės teisės, tačiau, kaip galima pagrįstai tikėtis, jais gali būti apribotos galimybės pakartotinai naudoti duomenis, taip pat kurie buvo sudaryti arba jau buvo taikomi iki šio reglamento įsigaliojimo dienos, pasibaigus jų galiojimo terminui neturėtų būti atnaujinami. Neterminuoti ar ilgalaikiai susitarimai turėtų būti nutraukti per 30 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos; |
| --- | --- |

(14)

draudžiami išimtiniai susitarimai ir kita praktika ar tvarka, susiję su viešojo sektoriaus įstaigų turimų duomenų pakartotiniu naudojimu, kuriais nėra aiškiai suteikiamos išimtinės teisės, tačiau, kaip galima pagrįstai tikėtis, jais gali būti apribotos galimybės pakartotinai naudoti duomenis, taip pat kurie buvo sudaryti arba jau buvo taikomi iki šio reglamento įsigaliojimo dienos, pasibaigus jų galiojimo terminui neturėtų būti atnaujinami. Neterminuoti ar ilgalaikiai susitarimai turėtų būti nutraukti per 30 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos;

| (15) | šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos pakartotinio apsaugotų duomenų naudojimo sąlygos, kurios taikomos viešojo sektoriaus įstaigoms, kurios pagal nacionalinę teisę yra paskirtos kompetentingomis, leisti ar atsisakyti leisti pakartotinai naudoti duomenis, ir kurios nedaro poveikio teisėms ar pareigoms, susijusioms su prieiga prie tokių duomenų. Tos sąlygos turėtų būti nediskriminacinės, skaidrios, proporcingos bei objektyviai pagrįstos ir kartu neriboti konkurencijos, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ ir startuolių prieigos prie tokių duomenų skatinimui. Pakartotinio naudojimo sąlygos turėtų būti parengtos tokiu būdu, kad būtų skatinami moksliniai tyrimai, pavyzdžiui, pirmenybės teikimas moksliniams tyrimams paprastai turėtų būti laikomas nediskriminaciniu. Viešojo sektoriaus įstaigos, leidžiančios pakartotinai naudoti duomenis, turėtų turėti technines priemones, būtinas trečiųjų šalių teisių ir interesų apsaugai užtikrinti, ir joms turėtų būti suteikti įgaliojimai prašyti, kad pakartotinis naudotojas pateiktų reikiamą informaciją. Duomenų pakartotinio naudojimo sąlygos turėtų apsiriboti tuo, kas būtina trečiųjų šalių teisėms ir interesams duomenų srityje apsaugoti ir viešojo sektoriaus įstaigų informacinių technologijų ir ryšių sistemų vientisumui užtikrinti. Viešojo sektoriaus įstaigos turėtų taikyti sąlygas, kurios geriausiai atitiktų pakartotinio naudotojo interesus, tačiau viešojo sektoriaus įstaigoms nesukurtų neproporcingos naštos. Duomenų pakartotinio naudojimo sąlygos turėtų būti tokios, kad būtų užtikrintos veiksmingos asmens duomenų apsaugos priemonės. Prieš perdavimą asmens duomenys turėtų būti anonimizuoti, kad neliktų galimybių identifikuoti duomenų subjektus, o duomenys, kuriuose yra komerciniu požiūriu neskelbtinos informacijos turėtų būti pakeisti taip, kad nebūtų atskleista jokia konfidenciali informacija. Jei anonimizuotų ar pakeistų duomenų teikimas neatitiktų pakartotinio naudotojo poreikių su sąlyga, kad visi Reglamento (ES) 2016/679 35 ir 36 straipsniuose nustatyti poveikio duomenų apsaugai vertinimo atlikimo bei konsultavimosi su priežiūros institucija reikalavimai yra įvykdyti, ir jei nustatyta, kad grėsmė duomenų subjektų teisėms ir interesams yra minimali, duomenis galėtų būti leidžiama naudoti atitinkamose patalpose arba nuotoliniu būdu saugioje duomenų tvarkymo aplinkoje.
  Tai galėtų būti tinkama pseudoniminių duomenų pakartotinio naudojimo tvarka. Kad būtų apsaugotos trečiųjų šalių teisės ir interesai, duomenų analizę tokioje saugioje duomenų tvarkymo aplinkoje turėtų prižiūrėti viešojo sektoriaus įstaiga. Visų pirma asmens duomenys turėtų būti perduodami trečiajai šaliai pakartotinai naudoti tik tais atvejais, kai toks perdavimas leidžiamas remiantis pagal duomenų apsaugos teisę nustatytu teisiniu pagrindu. Ne asmens duomenys turėtų būti perduodami tik tuo atveju, kai nėra pagrindo manyti, kad sujungus ne asmens duomenų rinkinius būtų galima identifikuoti duomenų subjektus. Tai taip pat turėtų būti taikoma pseudoniminiams duomenims, kurie išlaiko savo, kaip asmens duomenų, statusą. Duomenų subjektų reidentifikavimo atveju kartu su pareiga pranešti apie tokį duomenų saugumo pažeidimą priežiūros institucijai ir duomenų subjektui pagal Reglamentą (ES) 2016/679 turėtų būti taikoma pareiga pranešti apie tokį duomenų saugumo pažeidimą viešojo sektoriaus įstaigai. Kai aktualu, viešojo sektoriaus įstaigos, naudodamos tinkamas technines priemones, turėtų palengvinti duomenų pakartotinį naudojimą remiantis duomenų subjektų sutikimu arba duomenų turėtojų leidimu pakartotinai naudoti su jais susijusius duomenis. Tuo tikslu viešojo sektoriaus įstaiga turėtų dėti visas pastangas, kad padėtų potencialiems pakartotiniams naudotojams gauti tokį sutikimą ar leidimą, nustatydama techninius mechanizmus, kuriais būtų galima perduoti pakartotinių naudotojų prašymus duoti sutikimą ar leidimą, kai tai praktiškai įmanoma. Neturėtų būti teikiama jokia kontaktinė informacija, kuri leistų pakartotiniams naudotojams tiesiogiai susisiekti su duomenų subjektais ar duomenų turėtojais. Jei viešojo sektoriaus įstaiga perduoda prašymą duoti sutikimą ar leidimą ji turėtų užtikrinti, kad duomenų subjektas ar duomenų turėtojas būtų aiškiai informuotas apie galimybę atsisakyti duoti sutikimą ar leidimą; |
| --- | --- |

(15)

šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos pakartotinio apsaugotų duomenų naudojimo sąlygos, kurios taikomos viešojo sektoriaus įstaigoms, kurios pagal nacionalinę teisę yra paskirtos kompetentingomis, leisti ar atsisakyti leisti pakartotinai naudoti duomenis, ir kurios nedaro poveikio teisėms ar pareigoms, susijusioms su prieiga prie tokių duomenų. Tos sąlygos turėtų būti nediskriminacinės, skaidrios, proporcingos bei objektyviai pagrįstos ir kartu neriboti konkurencijos, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ ir startuolių prieigos prie tokių duomenų skatinimui. Pakartotinio naudojimo sąlygos turėtų būti parengtos tokiu būdu, kad būtų skatinami moksliniai tyrimai, pavyzdžiui, pirmenybės teikimas moksliniams tyrimams paprastai turėtų būti laikomas nediskriminaciniu. Viešojo sektoriaus įstaigos, leidžiančios pakartotinai naudoti duomenis, turėtų turėti technines priemones, būtinas trečiųjų šalių teisių ir interesų apsaugai užtikrinti, ir joms turėtų būti suteikti įgaliojimai prašyti, kad pakartotinis naudotojas pateiktų reikiamą informaciją. Duomenų pakartotinio naudojimo sąlygos turėtų apsiriboti tuo, kas būtina trečiųjų šalių teisėms ir interesams duomenų srityje apsaugoti ir viešojo sektoriaus įstaigų informacinių technologijų ir ryšių sistemų vientisumui užtikrinti. Viešojo sektoriaus įstaigos turėtų taikyti sąlygas, kurios geriausiai atitiktų pakartotinio naudotojo interesus, tačiau viešojo sektoriaus įstaigoms nesukurtų neproporcingos naštos. Duomenų pakartotinio naudojimo sąlygos turėtų būti tokios, kad būtų užtikrintos veiksmingos asmens duomenų apsaugos priemonės. Prieš perdavimą asmens duomenys turėtų būti anonimizuoti, kad neliktų galimybių identifikuoti duomenų subjektus, o duomenys, kuriuose yra komerciniu požiūriu neskelbtinos informacijos turėtų būti pakeisti taip, kad nebūtų atskleista jokia konfidenciali informacija. Jei anonimizuotų ar pakeistų duomenų teikimas neatitiktų pakartotinio naudotojo poreikių su sąlyga, kad visi Reglamento (ES) 2016/679 35 ir 36 straipsniuose nustatyti poveikio duomenų apsaugai vertinimo atlikimo bei konsultavimosi su priežiūros institucija reikalavimai yra įvykdyti, ir jei nustatyta, kad grėsmė duomenų subjektų teisėms ir interesams yra minimali, duomenis galėtų būti leidžiama naudoti atitinkamose patalpose arba nuotoliniu būdu saugioje duomenų tvarkymo aplinkoje.

Tai galėtų būti tinkama pseudoniminių duomenų pakartotinio naudojimo tvarka. Kad būtų apsaugotos trečiųjų šalių teisės ir interesai, duomenų analizę tokioje saugioje duomenų tvarkymo aplinkoje turėtų prižiūrėti viešojo sektoriaus įstaiga. Visų pirma asmens duomenys turėtų būti perduodami trečiajai šaliai pakartotinai naudoti tik tais atvejais, kai toks perdavimas leidžiamas remiantis pagal duomenų apsaugos teisę nustatytu teisiniu pagrindu. Ne asmens duomenys turėtų būti perduodami tik tuo atveju, kai nėra pagrindo manyti, kad sujungus ne asmens duomenų rinkinius būtų galima identifikuoti duomenų subjektus. Tai taip pat turėtų būti taikoma pseudoniminiams duomenims, kurie išlaiko savo, kaip asmens duomenų, statusą. Duomenų subjektų reidentifikavimo atveju kartu su pareiga pranešti apie tokį duomenų saugumo pažeidimą priežiūros institucijai ir duomenų subjektui pagal Reglamentą (ES) 2016/679 turėtų būti taikoma pareiga pranešti apie tokį duomenų saugumo pažeidimą viešojo sektoriaus įstaigai. Kai aktualu, viešojo sektoriaus įstaigos, naudodamos tinkamas technines priemones, turėtų palengvinti duomenų pakartotinį naudojimą remiantis duomenų subjektų sutikimu arba duomenų turėtojų leidimu pakartotinai naudoti su jais susijusius duomenis. Tuo tikslu viešojo sektoriaus įstaiga turėtų dėti visas pastangas, kad padėtų potencialiems pakartotiniams naudotojams gauti tokį sutikimą ar leidimą, nustatydama techninius mechanizmus, kuriais būtų galima perduoti pakartotinių naudotojų prašymus duoti sutikimą ar leidimą, kai tai praktiškai įmanoma. Neturėtų būti teikiama jokia kontaktinė informacija, kuri leistų pakartotiniams naudotojams tiesiogiai susisiekti su duomenų subjektais ar duomenų turėtojais. Jei viešojo sektoriaus įstaiga perduoda prašymą duoti sutikimą ar leidimą ji turėtų užtikrinti, kad duomenų subjektas ar duomenų turėtojas būtų aiškiai informuotas apie galimybę atsisakyti duoti sutikimą ar leidimą;

| (16) | norint palengvinti ir paskatinti viešojo sektoriaus įstaigų turimų duomenų naudojimą mokslinių tyrimų tikslais, viešojo sektoriaus įstaigos skatinamos plėtoti suderintą požiūrį ir suderintus procesus, kad tie duomenys būtų lengvai pasiekiami viešąjį interesą atitinkančių mokslinių tyrimų tikslais. Tai galėtų reikšti, inter alia, kad bus nustatyti supaprastintos administracinės procedūros, standartizuotas duomenų formatas, informatyvūs metaduomenys apie metodikos ir duomenų rinkimo pasirinkimus, taip pat standartizuoti duomenų laukai, kuriais, kai tai aktualu analizės tikslais, sudaromos sąlygos lengvai sujungti duomenų rinkinius iš skirtingų viešojo sektoriaus duomenų šaltinių. Tos praktikos tikslas turėtų būti skatinti naudoti viešosiomis lėšomis finansuojamus ir rengiamus duomenis mokslinių tyrimų tikslais laikantis principo „atvira – kiek įmanoma, uždara – kiek būtina“; |
| --- | --- |

(16)

norint palengvinti ir paskatinti viešojo sektoriaus įstaigų turimų duomenų naudojimą mokslinių tyrimų tikslais, viešojo sektoriaus įstaigos skatinamos plėtoti suderintą požiūrį ir suderintus procesus, kad tie duomenys būtų lengvai pasiekiami viešąjį interesą atitinkančių mokslinių tyrimų tikslais. Tai galėtų reikšti, inter alia, kad bus nustatyti supaprastintos administracinės procedūros, standartizuotas duomenų formatas, informatyvūs metaduomenys apie metodikos ir duomenų rinkimo pasirinkimus, taip pat standartizuoti duomenų laukai, kuriais, kai tai aktualu analizės tikslais, sudaromos sąlygos lengvai sujungti duomenų rinkinius iš skirtingų viešojo sektoriaus duomenų šaltinių. Tos praktikos tikslas turėtų būti skatinti naudoti viešosiomis lėšomis finansuojamus ir rengiamus duomenis mokslinių tyrimų tikslais laikantis principo „atvira – kiek įmanoma, uždara – kiek būtina“;

| (17) | šis reglamentas turėtų nedaryti poveikio trečiųjų šalių intelektinės nuosavybės teisėms. Šis reglamentas turėtų nedaryti poveikio viešojo sektoriaus įstaigų intelektinės nuosavybės teisių egzistavimui ar turėjimui ir turėtų jokiu būdu neriboti naudojimosi tomis teisėmis. Pagal šį reglamentą nustatytos pareigos turėtų būti taikomos tik tiek, kiek jos yra suderinamos su tarptautiniais susitarimais dėl intelektinės nuosavybės teisių apsaugos, visų pirma su Berno konvencija dėl literatūros ir meno kūrinių apsaugos (Berno konvencija), Sutartimi dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, (TRIPS sutartis) ir Pasaulio intelektinės nuosavybės organizacijos autorių teisių sutartimi (PATS), taip pat su Sąjungos ar nacionaline intelektinės nuosavybės teise. Tačiau viešojo sektoriaus įstaigos savo autorių teisėmis turėtų naudotis taip, kad palengvintų pakartotinį naudojimą; |
| --- | --- |

(17)

šis reglamentas turėtų nedaryti poveikio trečiųjų šalių intelektinės nuosavybės teisėms. Šis reglamentas turėtų nedaryti poveikio viešojo sektoriaus įstaigų intelektinės nuosavybės teisių egzistavimui ar turėjimui ir turėtų jokiu būdu neriboti naudojimosi tomis teisėmis. Pagal šį reglamentą nustatytos pareigos turėtų būti taikomos tik tiek, kiek jos yra suderinamos su tarptautiniais susitarimais dėl intelektinės nuosavybės teisių apsaugos, visų pirma su Berno konvencija dėl literatūros ir meno kūrinių apsaugos (Berno konvencija), Sutartimi dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, (TRIPS sutartis) ir Pasaulio intelektinės nuosavybės organizacijos autorių teisių sutartimi (PATS), taip pat su Sąjungos ar nacionaline intelektinės nuosavybės teise. Tačiau viešojo sektoriaus įstaigos savo autorių teisėmis turėtų naudotis taip, kad palengvintų pakartotinį naudojimą;

| (18) | duomenys, kuriems taikomos intelektinės nuosavybės teisės, ir komercinės paslaptys trečiajai šaliai turėtų būti perduodami tik tais atvejais, kai toks perdavimas yra teisėtas pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę arba kai teisių turėtojas su tuo sutinka. Jei viešojo sektoriaus įstaigos turi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/9/EB (26) 7 straipsnio 1 dalyje numatytą duomenų bazės sudarytojo teisę, jos neturėtų naudotis ta teise, kad užkirstų kelią duomenų pakartotiniam naudojimui arba pakartotinį naudojimą apribotų labiau, nei nustatyta šiame reglamente; |
| --- | --- |

(18)

duomenys, kuriems taikomos intelektinės nuosavybės teisės, ir komercinės paslaptys trečiajai šaliai turėtų būti perduodami tik tais atvejais, kai toks perdavimas yra teisėtas pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę arba kai teisių turėtojas su tuo sutinka. Jei viešojo sektoriaus įstaigos turi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/9/EB (26) 7 straipsnio 1 dalyje numatytą duomenų bazės sudarytojo teisę, jos neturėtų naudotis ta teise, kad užkirstų kelią duomenų pakartotiniam naudojimui arba pakartotinį naudojimą apribotų labiau, nei nustatyta šiame reglamente;

| (19) | įmonės ir duomenų subjektai turėtų galėti pasitikėti, kad tam tikrų kategorijų apsaugoti duomenys, kuriuos turi viešojo sektoriaus įstaigos, bus pakartotinai naudojami paisant jų teisių ir interesų. Todėl turėtų būti nustatytos papildomos apsaugos priemonės, taikomos tais atvejais, kai tokie viešojo sektoriaus duomenys pakartotinai naudojami juos tvarkant ne viešajame sektoriuje, pavyzdžiui, reikalavimas, kad viešojo sektoriaus įstaigos visais atvejais – taip pat ir tada, kai tokie duomenys perduodami trečiosioms valstybėms, – užtikrintų visapusišką fizinių ir juridinių asmenų teisių ir interesų apsaugą, visų pirma asmens duomenų, komerciniu požiūriu neskelbtinų duomenų ir intelektinės nuosavybės teisių atžvilgiu. Viešojo sektoriaus įstaigos turėtų neleisti draudimo bendrovėms ar bet kuriam kitam paslaugų teikėjui pakartotinai naudoti e. sveikatos taikomosiose programose saugomos informacijos diskriminacinio kainų nustatymo tikslais, nes tai prieštarautų pagrindinei teisei naudotis sveikatos paslaugomis; |
| --- | --- |

(19)

įmonės ir duomenų subjektai turėtų galėti pasitikėti, kad tam tikrų kategorijų apsaugoti duomenys, kuriuos turi viešojo sektoriaus įstaigos, bus pakartotinai naudojami paisant jų teisių ir interesų. Todėl turėtų būti nustatytos papildomos apsaugos priemonės, taikomos tais atvejais, kai tokie viešojo sektoriaus duomenys pakartotinai naudojami juos tvarkant ne viešajame sektoriuje, pavyzdžiui, reikalavimas, kad viešojo sektoriaus įstaigos visais atvejais – taip pat ir tada, kai tokie duomenys perduodami trečiosioms valstybėms, – užtikrintų visapusišką fizinių ir juridinių asmenų teisių ir interesų apsaugą, visų pirma asmens duomenų, komerciniu požiūriu neskelbtinų duomenų ir intelektinės nuosavybės teisių atžvilgiu. Viešojo sektoriaus įstaigos turėtų neleisti draudimo bendrovėms ar bet kuriam kitam paslaugų teikėjui pakartotinai naudoti e. sveikatos taikomosiose programose saugomos informacijos diskriminacinio kainų nustatymo tikslais, nes tai prieštarautų pagrindinei teisei naudotis sveikatos paslaugomis;

| (20) | be to, siekiant išsaugoti sąžiningą konkurenciją ir atvirą rinkos ekonomiką, nuo neteisėtos prieigos, dėl kurios gali būti pavogta intelektinė nuosavybė arba vykdomas pramoninis šnipinėjimas, nepaprastai svarbu apsaugoti ne tik apsaugotus ne asmens duomenis, visų pirma komercines paslaptis, bet ir tuos ne asmens duomenis, kurių turinys saugomas intelektinės nuosavybės teisių. Siekiant užtikrinti duomenų turėtojų teisių ar interesų apsaugą viešojo sektoriaus įstaigų turimus ne asmens duomenis, kurie pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę turi būti saugomi nuo neteisėtos ar neleistinos prieigos, turėtų būti galima perduoti trečiosioms valstybėms tik kai yra numatytos tinkamos duomenų naudojimo apsaugos priemonės. Tokios tinkamos apsaugos priemonės turėtų apimti reikalavimą, kad viešojo sektoriaus įstaiga apsaugotus duomenis pakartotiniam naudotojui perduoda tik jeigu tas pakartotinis naudotojas prisiima sutartinius įsipareigojimus duomenų apsaugos tikslais. Pakartotinis naudotojas, kuris ketina perduoti apsaugotus duomenis į trečiąją valstybę, turėtų vykdyti šiame reglamente nustatytas pareigas net ir po to, kai duomenys buvo perduoti trečiajai valstybei. Siekiant užtikrinti tinkamą tokių pareigų vykdymo užtikrinimą, pakartotinis naudotojas taip pat turėtų sutikti, kad jurisdikciją teisminiu būdu spręsti ginčus turėtų valstybės narės, kurioje yra pakartotinai duomenis naudoti leidusi viešojo sektoriaus įstaiga, teismai; |
| --- | --- |

(20)

be to, siekiant išsaugoti sąžiningą konkurenciją ir atvirą rinkos ekonomiką, nuo neteisėtos prieigos, dėl kurios gali būti pavogta intelektinė nuosavybė arba vykdomas pramoninis šnipinėjimas, nepaprastai svarbu apsaugoti ne tik apsaugotus ne asmens duomenis, visų pirma komercines paslaptis, bet ir tuos ne asmens duomenis, kurių turinys saugomas intelektinės nuosavybės teisių. Siekiant užtikrinti duomenų turėtojų teisių ar interesų apsaugą viešojo sektoriaus įstaigų turimus ne asmens duomenis, kurie pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę turi būti saugomi nuo neteisėtos ar neleistinos prieigos, turėtų būti galima perduoti trečiosioms valstybėms tik kai yra numatytos tinkamos duomenų naudojimo apsaugos priemonės. Tokios tinkamos apsaugos priemonės turėtų apimti reikalavimą, kad viešojo sektoriaus įstaiga apsaugotus duomenis pakartotiniam naudotojui perduoda tik jeigu tas pakartotinis naudotojas prisiima sutartinius įsipareigojimus duomenų apsaugos tikslais. Pakartotinis naudotojas, kuris ketina perduoti apsaugotus duomenis į trečiąją valstybę, turėtų vykdyti šiame reglamente nustatytas pareigas net ir po to, kai duomenys buvo perduoti trečiajai valstybei. Siekiant užtikrinti tinkamą tokių pareigų vykdymo užtikrinimą, pakartotinis naudotojas taip pat turėtų sutikti, kad jurisdikciją teisminiu būdu spręsti ginčus turėtų valstybės narės, kurioje yra pakartotinai duomenis naudoti leidusi viešojo sektoriaus įstaiga, teismai;

| (21) | taip pat turėtų būti laikoma, kad tokios tinkamos apsaugos priemonės yra įgyvendintos, kai trečiojoje valstybėje, į kurią ne asmens duomenys perduodami, taikomos lygiavertės priemonės, kuriomis užtikrinamas apsaugos lygis yra panašus į pagal Sąjungos teisę taikomos apsaugos lygį, visų pirma komercinių paslapčių ir intelektinės nuosavybės teisių apsaugos atveju. Tuo tikslu, kai tai pateisinama dėl didelio visoje Sąjungoje pateiktų prašymų dėl ne asmens duomenų pakartotinio naudojimo konkrečiose trečiosiose valstybėse skaičiaus, Komisija turėtų galėti įgyvendinimo aktais pareikšti, kad trečiosios valstybės suteikiamos apsaugos lygis yra iš esmės lygiavertis pagal Sąjungos teisę suteikiamos apsaugos lygiui. Komisija, remdamasi valstybių narių per Europos duomenų inovacijų valdybą pateikta informacija, turėtų įvertinti, ar būtina priimti tokius įgyvendinimo aktus. Tokiais įgyvendinimo aktais viešojo sektoriaus įstaigos būtų patikintos, kad viešojo sektoriaus įstaigų turimų duomenų pakartotinis naudojimas atitinkamoje trečiojoje valstybėje nekels pavojaus tų duomenų apsaugai. Vertinant atitinkamoje trečiojoje valstybėje suteikiamos apsaugos lygį visų pirma reikėtų atsižvelgti į atitinkamą bendro pobūdžio ir konkrečių sektorių teisę, įskaitant visuomenės saugumo, gynybos, nacionalinio saugumo ir baudžiamosios teisės srityse, susijusią su prieiga prie ne asmens duomenų ir jų apsauga, tos trečiosios valstybės viešojo sektoriaus įstaigų prieiga prie perduotų duomenų, vienos ar daugiau nepriklausomų priežiūros institucijų trečiojoje valstybėje, atsakingų už teisinės sistemos, kuria užtikrinama prieiga prie tokių duomenų, užtikrinimą ir vykdymo užtikrinimą, egzistavimu ir veiksmingu veikimu, į trečiosios valstybės prisiimtus tarptautinius įsipareigojimus dėl duomenų apsaugos arba kitus įsipareigojimus, atsirandančius dėl teisiškai privalomų konvencijų ar priemonių, taip pat dėl jos dalyvavimo daugiašalėse ar regioninėse sistemose.
  Kai trečiajai valstybei perduodami ne asmens duomenys, ypač svarbu, ar atitinkamoje trečiojoje valstybėje taikomos veiksmingos duomenų turėtojų, viešojo sektoriaus įstaigų ar duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų teisių gynimo priemonės. Todėl tokios apsaugos priemonės turėtų apimti galimybę užtikrinti teises ir imtis veiksmingų teisių gynimo priemonių. Tokie įgyvendinimo aktai neturėtų daryti poveikio jokioms pakartotinio naudotojo ne asmens duomenų, visų pirma pramonės duomenų, apsaugos tikslais jau prisiimtoms teisinėms pareigoms ar sutartimi įformintoms tvarkoms ir viešojo sektoriaus įstaigų teisei įpareigoti pakartotinius naudotojus laikytis šiame reglamente nustatytų pakartotinio naudojimo sąlygų; |
| --- | --- |

(21)

taip pat turėtų būti laikoma, kad tokios tinkamos apsaugos priemonės yra įgyvendintos, kai trečiojoje valstybėje, į kurią ne asmens duomenys perduodami, taikomos lygiavertės priemonės, kuriomis užtikrinamas apsaugos lygis yra panašus į pagal Sąjungos teisę taikomos apsaugos lygį, visų pirma komercinių paslapčių ir intelektinės nuosavybės teisių apsaugos atveju. Tuo tikslu, kai tai pateisinama dėl didelio visoje Sąjungoje pateiktų prašymų dėl ne asmens duomenų pakartotinio naudojimo konkrečiose trečiosiose valstybėse skaičiaus, Komisija turėtų galėti įgyvendinimo aktais pareikšti, kad trečiosios valstybės suteikiamos apsaugos lygis yra iš esmės lygiavertis pagal Sąjungos teisę suteikiamos apsaugos lygiui. Komisija, remdamasi valstybių narių per Europos duomenų inovacijų valdybą pateikta informacija, turėtų įvertinti, ar būtina priimti tokius įgyvendinimo aktus. Tokiais įgyvendinimo aktais viešojo sektoriaus įstaigos būtų patikintos, kad viešojo sektoriaus įstaigų turimų duomenų pakartotinis naudojimas atitinkamoje trečiojoje valstybėje nekels pavojaus tų duomenų apsaugai. Vertinant atitinkamoje trečiojoje valstybėje suteikiamos apsaugos lygį visų pirma reikėtų atsižvelgti į atitinkamą bendro pobūdžio ir konkrečių sektorių teisę, įskaitant visuomenės saugumo, gynybos, nacionalinio saugumo ir baudžiamosios teisės srityse, susijusią su prieiga prie ne asmens duomenų ir jų apsauga, tos trečiosios valstybės viešojo sektoriaus įstaigų prieiga prie perduotų duomenų, vienos ar daugiau nepriklausomų priežiūros institucijų trečiojoje valstybėje, atsakingų už teisinės sistemos, kuria užtikrinama prieiga prie tokių duomenų, užtikrinimą ir vykdymo užtikrinimą, egzistavimu ir veiksmingu veikimu, į trečiosios valstybės prisiimtus tarptautinius įsipareigojimus dėl duomenų apsaugos arba kitus įsipareigojimus, atsirandančius dėl teisiškai privalomų konvencijų ar priemonių, taip pat dėl jos dalyvavimo daugiašalėse ar regioninėse sistemose.

Kai trečiajai valstybei perduodami ne asmens duomenys, ypač svarbu, ar atitinkamoje trečiojoje valstybėje taikomos veiksmingos duomenų turėtojų, viešojo sektoriaus įstaigų ar duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų teisių gynimo priemonės. Todėl tokios apsaugos priemonės turėtų apimti galimybę užtikrinti teises ir imtis veiksmingų teisių gynimo priemonių. Tokie įgyvendinimo aktai neturėtų daryti poveikio jokioms pakartotinio naudotojo ne asmens duomenų, visų pirma pramonės duomenų, apsaugos tikslais jau prisiimtoms teisinėms pareigoms ar sutartimi įformintoms tvarkoms ir viešojo sektoriaus įstaigų teisei įpareigoti pakartotinius naudotojus laikytis šiame reglamente nustatytų pakartotinio naudojimo sąlygų;

| (22) | kai kurios trečiosios valstybės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais siekiama, kad Sąjungoje esantys valstybių narių jurisdikcijai priklausančių fizinių ir juridinių asmenų kontroliuojami ne asmens duomenys būtų tiesiogiai perduodami arba valstybės žinyboms būtų suteikiama prieiga prie tokių duomenų. Trečiųjų valstybių teismų sprendimai arba trečiųjų valstybių administracinių institucijų sprendimai, kuriais reikalaujama tokio ne asmens duomenų perdavimo arba prieigos prie jų suteikimo, turėtų būti vykdytini, kai jie grindžiami tarptautiniu susitarimu, pavyzdžiui, galiojančia prašančiosios trečiosios valstybės ir Sąjungos ar valstybės narės sudaryta savitarpio teisinės pagalbos sutartimi. Kai kuriais atvejais gali susidaryti situacijos, kuriose vyks trečiosios valstybės teisėje nustatytos pareigos perduoti ne asmens duomenis arba suteikti prieigą prie jų ir Sąjungos ar nacionalinėje teisėje nustatytos konkuruojančios pareigos tokius duomenis apsaugoti kolizija, visų pirma kiek tai susiję su fizinio asmens pagrindinių teisių arba valstybės narės pagrindinių interesų, susijusių su nacionaliniu saugumu ar gynyba, apsauga, taip pat komerciniu požiūriu neskelbtinų duomenų apsaugos ir intelektinės nuosavybės teisių apsauga, įskaitant įsipareigojimus dėl konfidencialumo pagal tokią teisę. Nesant tokius klausimus reglamentuojančių tarptautinių susitarimų, perduoti ne asmens duomenis arba suteikti prieigą prie jų turėtų būti leidžiama tik tuo atveju, jeigu visų pirma patikrinus įsitikinta, jog trečiosios valstybės teisinėje sistemoje reikalaujama, kad būtų išdėstomi sprendimo motyvai ir įrodomas proporcingumas, kad sprendimas būtų konkretus savo pobūdžiu ir kad motyvuotą adresato prieštaravimą galėtų peržiūrėti kompetentingas trečiosios valstybės teismas, kuris būtų įgaliotas deramai atsižvelgti į atitinkamus teisinius tokių duomenų tiekėjo interesus.
  Be to, viešojo sektoriaus įstaigos, fiziniai ar juridiniai asmenys, kuriems suteikta teisė pakartotinai naudoti duomenis, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai ir pripažintos duomenų altruizmo organizacijos, kai jos (jie) pasirašo sutartinius susitarimus su kitomis privačiosiomis šalimis, turėtų užtikrinti, kad prieiga prie Sąjungoje turimų ne asmens duomenų trečiosioms valstybėms būtų suteikiama arba jie būtų į jas perduodami tik laikantis Sąjungos teisės arba atitinkamos valstybės narės nacionalinės teisės; |
| --- | --- |

(22)

kai kurios trečiosios valstybės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais siekiama, kad Sąjungoje esantys valstybių narių jurisdikcijai priklausančių fizinių ir juridinių asmenų kontroliuojami ne asmens duomenys būtų tiesiogiai perduodami arba valstybės žinyboms būtų suteikiama prieiga prie tokių duomenų. Trečiųjų valstybių teismų sprendimai arba trečiųjų valstybių administracinių institucijų sprendimai, kuriais reikalaujama tokio ne asmens duomenų perdavimo arba prieigos prie jų suteikimo, turėtų būti vykdytini, kai jie grindžiami tarptautiniu susitarimu, pavyzdžiui, galiojančia prašančiosios trečiosios valstybės ir Sąjungos ar valstybės narės sudaryta savitarpio teisinės pagalbos sutartimi. Kai kuriais atvejais gali susidaryti situacijos, kuriose vyks trečiosios valstybės teisėje nustatytos pareigos perduoti ne asmens duomenis arba suteikti prieigą prie jų ir Sąjungos ar nacionalinėje teisėje nustatytos konkuruojančios pareigos tokius duomenis apsaugoti kolizija, visų pirma kiek tai susiję su fizinio asmens pagrindinių teisių arba valstybės narės pagrindinių interesų, susijusių su nacionaliniu saugumu ar gynyba, apsauga, taip pat komerciniu požiūriu neskelbtinų duomenų apsaugos ir intelektinės nuosavybės teisių apsauga, įskaitant įsipareigojimus dėl konfidencialumo pagal tokią teisę. Nesant tokius klausimus reglamentuojančių tarptautinių susitarimų, perduoti ne asmens duomenis arba suteikti prieigą prie jų turėtų būti leidžiama tik tuo atveju, jeigu visų pirma patikrinus įsitikinta, jog trečiosios valstybės teisinėje sistemoje reikalaujama, kad būtų išdėstomi sprendimo motyvai ir įrodomas proporcingumas, kad sprendimas būtų konkretus savo pobūdžiu ir kad motyvuotą adresato prieštaravimą galėtų peržiūrėti kompetentingas trečiosios valstybės teismas, kuris būtų įgaliotas deramai atsižvelgti į atitinkamus teisinius tokių duomenų tiekėjo interesus.

Be to, viešojo sektoriaus įstaigos, fiziniai ar juridiniai asmenys, kuriems suteikta teisė pakartotinai naudoti duomenis, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai ir pripažintos duomenų altruizmo organizacijos, kai jos (jie) pasirašo sutartinius susitarimus su kitomis privačiosiomis šalimis, turėtų užtikrinti, kad prieiga prie Sąjungoje turimų ne asmens duomenų trečiosioms valstybėms būtų suteikiama arba jie būtų į jas perduodami tik laikantis Sąjungos teisės arba atitinkamos valstybės narės nacionalinės teisės;

| (23) | siekiant toliau skatinti pasitikėjimą Sąjungos duomenų ekonomika, labai svarbu, kad su Sąjungos piliečiais, viešuoju sektoriumi ir įmonėmis susijusios apsaugos priemonės, kuriomis užtikrinama jų strateginių ir neskelbtinų duomenų kontrolė, būtų įgyvendinamos ir kad būtų laikomasi Sąjungos teisės, vertybių bei standartų, be kita ko, saugumo, duomenų apsaugos ir vartotojų apsaugos atžvilgiu, bet tuo neapsiribojant. Siekiant užkirsti kelią neteisėtai prieigai prie ne asmens duomenų, viešojo sektoriaus įstaigos, fiziniai ar juridiniai asmenys, kuriems buvo suteikta teisė pakartotinai naudoti duomenis, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai ir pripažintos duomenų altruizmo organizacijos turėtų imtis visų pagrįstų priemonių, kad užkirstų kelią prieigai prie sistemų, kuriose saugomi ne asmens duomenys, įskaitant duomenų šifravimą ar organizacijų vidaus politiką. Tuo tikslu turėtų būti užtikrinta, kad viešojo sektoriaus įstaigos, fiziniai ar juridiniai asmenys, kuriems buvo suteikta teisė pakartotinai naudoti duomenis, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai ir pripažintos duomenų altruizmo organizacijos, laikytųsi visų atitinkamų techninių standartų, elgesio kodeksų ir sertifikavimo reikalavimų Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

(23)

siekiant toliau skatinti pasitikėjimą Sąjungos duomenų ekonomika, labai svarbu, kad su Sąjungos piliečiais, viešuoju sektoriumi ir įmonėmis susijusios apsaugos priemonės, kuriomis užtikrinama jų strateginių ir neskelbtinų duomenų kontrolė, būtų įgyvendinamos ir kad būtų laikomasi Sąjungos teisės, vertybių bei standartų, be kita ko, saugumo, duomenų apsaugos ir vartotojų apsaugos atžvilgiu, bet tuo neapsiribojant. Siekiant užkirsti kelią neteisėtai prieigai prie ne asmens duomenų, viešojo sektoriaus įstaigos, fiziniai ar juridiniai asmenys, kuriems buvo suteikta teisė pakartotinai naudoti duomenis, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai ir pripažintos duomenų altruizmo organizacijos turėtų imtis visų pagrįstų priemonių, kad užkirstų kelią prieigai prie sistemų, kuriose saugomi ne asmens duomenys, įskaitant duomenų šifravimą ar organizacijų vidaus politiką. Tuo tikslu turėtų būti užtikrinta, kad viešojo sektoriaus įstaigos, fiziniai ar juridiniai asmenys, kuriems buvo suteikta teisė pakartotinai naudoti duomenis, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai ir pripažintos duomenų altruizmo organizacijos, laikytųsi visų atitinkamų techninių standartų, elgesio kodeksų ir sertifikavimo reikalavimų Sąjungos lygmeniu;

| (24) | siekiant didinti pasitikėjimą pakartotinio naudojimo mechanizmais, gali būti būtina nustatyti griežtesnes sąlygas tam tikrų rūšių ne asmens duomenų, kurie būsimuose konkrečiuose Sąjungos teisėkūros procedūra priimtuose aktuose gali būti nurodyti kaip ypač neskelbtini perdavimo į trečiąsias valstybes atveju, jeigu toks perdavimas galėtų kelti pavojų Sąjungos viešosios politikos tikslams, atsižvelgiant į tarptautinius įsipareigojimus. Pavyzdžiui, sveikatos srityje kaip ypač neskelbtini sveikatos duomenys galėtų būti nurodyti tam tikri visuomenės sveikatos sistemos subjektų, pavyzdžiui, valstybinių ligoninių, turimi duomenų rinkiniai. Kiti atitinkami sektoriai apima transporto, energetikos, aplinkos ir finansų sektorius. Siekiant užtikrinti suderintą praktiką visoje Sąjungoje, tokios ypač neskelbtinų viešojo sektoriaus ne asmens duomenų rūšys turėtų būti apibrėžtos Sąjungos teisėje, pavyzdžiui, Europos sveikatos duomenų erdvės ar kitos konkretiems sektoriams skirtos teisės kontekste. Tos su tokių duomenų perdavimu į trečiąsias valstybes susijusios sąlygos turėtų būti nustatytos deleguotuosiuose aktuose. Sąlygos turėtų būti proporcingos, nediskriminacinės ir būtinos siekiant apsaugoti nustatytus teisėtus Sąjungos viešosios politikos tikslus, tokius kaip visuomenės sveikatos apsauga, sauga, aplinka, visuomenės dorovė, vartotojų apsauga, privatumo ir asmens duomenų apsauga. Sąlygos turėtų atitikti nustatytą riziką, susijusią su tokių duomenų neskelbtinumu, įskaitant fizinių asmenų reidentifikavimo riziką. Tokios sąlygos galėtų apimti duomenų perdavimui taikytinas nuostatas arba technines priemones, pavyzdžiui, reikalavimą naudoti saugią duomenų tvarkymo aplinką, apribojimus, susijusius su pakartotiniu duomenų naudojimu trečiosiose valstybėse arba asmenų, kurie turi teisę tokius duomenis perduoti į trečiąsias valstybes arba kurie turi prieigą prie tokių duomenų trečiojoje valstybėje, kategorijomis. Išimtiniais atvejais tokios sąlygos taip pat galėtų apimti duomenų perdavimui į trečiąsias valstybes taikomus apribojimus, kad būtų apsaugotas viešasis interesas; |
| --- | --- |

(24)

siekiant didinti pasitikėjimą pakartotinio naudojimo mechanizmais, gali būti būtina nustatyti griežtesnes sąlygas tam tikrų rūšių ne asmens duomenų, kurie būsimuose konkrečiuose Sąjungos teisėkūros procedūra priimtuose aktuose gali būti nurodyti kaip ypač neskelbtini perdavimo į trečiąsias valstybes atveju, jeigu toks perdavimas galėtų kelti pavojų Sąjungos viešosios politikos tikslams, atsižvelgiant į tarptautinius įsipareigojimus. Pavyzdžiui, sveikatos srityje kaip ypač neskelbtini sveikatos duomenys galėtų būti nurodyti tam tikri visuomenės sveikatos sistemos subjektų, pavyzdžiui, valstybinių ligoninių, turimi duomenų rinkiniai. Kiti atitinkami sektoriai apima transporto, energetikos, aplinkos ir finansų sektorius. Siekiant užtikrinti suderintą praktiką visoje Sąjungoje, tokios ypač neskelbtinų viešojo sektoriaus ne asmens duomenų rūšys turėtų būti apibrėžtos Sąjungos teisėje, pavyzdžiui, Europos sveikatos duomenų erdvės ar kitos konkretiems sektoriams skirtos teisės kontekste. Tos su tokių duomenų perdavimu į trečiąsias valstybes susijusios sąlygos turėtų būti nustatytos deleguotuosiuose aktuose. Sąlygos turėtų būti proporcingos, nediskriminacinės ir būtinos siekiant apsaugoti nustatytus teisėtus Sąjungos viešosios politikos tikslus, tokius kaip visuomenės sveikatos apsauga, sauga, aplinka, visuomenės dorovė, vartotojų apsauga, privatumo ir asmens duomenų apsauga. Sąlygos turėtų atitikti nustatytą riziką, susijusią su tokių duomenų neskelbtinumu, įskaitant fizinių asmenų reidentifikavimo riziką. Tokios sąlygos galėtų apimti duomenų perdavimui taikytinas nuostatas arba technines priemones, pavyzdžiui, reikalavimą naudoti saugią duomenų tvarkymo aplinką, apribojimus, susijusius su pakartotiniu duomenų naudojimu trečiosiose valstybėse arba asmenų, kurie turi teisę tokius duomenis perduoti į trečiąsias valstybes arba kurie turi prieigą prie tokių duomenų trečiojoje valstybėje, kategorijomis. Išimtiniais atvejais tokios sąlygos taip pat galėtų apimti duomenų perdavimui į trečiąsias valstybes taikomus apribojimus, kad būtų apsaugotas viešasis interesas;

| (25) | viešojo sektoriaus įstaigos turėtų galėti rinkti mokesčius už pakartotinį duomenų naudojimą, tačiau taip pat turėtų galėti leisti pakartotinai naudoti duomenis už mažesnę kainą ar nemokamai, pavyzdžiui, tam tikrų kategorijų pakartotinio naudojimo atvejais, kaip antai nekomercinis pakartotinis naudojimas mokslinių tyrimų tikslais arba MVĮ ir startuolių, pilietinės visuomenės ir švietimo įstaigų vykdomas pakartotinis naudojimas, kad, laikantis valstybės pagalbos taisyklių, būtų teikiamos paskatos tokiam pakartotiniam naudojimui siekiant stimuliuoti mokslinius tyrimus bei inovacijas ir remti įmones, kurios yra svarbus inovacijų šaltinis ir kurioms paprastai sunkiau pačioms rinkti atitinkamus duomenis. Tame konkrečiame kontekste mokslinių tyrimų tikslai turėtų būti suprantami kaip apimantys bet kokios rūšies su moksliniais tyrimais susijusį tikslą, nesvarbu, kokia būtų atitinkamos mokslinių tyrimų įstaigos organizacinė ir finansinė struktūra, išskyrus mokslinius tyrimus, kuriuos vykdo įmonė, siekdama kurti, tobulinti ar optimizuoti produktus ar paslaugas. Tokie mokesčiai turėtų būti skaidrūs, nediskriminaciniai, apsiriboti būtinomis išlaidomis ir neturėtų riboti konkurencijos. Pakartotinių naudotojų, kuriems taikomas sumažintas mokestis arba jo visai nėra, kategorijų sąrašas kartu su kriterijais, taikomais sudarant tokį sąrašą, turėtų būti skelbiami viešai; |
| --- | --- |

(25)

viešojo sektoriaus įstaigos turėtų galėti rinkti mokesčius už pakartotinį duomenų naudojimą, tačiau taip pat turėtų galėti leisti pakartotinai naudoti duomenis už mažesnę kainą ar nemokamai, pavyzdžiui, tam tikrų kategorijų pakartotinio naudojimo atvejais, kaip antai nekomercinis pakartotinis naudojimas mokslinių tyrimų tikslais arba MVĮ ir startuolių, pilietinės visuomenės ir švietimo įstaigų vykdomas pakartotinis naudojimas, kad, laikantis valstybės pagalbos taisyklių, būtų teikiamos paskatos tokiam pakartotiniam naudojimui siekiant stimuliuoti mokslinius tyrimus bei inovacijas ir remti įmones, kurios yra svarbus inovacijų šaltinis ir kurioms paprastai sunkiau pačioms rinkti atitinkamus duomenis. Tame konkrečiame kontekste mokslinių tyrimų tikslai turėtų būti suprantami kaip apimantys bet kokios rūšies su moksliniais tyrimais susijusį tikslą, nesvarbu, kokia būtų atitinkamos mokslinių tyrimų įstaigos organizacinė ir finansinė struktūra, išskyrus mokslinius tyrimus, kuriuos vykdo įmonė, siekdama kurti, tobulinti ar optimizuoti produktus ar paslaugas. Tokie mokesčiai turėtų būti skaidrūs, nediskriminaciniai, apsiriboti būtinomis išlaidomis ir neturėtų riboti konkurencijos. Pakartotinių naudotojų, kuriems taikomas sumažintas mokestis arba jo visai nėra, kategorijų sąrašas kartu su kriterijais, taikomais sudarant tokį sąrašą, turėtų būti skelbiami viešai;

| (26) | siekdamos teikti paskatas viešojo sektoriaus įstaigų turimų konkrečių duomenų kategorijų pakartotiniam naudojimui, valstybės narės turėtų įsteigti bendrą informacinį punktą, kuris veiktų kaip sąsaja pakartotiniams naudotojams, kurie siekia pakartotinai naudoti tuos duomenis. Jis turėtų turėti tarpsektorinę kompetenciją ir prireikus turėtų papildyti sektorinio lygmens priemones. Jei bendras informacinis punktas perduoda pakartotinio naudojimo užklausas ar prašymus, jis turėtų galėti pasikliauti automatizuotomis priemonėmis. Perdavimo procese turėtų būti užtikrinta pakankama žmogaus vykdoma priežiūra. Tuo tikslu galėtų būti naudojamos esamos praktinės priemonės, pavyzdžiui, atvirųjų duomenų portalai. Bendras informacinis punktas turėtų turėti inventoriaus sąrašą, kuriame būtų pateikiama visų turimų duomenų išteklių apžvalga, įskaitant, kai aktualu, tuos duomenų išteklius, kurie yra sektorių, regionų ar vietos informaciniuose punktuose, kartu pateikiant atitinkamą turimus duomenis apibūdinančią informaciją. Be to, valstybės narės turėtų paskirti ar įsteigti kompetentingas įstaigas arba sudaryti palankesnes sąlygas jas steigti, kad būtų remiama viešojo sektoriaus įstaigų, leidžiančių pakartotinai naudoti tam tikrų kategorijų apsaugotus duomenis, veikla. Jų užduotys gali apimti prieigos prie duomenų suteikimą, kai tokie įgaliojimai numatyti sektorinėje Sąjungos ar nacionalinėje teisėje. Tos kompetentingos įstaigos turėtų teikti pagalbą viešojo sektoriaus įstaigoms naudodamosi pažangiausiais metodais, įskaitant tai, kaip geriausiai nustatyti duomenų struktūrą ir juos saugoti, kad duomenys būtų lengvai pasiekiami, visų pirma per programų sąsajas, taip pat kad duomenys būtų sąveikūs, juos būtų galima perduoti ir juose būtų galima atlikti paiešką, atsižvelgiant į geriausią duomenų tvarkymo praktiką, taip pat visus esamus reguliavimo bei techninius standartus ir saugias duomenų tvarkymo aplinkas; tokiais metodais sudaromos sąlygos atlikti duomenų analizę išsaugant informacijos privatumą.
  Kompetentingos įstaigos turėtų veikti laikydamosi iš viešojo sektoriaus įstaigos gautų nurodymų. Tokia pagalbos struktūra galėtų padėti duomenų subjektams ir duomenų turėtojams valdyti sutikimą ar leidimą pakartotinai naudoti, be kita ko, kai tam tikrose mokslinių tyrimų srityse sutikimas ar leidimas duodamas, jei laikomasi pripažintų mokslinių tyrimų etikos standartų. Kompetentingos įstaigos turėtų nevykdyti priežiūros funkcijos, kuri pagal Reglamentą (ES) 2016/679 skirta tik priežiūros institucijoms. Nedarant poveikio duomenų apsaugos institucijų priežiūros įgaliojimams, atsakomybė už duomenų tvarkymą turėtų tekti viešojo sektoriaus įstaigai, atsakingai už registrą, kuriame saugomi duomenys; ji išlieka duomenų valdytoja, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2016/679, tiek, kiek tai susiję su asmens duomenimis. Valstybės narės turėtų galėti turėti vieną ar daugiau kompetentingų įstaigų, kurios galėtų veikti skirtinguose sektoriuose. Viešojo sektoriaus įstaigų vidaus tarnybos taip pat galėtų veikti kaip kompetentingos įstaigos. Kompetentinga įstaiga galėtų būti viešojo sektoriaus įstaiga, padedanti kitoms viešojo sektoriaus įstaigoms sudaryti sąlygas duomenų pakartotiniam naudojimui, kai aktualu, arba viešojo sektoriaus įstaiga, pati sudaranti sąlygas duomenų pakartotiniam naudojimui. Padėjimas kitoms viešojo sektoriaus įstaigoms, gavus prašymą, turėtų apimti jų informavimą apie šiame reglamente nustatytų reikalavimų įvykdymo geriausią praktiką, kaip antai, technines priemones, kuriomis užtikrinama saugi duomenų tvarkymo aplinka, arba technines priemones privatumui ir konfidencialumui užtikrinti, kai šio reglamento taikymo srityje suteikiama prieiga prie duomenų pakartotinio naudojimo; |
| --- | --- |

(26)

siekdamos teikti paskatas viešojo sektoriaus įstaigų turimų konkrečių duomenų kategorijų pakartotiniam naudojimui, valstybės narės turėtų įsteigti bendrą informacinį punktą, kuris veiktų kaip sąsaja pakartotiniams naudotojams, kurie siekia pakartotinai naudoti tuos duomenis. Jis turėtų turėti tarpsektorinę kompetenciją ir prireikus turėtų papildyti sektorinio lygmens priemones. Jei bendras informacinis punktas perduoda pakartotinio naudojimo užklausas ar prašymus, jis turėtų galėti pasikliauti automatizuotomis priemonėmis. Perdavimo procese turėtų būti užtikrinta pakankama žmogaus vykdoma priežiūra. Tuo tikslu galėtų būti naudojamos esamos praktinės priemonės, pavyzdžiui, atvirųjų duomenų portalai. Bendras informacinis punktas turėtų turėti inventoriaus sąrašą, kuriame būtų pateikiama visų turimų duomenų išteklių apžvalga, įskaitant, kai aktualu, tuos duomenų išteklius, kurie yra sektorių, regionų ar vietos informaciniuose punktuose, kartu pateikiant atitinkamą turimus duomenis apibūdinančią informaciją. Be to, valstybės narės turėtų paskirti ar įsteigti kompetentingas įstaigas arba sudaryti palankesnes sąlygas jas steigti, kad būtų remiama viešojo sektoriaus įstaigų, leidžiančių pakartotinai naudoti tam tikrų kategorijų apsaugotus duomenis, veikla. Jų užduotys gali apimti prieigos prie duomenų suteikimą, kai tokie įgaliojimai numatyti sektorinėje Sąjungos ar nacionalinėje teisėje. Tos kompetentingos įstaigos turėtų teikti pagalbą viešojo sektoriaus įstaigoms naudodamosi pažangiausiais metodais, įskaitant tai, kaip geriausiai nustatyti duomenų struktūrą ir juos saugoti, kad duomenys būtų lengvai pasiekiami, visų pirma per programų sąsajas, taip pat kad duomenys būtų sąveikūs, juos būtų galima perduoti ir juose būtų galima atlikti paiešką, atsižvelgiant į geriausią duomenų tvarkymo praktiką, taip pat visus esamus reguliavimo bei techninius standartus ir saugias duomenų tvarkymo aplinkas; tokiais metodais sudaromos sąlygos atlikti duomenų analizę išsaugant informacijos privatumą.

Kompetentingos įstaigos turėtų veikti laikydamosi iš viešojo sektoriaus įstaigos gautų nurodymų. Tokia pagalbos struktūra galėtų padėti duomenų subjektams ir duomenų turėtojams valdyti sutikimą ar leidimą pakartotinai naudoti, be kita ko, kai tam tikrose mokslinių tyrimų srityse sutikimas ar leidimas duodamas, jei laikomasi pripažintų mokslinių tyrimų etikos standartų. Kompetentingos įstaigos turėtų nevykdyti priežiūros funkcijos, kuri pagal Reglamentą (ES) 2016/679 skirta tik priežiūros institucijoms. Nedarant poveikio duomenų apsaugos institucijų priežiūros įgaliojimams, atsakomybė už duomenų tvarkymą turėtų tekti viešojo sektoriaus įstaigai, atsakingai už registrą, kuriame saugomi duomenys; ji išlieka duomenų valdytoja, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2016/679, tiek, kiek tai susiję su asmens duomenimis. Valstybės narės turėtų galėti turėti vieną ar daugiau kompetentingų įstaigų, kurios galėtų veikti skirtinguose sektoriuose. Viešojo sektoriaus įstaigų vidaus tarnybos taip pat galėtų veikti kaip kompetentingos įstaigos. Kompetentinga įstaiga galėtų būti viešojo sektoriaus įstaiga, padedanti kitoms viešojo sektoriaus įstaigoms sudaryti sąlygas duomenų pakartotiniam naudojimui, kai aktualu, arba viešojo sektoriaus įstaiga, pati sudaranti sąlygas duomenų pakartotiniam naudojimui. Padėjimas kitoms viešojo sektoriaus įstaigoms, gavus prašymą, turėtų apimti jų informavimą apie šiame reglamente nustatytų reikalavimų įvykdymo geriausią praktiką, kaip antai, technines priemones, kuriomis užtikrinama saugi duomenų tvarkymo aplinka, arba technines priemones privatumui ir konfidencialumui užtikrinti, kai šio reglamento taikymo srityje suteikiama prieiga prie duomenų pakartotinio naudojimo;

| (27) | tikimasi, kad duomenų tarpininkavimo paslaugos atliks svarbų vaidmenį duomenų ekonomikoje, visų pirma remiant ir skatinant savanoriško įmonių tarpusavio dalijimosi duomenimis praktiką arba palengvinant dalijimąsi duomenimis Sąjungos ar nacionaline teise nustatytų pareigų kontekste. Jos galėtų tapti priemone, palengvinančia keitimąsi dideliais atitinkamų duomenų kiekiais. Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai, kurie taip pat gali apimti viešojo sektoriaus įstaigas, siūlantys skirtingus subjektus sujungiančias paslaugas, gali prisidėti prie veiksmingo duomenų telkimo ir dvišalio dalijimosi duomenimis palengvinimo. Nuo duomenų subjektų, duomenų turėtojų ir duomenų naudotojų nepriklausomos specializuotos duomenų tarpininkavimo paslaugos galėtų sudaryti palankesnes sąlygas naujų duomenimis grindžiamų ekosistemų, kurios yra nepriklausomos nuo bet kurio didelę įtaką rinkoje turinčio subjekto, atsiradimui, kartu sudarydamos sąlygas nediskriminacinei visų dydžių įmonių, ypač MVĮ ir startuolių, turinčių ribotas finansines, teisines ar administracines priemones, prieigai prie duomenų ekonomikos. Tai bus ypač svarbu kuriant bendras Europos duomenų erdves, t. y. konkrečiam tikslui ar sektoriui skirtas arba tarpsektorines sąveikias bendrų standartų ir praktikos sistemas, pagal kurias dalijamasi duomenimis arba jie bendrai tvarkomi, inter alia, siekiant kurti naujus produktus ir paslaugas, mokslinius tyrimus ar pilietinės visuomenės iniciatyvas. Duomenų tarpininkavimo paslaugos galėtų apimti dvišalį ar daugiašalį dalijimąsi duomenimis arba platformų ar duomenų bazių, kuriomis sudaromos sąlygos dalytis ar bendrai naudotis duomenimis, sukūrimą, taip pat konkrečios duomenų subjektų ir duomenų turėtojų sąsajos su duomenų naudotojais infrastruktūros sukūrimą; |
| --- | --- |

(27)

tikimasi, kad duomenų tarpininkavimo paslaugos atliks svarbų vaidmenį duomenų ekonomikoje, visų pirma remiant ir skatinant savanoriško įmonių tarpusavio dalijimosi duomenimis praktiką arba palengvinant dalijimąsi duomenimis Sąjungos ar nacionaline teise nustatytų pareigų kontekste. Jos galėtų tapti priemone, palengvinančia keitimąsi dideliais atitinkamų duomenų kiekiais. Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai, kurie taip pat gali apimti viešojo sektoriaus įstaigas, siūlantys skirtingus subjektus sujungiančias paslaugas, gali prisidėti prie veiksmingo duomenų telkimo ir dvišalio dalijimosi duomenimis palengvinimo. Nuo duomenų subjektų, duomenų turėtojų ir duomenų naudotojų nepriklausomos specializuotos duomenų tarpininkavimo paslaugos galėtų sudaryti palankesnes sąlygas naujų duomenimis grindžiamų ekosistemų, kurios yra nepriklausomos nuo bet kurio didelę įtaką rinkoje turinčio subjekto, atsiradimui, kartu sudarydamos sąlygas nediskriminacinei visų dydžių įmonių, ypač MVĮ ir startuolių, turinčių ribotas finansines, teisines ar administracines priemones, prieigai prie duomenų ekonomikos. Tai bus ypač svarbu kuriant bendras Europos duomenų erdves, t. y. konkrečiam tikslui ar sektoriui skirtas arba tarpsektorines sąveikias bendrų standartų ir praktikos sistemas, pagal kurias dalijamasi duomenimis arba jie bendrai tvarkomi, inter alia, siekiant kurti naujus produktus ir paslaugas, mokslinius tyrimus ar pilietinės visuomenės iniciatyvas. Duomenų tarpininkavimo paslaugos galėtų apimti dvišalį ar daugiašalį dalijimąsi duomenimis arba platformų ar duomenų bazių, kuriomis sudaromos sąlygos dalytis ar bendrai naudotis duomenimis, sukūrimą, taip pat konkrečios duomenų subjektų ir duomenų turėtojų sąsajos su duomenų naudotojais infrastruktūros sukūrimą;

| (28) | šis reglamentas turėtų apimti paslaugas, kuriomis siekiama sukurti komercinius santykius turint tikslą neapibrėžtam duomenų subjektų bei duomenų turėtojų skaičiui ir duomenų naudotojams dalytis duomenimis naudojantis techninėmis, teisinėmis ar kitomis priemonėmis, įskaitant duomenų subjektų naudojimosi su asmens duomenimis susijusiomis teisėmis tikslais. Jei įmonės ar kiti subjektai siūlo daug su duomenimis susijusių paslaugų, šis reglamentas turėtų būti taikomas tik veiklai, kuri tiesiogiai susijusi su duomenų tarpininkavimo paslaugų teikimu. Debesijos saugyklos, analitikos, dalijimosi duomenimis programinės įrangos teikimas, saityno naršyklių ar naršyklės įskiepių arba e. pašto paslaugų teikimas neturėtų būti laikomi duomenų tarpininkavimo paslaugomis, kaip tai suprantama šiame reglamente, jeigu tokiomis paslaugomis duomenų subjektams ar duomenų turėtojams teikiamos tik techninės priemonės dalytis duomenimis su kitais, tačiau tokių priemonių teikimu nei siekiama sukurti komercinius santykius tarp duomenų turėtojų ir duomenų naudotojų, nei duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjui leidžiama įgyti informacijos apie komercinių santykių sukūrimą dalijimosi duomenimis tikslais. Duomenų tarpininkavimo paslaugų pavyzdžiai apima duomenų prekyvietes, kuriose įmonės galėtų teikti duomenis kitiems, dalijimosi duomenimis ekosistemų orkestruotojus, kai tokios ekosistemos yra atviros visoms suinteresuotosioms šalims, pavyzdžiui, bendrų Europos duomenų erdvių kontekste, taip pat duomenų telkinius, kuriuos bendrai sukūrė keli juridiniai ar fiziniai asmenys, ketindami suteikti leidimą naudoti tokius duomenų telkinius visoms suinteresuotosioms šalims taip, kad visi prie duomenų telkinių prisidedantys dalyviai gautų atlygį už savo indėlį.
  Tai neapimtų paslaugų, kuriomis duomenys yra gaunami iš duomenų turėtojų, ir duomenys yra agreguojami, papildomi ar transformuojami siekiant tikslo suteikti jiems esminės pridėtinės vertės ir licencijuoti galutinių duomenų naudojimą duomenų naudotojų atžvilgiu, nesukuriant komercinių santykių tarp duomenų turėtojų ir duomenų naudotojų. Tai taip pat neapimtų paslaugų, kuriomis išimtinai naudojasi tik vienas duomenų turėtojas, kad būtų sudarytos sąlygos naudoti to duomenų turėtojo turimus duomenis, arba kuriomis naudojasi keletas juridinių asmenų uždaroje grupėje, įskaitant tiekėjo ar kliento santykius arba sutartimi apibrėžtus bendradarbiavimo atvejus, visų pirma tuos santykius, kurių pagrindinis tikslas – užtikrinti prie daiktų interneto prijungtų objektų ir prietaisų funkcijas; |
| --- | --- |

(28)

šis reglamentas turėtų apimti paslaugas, kuriomis siekiama sukurti komercinius santykius turint tikslą neapibrėžtam duomenų subjektų bei duomenų turėtojų skaičiui ir duomenų naudotojams dalytis duomenimis naudojantis techninėmis, teisinėmis ar kitomis priemonėmis, įskaitant duomenų subjektų naudojimosi su asmens duomenimis susijusiomis teisėmis tikslais. Jei įmonės ar kiti subjektai siūlo daug su duomenimis susijusių paslaugų, šis reglamentas turėtų būti taikomas tik veiklai, kuri tiesiogiai susijusi su duomenų tarpininkavimo paslaugų teikimu. Debesijos saugyklos, analitikos, dalijimosi duomenimis programinės įrangos teikimas, saityno naršyklių ar naršyklės įskiepių arba e. pašto paslaugų teikimas neturėtų būti laikomi duomenų tarpininkavimo paslaugomis, kaip tai suprantama šiame reglamente, jeigu tokiomis paslaugomis duomenų subjektams ar duomenų turėtojams teikiamos tik techninės priemonės dalytis duomenimis su kitais, tačiau tokių priemonių teikimu nei siekiama sukurti komercinius santykius tarp duomenų turėtojų ir duomenų naudotojų, nei duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjui leidžiama įgyti informacijos apie komercinių santykių sukūrimą dalijimosi duomenimis tikslais. Duomenų tarpininkavimo paslaugų pavyzdžiai apima duomenų prekyvietes, kuriose įmonės galėtų teikti duomenis kitiems, dalijimosi duomenimis ekosistemų orkestruotojus, kai tokios ekosistemos yra atviros visoms suinteresuotosioms šalims, pavyzdžiui, bendrų Europos duomenų erdvių kontekste, taip pat duomenų telkinius, kuriuos bendrai sukūrė keli juridiniai ar fiziniai asmenys, ketindami suteikti leidimą naudoti tokius duomenų telkinius visoms suinteresuotosioms šalims taip, kad visi prie duomenų telkinių prisidedantys dalyviai gautų atlygį už savo indėlį.

Tai neapimtų paslaugų, kuriomis duomenys yra gaunami iš duomenų turėtojų, ir duomenys yra agreguojami, papildomi ar transformuojami siekiant tikslo suteikti jiems esminės pridėtinės vertės ir licencijuoti galutinių duomenų naudojimą duomenų naudotojų atžvilgiu, nesukuriant komercinių santykių tarp duomenų turėtojų ir duomenų naudotojų. Tai taip pat neapimtų paslaugų, kuriomis išimtinai naudojasi tik vienas duomenų turėtojas, kad būtų sudarytos sąlygos naudoti to duomenų turėtojo turimus duomenis, arba kuriomis naudojasi keletas juridinių asmenų uždaroje grupėje, įskaitant tiekėjo ar kliento santykius arba sutartimi apibrėžtus bendradarbiavimo atvejus, visų pirma tuos santykius, kurių pagrindinis tikslas – užtikrinti prie daiktų interneto prijungtų objektų ir prietaisų funkcijas;

| (29) | šis reglamentas turėtų būti netaikomas paslaugoms, kuriomis daugiausia dėmesio skiriama tarpininkavimui autorių teisėmis saugomo turinio atžvilgiu, pavyzdžiui, turinio dalijimosi internetu paslaugų teikėjams, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2019/790 2 straipsnio 6 punkte. Šio reglamento tikslais duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų apibrėžtis turėtų būti netaikoma konsoliduotos informacinės juostos teikėjams, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 600/2014 (27) 2 straipsnio 1 dalies 35 punkte, ir informavimo apie sąskaitas paslaugų teikėjams, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/2366 (28) 4 straipsnio 19 punkte. Šis reglamentas turėtų būti netaikomas viešojo sektoriaus įstaigų siūlomoms paslaugoms, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas viešojo sektoriaus įstaigų turimų apsaugotų duomenų pakartotiniam naudojimui pagal šį reglamentą arba bet kokių kitų duomenų naudojimui, jei tomis paslaugomis nesiekiama sukurti komercinių santykių. Šiuo reglamentu reglamentuojamos duomenų altruizmo organizacijos turėtų būti nelaikomos siūlančiomis duomenų tarpininkavimo paslaugas, jei tomis paslaugomis nesukuriama komercinių santykių tarp potencialių duomenų naudotojų ir duomenų subjektų bei duomenų turėtojų, kurie teikia duomenis iš altruistinių paskatų. Kitos paslaugos, kuriomis nesiekiama sukurti komercinių santykių, pavyzdžiui, saugyklos, kurių tikslas yra sudaryti sąlygas mokslinių tyrimų duomenų pakartotiniam naudojimui pagal atvirosios prieigos principus, turėtų būti nelaikomos duomenų tarpininkavimo paslaugomis, kaip tai suprantama šiame reglamente; |
| --- | --- |

(29)

šis reglamentas turėtų būti netaikomas paslaugoms, kuriomis daugiausia dėmesio skiriama tarpininkavimui autorių teisėmis saugomo turinio atžvilgiu, pavyzdžiui, turinio dalijimosi internetu paslaugų teikėjams, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2019/790 2 straipsnio 6 punkte. Šio reglamento tikslais duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų apibrėžtis turėtų būti netaikoma konsoliduotos informacinės juostos teikėjams, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 600/2014 (27) 2 straipsnio 1 dalies 35 punkte, ir informavimo apie sąskaitas paslaugų teikėjams, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/2366 (28) 4 straipsnio 19 punkte. Šis reglamentas turėtų būti netaikomas viešojo sektoriaus įstaigų siūlomoms paslaugoms, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas viešojo sektoriaus įstaigų turimų apsaugotų duomenų pakartotiniam naudojimui pagal šį reglamentą arba bet kokių kitų duomenų naudojimui, jei tomis paslaugomis nesiekiama sukurti komercinių santykių. Šiuo reglamentu reglamentuojamos duomenų altruizmo organizacijos turėtų būti nelaikomos siūlančiomis duomenų tarpininkavimo paslaugas, jei tomis paslaugomis nesukuriama komercinių santykių tarp potencialių duomenų naudotojų ir duomenų subjektų bei duomenų turėtojų, kurie teikia duomenis iš altruistinių paskatų. Kitos paslaugos, kuriomis nesiekiama sukurti komercinių santykių, pavyzdžiui, saugyklos, kurių tikslas yra sudaryti sąlygas mokslinių tyrimų duomenų pakartotiniam naudojimui pagal atvirosios prieigos principus, turėtų būti nelaikomos duomenų tarpininkavimo paslaugomis, kaip tai suprantama šiame reglamente;

| (30) | atskira duomenų tarpininkavimo paslaugų kategorija apima paslaugų teikėjus, kurie savo paslaugas siūlo duomenų subjektams. Tokie duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai siekia sustiprinti duomenų subjektų gebėjimą veikti, visų pirma fizinių asmenų gebėjimą kontroliuoti su jais susijusius duomenis. Tokie teikėjai padėtų fiziniams asmenims naudotis savo teisėmis pagal Reglamentą (ES) 2016/679, visų pirma duoti ir atšaukti savo sutikimą dėl duomenų tvarkymo, teisę susipažinti su savo duomenimis, teisę ištaisyti netikslius asmens duomenis, teisę reikalauti ištrinti duomenis arba teisę būti pamirštam, teisę apriboti duomenų tvarkymą ir teisę į duomenų perkeliamumą, pagal kurią duomenų subjektai gali perkelti savo asmens duomenis iš vieno duomenų valdytojo į kitą. Tame kontekste svarbu, kad tokių teikėjų verslo modeliu būtų užtikrinama, jog nebūtų nesuderinamų paskatų, kuriomis fiziniai asmenys būtų skatinami naudotis tokiomis paslaugomis tam, kad teiktų tvarkyti daugiau su jais susijusių duomenų, nei jų reikia paties fizinio asmens labui. Tai galėtų apimti fizinių asmenų konsultavimą dėl jų duomenų naudojimo būdų ir išsamų duomenų naudotojų patikrinimą prieš suteikiant jiems galimybę susisiekti su duomenų subjektais, kad būtų išvengta nesąžiningos praktikos. Tam tikrais atvejais galėtų būti pageidautina tikruosius duomenis sudėti asmens duomenų erdvėje, kad juos būtų galima tvarkyti toje erdvėje asmens duomenų neperduodant trečiosioms šalims ir taip būtų užtikrinta kuo didesnė asmens duomenų ir privatumo apsauga. Tokiose asmens duomenų erdvėse galėtų būti laikomi statiniai asmens duomenys, pavyzdžiui, vardas ir pavardė, adresas ar gimimo data, taip pat dinaminiai duomenys, kuriuos fizinis asmuo sukuria, pavyzdžiui, naudodamasis internetine paslauga ar objektu, prijungtu prie daiktų interneto. Jos taip pat galėtų būti naudojamos patikrintai tapatybės informacijai, pavyzdžiui, paso numeriams arba socialinės apsaugos informacijai, ir kredencialams, pavyzdžiui, vairuotojo pažymėjimams, diplomams ar banko sąskaitos informacijai, saugoti; |
| --- | --- |

(30)

atskira duomenų tarpininkavimo paslaugų kategorija apima paslaugų teikėjus, kurie savo paslaugas siūlo duomenų subjektams. Tokie duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai siekia sustiprinti duomenų subjektų gebėjimą veikti, visų pirma fizinių asmenų gebėjimą kontroliuoti su jais susijusius duomenis. Tokie teikėjai padėtų fiziniams asmenims naudotis savo teisėmis pagal Reglamentą (ES) 2016/679, visų pirma duoti ir atšaukti savo sutikimą dėl duomenų tvarkymo, teisę susipažinti su savo duomenimis, teisę ištaisyti netikslius asmens duomenis, teisę reikalauti ištrinti duomenis arba teisę būti pamirštam, teisę apriboti duomenų tvarkymą ir teisę į duomenų perkeliamumą, pagal kurią duomenų subjektai gali perkelti savo asmens duomenis iš vieno duomenų valdytojo į kitą. Tame kontekste svarbu, kad tokių teikėjų verslo modeliu būtų užtikrinama, jog nebūtų nesuderinamų paskatų, kuriomis fiziniai asmenys būtų skatinami naudotis tokiomis paslaugomis tam, kad teiktų tvarkyti daugiau su jais susijusių duomenų, nei jų reikia paties fizinio asmens labui. Tai galėtų apimti fizinių asmenų konsultavimą dėl jų duomenų naudojimo būdų ir išsamų duomenų naudotojų patikrinimą prieš suteikiant jiems galimybę susisiekti su duomenų subjektais, kad būtų išvengta nesąžiningos praktikos. Tam tikrais atvejais galėtų būti pageidautina tikruosius duomenis sudėti asmens duomenų erdvėje, kad juos būtų galima tvarkyti toje erdvėje asmens duomenų neperduodant trečiosioms šalims ir taip būtų užtikrinta kuo didesnė asmens duomenų ir privatumo apsauga. Tokiose asmens duomenų erdvėse galėtų būti laikomi statiniai asmens duomenys, pavyzdžiui, vardas ir pavardė, adresas ar gimimo data, taip pat dinaminiai duomenys, kuriuos fizinis asmuo sukuria, pavyzdžiui, naudodamasis internetine paslauga ar objektu, prijungtu prie daiktų interneto. Jos taip pat galėtų būti naudojamos patikrintai tapatybės informacijai, pavyzdžiui, paso numeriams arba socialinės apsaugos informacijai, ir kredencialams, pavyzdžiui, vairuotojo pažymėjimams, diplomams ar banko sąskaitos informacijai, saugoti;

| (31) | duomenų kooperatyvai siekia keleto tikslų, visų pirma sustiprinti fizinių asmenų poziciją, kad jie galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus prieš sutikdami su duomenų naudojimu, darant poveikį duomenų naudotojų organizacijų taikomoms duomenų naudojimo sąlygoms taip, kad atskiriems grupės nariams būtų suteiktos geresnės pasirinkimo galimybės arba galbūt būtų rasti sprendimai, susiję su nesuderinamomis atskirų grupės narių pozicijomis dėl to, kaip duomenys gali būti naudojami, kai tokie duomenys yra susiję su keliais duomenų subjektais toje grupėje. Tame kontekste svarbu pripažinti, kad Reglamente (ES) 2016/679 nustatytos teisės yra duomenų subjekto asmeninės teisės ir kad duomenų subjektai tokių teisių negali atsisakyti. Duomenų kooperatyvai taip pat galėtų būti naudinga priemonė individualioms įmonėms bei MVĮ, kurių žinios apie dalijimąsi duomenimis dažnai yra panašios į fizinių asmenų; |
| --- | --- |

(31)

duomenų kooperatyvai siekia keleto tikslų, visų pirma sustiprinti fizinių asmenų poziciją, kad jie galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus prieš sutikdami su duomenų naudojimu, darant poveikį duomenų naudotojų organizacijų taikomoms duomenų naudojimo sąlygoms taip, kad atskiriems grupės nariams būtų suteiktos geresnės pasirinkimo galimybės arba galbūt būtų rasti sprendimai, susiję su nesuderinamomis atskirų grupės narių pozicijomis dėl to, kaip duomenys gali būti naudojami, kai tokie duomenys yra susiję su keliais duomenų subjektais toje grupėje. Tame kontekste svarbu pripažinti, kad Reglamente (ES) 2016/679 nustatytos teisės yra duomenų subjekto asmeninės teisės ir kad duomenų subjektai tokių teisių negali atsisakyti. Duomenų kooperatyvai taip pat galėtų būti naudinga priemonė individualioms įmonėms bei MVĮ, kurių žinios apie dalijimąsi duomenimis dažnai yra panašios į fizinių asmenų;

| (32) | siekiant didinti pasitikėjimą tokiomis duomenų tarpininkavimo paslaugomis, visų pirma susijusiomis su duomenų naudojimu ir su duomenų subjektų bei duomenų turėtojų nustatytų sąlygų laikymusi, būtina sukurti Sąjungos lygmens reguliavimo sistemą, kurioje būtų nustatyti itin suderinti patikimo tokių duomenų tarpininkavimo paslaugų teikimo reikalavimai ir kurią įgyvendintų kompetentingos institucijos. Ta sistema padės užtikrinti, kad duomenų subjektai bei duomenų turėtojai, taip pat duomenų naudotojai galėtų geriau kontroliuoti prieigą prie savo duomenų ir jų naudojimą pagal Sąjungos teisę. Komisija taip pat galėtų skatinti ir palengvinti elgesio kodeksų rengimą Sąjungos lygmeniu, įtraukiant atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, visų pirma sąveikumo srityje. Abiem atvejais – kai duomenimis dalijamasi verslas verslui kontekste ir kai duomenimis dalijamasi verslas vartotojui kontekste – duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai turėtų pasiūlyti naujovišką, „europinį“ duomenų valdymo būdą, duomenų ekonomikoje atskirdami duomenų teikimą, tarpininkavimą ir naudojimą. Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai taip pat galėtų pasirūpinti specialia technine infrastruktūra, kuri sujungtų duomenų subjektus ir duomenų turėtojus su duomenų naudotojais. Tuo atžvilgiu ypač svarbu tą infrastruktūrą formuoti taip, kad MVĮ ir startuoliai nesusidurtų su jokiomis techninėmis ar kitomis kliūtimis jų dalyvavimui duomenų ekonomikoje.
  Duomenų tarpininkavimo paslaugų tiekėjams turėtų būti leista siūlyti duomenų turėtojams ar duomenų subjektams papildomas specialias priemones ir paslaugas, kuriomis siekiama konkretaus tikslo palengvinti keitimąsi duomenimis, pavyzdžiui, laikiną saugojimą, kuravimą, konvertavimą, anoniminimą ir pseudoniminimą. Tos priemonės ir paslaugos turėtų būti naudojamos tik gavus aiškų duomenų turėtojo ar duomenų subjekto prašymą ar patvirtinimą, o trečiųjų šalių tame kontekste siūlomomis priemonėmis duomenys neturėtų būti naudojami kitais tikslais. Tuo pat metu duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjams turėtų būti leidžiama pritaikyti duomenis, kuriais keičiamasi, kad būtų pagerintos duomenų naudotojo galimybės jais naudotis, kai duomenų naudotojas to pageidauja, arba pagerintas sąveikumas, pavyzdžiui, duomenų konvertavimu į konkrečius formatus; |
| --- | --- |

(32)

siekiant didinti pasitikėjimą tokiomis duomenų tarpininkavimo paslaugomis, visų pirma susijusiomis su duomenų naudojimu ir su duomenų subjektų bei duomenų turėtojų nustatytų sąlygų laikymusi, būtina sukurti Sąjungos lygmens reguliavimo sistemą, kurioje būtų nustatyti itin suderinti patikimo tokių duomenų tarpininkavimo paslaugų teikimo reikalavimai ir kurią įgyvendintų kompetentingos institucijos. Ta sistema padės užtikrinti, kad duomenų subjektai bei duomenų turėtojai, taip pat duomenų naudotojai galėtų geriau kontroliuoti prieigą prie savo duomenų ir jų naudojimą pagal Sąjungos teisę. Komisija taip pat galėtų skatinti ir palengvinti elgesio kodeksų rengimą Sąjungos lygmeniu, įtraukiant atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, visų pirma sąveikumo srityje. Abiem atvejais – kai duomenimis dalijamasi verslas verslui kontekste ir kai duomenimis dalijamasi verslas vartotojui kontekste – duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai turėtų pasiūlyti naujovišką, „europinį“ duomenų valdymo būdą, duomenų ekonomikoje atskirdami duomenų teikimą, tarpininkavimą ir naudojimą. Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai taip pat galėtų pasirūpinti specialia technine infrastruktūra, kuri sujungtų duomenų subjektus ir duomenų turėtojus su duomenų naudotojais. Tuo atžvilgiu ypač svarbu tą infrastruktūrą formuoti taip, kad MVĮ ir startuoliai nesusidurtų su jokiomis techninėmis ar kitomis kliūtimis jų dalyvavimui duomenų ekonomikoje.

Duomenų tarpininkavimo paslaugų tiekėjams turėtų būti leista siūlyti duomenų turėtojams ar duomenų subjektams papildomas specialias priemones ir paslaugas, kuriomis siekiama konkretaus tikslo palengvinti keitimąsi duomenimis, pavyzdžiui, laikiną saugojimą, kuravimą, konvertavimą, anoniminimą ir pseudoniminimą. Tos priemonės ir paslaugos turėtų būti naudojamos tik gavus aiškų duomenų turėtojo ar duomenų subjekto prašymą ar patvirtinimą, o trečiųjų šalių tame kontekste siūlomomis priemonėmis duomenys neturėtų būti naudojami kitais tikslais. Tuo pat metu duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjams turėtų būti leidžiama pritaikyti duomenis, kuriais keičiamasi, kad būtų pagerintos duomenų naudotojo galimybės jais naudotis, kai duomenų naudotojas to pageidauja, arba pagerintas sąveikumas, pavyzdžiui, duomenų konvertavimu į konkrečius formatus;

| (33) | svarbu sudaryti sąlygas konkurencingai dalijimosi duomenimis aplinkai. Pagrindinis elementas, kuriuo būtų galima padidinti duomenų turėtojų, duomenų subjektų ir duomenų naudotojų pasitikėjimą duomenų tarpininkavimo paslaugomis ir suteikti jiems daugiau kontrolės, yra duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų neutralumas duomenų, kuriais keičiamasi tarp duomenų turėtojų ar duomenų subjektų ir duomenų naudotojų, atžvilgiu. Todėl būtina, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai veiktų tik kaip sandorio tarpininkai ir nenaudotų duomenų, kuriais keičiamasi, jokiais kitais tikslais. Komercinės sąlygos, įskaitant kainų nustatymą, skirtos duomenų tarpininkavimo paslaugų teikimui, turėtų nepriklausyti nuo to, ar potencialus duomenų turėtojas ar duomenų naudotojas naudojasi kitomis to paties duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo ar susijusio subjekto teikiamomis paslaugomis, įskaitant saugyklą, analitiką, dirbtinį intelektą ar kitas duomenimis pagrįstas programas, o, jeigu taip nutiktų – nuo to, kokiu mastu duomenų turėtojas ar duomenų naudotojas naudojasi tokiomis kitomis paslaugomis. Tam taip pat reikės struktūriškai atskirti duomenų tarpininkavimo paslaugą nuo bet kokių kitų teikiamų paslaugų, kad būtų išvengta interesų konfliktų. Tai reiškia, kad duomenų tarpininkavimo paslauga turėtų būti teikiama per juridinį asmenį, kuris yra atskirtas nuo kitos to duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo vykdomos veiklos. Vis dėlto duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai savo duomenų tarpininkavimo paslaugoms tobulinti turėtų galėti naudotis duomenų turėtojo pateiktais duomenimis.
  Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai turėtų galėti suteikti duomenų turėtojams, duomenų subjektams ar duomenų naudotojams galimybę naudotis savo pačių ar trečiųjų šalių priemonėmis, kuriomis būtų palengvinamas keitimasis duomenimis, pavyzdžiui, duomenų konvertavimo ar kuravimo priemonėmis, tik gavus aiškų duomenų turėtojo ar duomenų subjekto prašymą ar patvirtinimą. Trečiųjų šalių tame kontekste siūlomomis priemonėmis duomenų neturėtų naudoti kitais nei su duomenų tarpininkavimo paslaugomis susijusiais tikslais. Be to, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjams, kurie tarpininkauja fiziniams asmenims, kaip duomenų subjektams, ir juridiniams asmenims, kaip duomenų naudotojams, tarpusavyje keičiantis duomenimis, turėtų tekti patikėtinio pareiga fizinių asmenų atžvilgiu, siekiant užtikrinti, kad jie veiktų vadovaudamiesi geriausiais duomenų subjektų interesais. Atsakomybės už bet kokią turtinę bei neturtinę žalą ir nuostolius, atsirandančius dėl bet kokio duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo elgesio, klausimai galėtų būti aptarti atitinkamoje sutartyje, remiantis nacionaline atsakomybės tvarka; |
| --- | --- |

(33)

svarbu sudaryti sąlygas konkurencingai dalijimosi duomenimis aplinkai. Pagrindinis elementas, kuriuo būtų galima padidinti duomenų turėtojų, duomenų subjektų ir duomenų naudotojų pasitikėjimą duomenų tarpininkavimo paslaugomis ir suteikti jiems daugiau kontrolės, yra duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų neutralumas duomenų, kuriais keičiamasi tarp duomenų turėtojų ar duomenų subjektų ir duomenų naudotojų, atžvilgiu. Todėl būtina, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai veiktų tik kaip sandorio tarpininkai ir nenaudotų duomenų, kuriais keičiamasi, jokiais kitais tikslais. Komercinės sąlygos, įskaitant kainų nustatymą, skirtos duomenų tarpininkavimo paslaugų teikimui, turėtų nepriklausyti nuo to, ar potencialus duomenų turėtojas ar duomenų naudotojas naudojasi kitomis to paties duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo ar susijusio subjekto teikiamomis paslaugomis, įskaitant saugyklą, analitiką, dirbtinį intelektą ar kitas duomenimis pagrįstas programas, o, jeigu taip nutiktų – nuo to, kokiu mastu duomenų turėtojas ar duomenų naudotojas naudojasi tokiomis kitomis paslaugomis. Tam taip pat reikės struktūriškai atskirti duomenų tarpininkavimo paslaugą nuo bet kokių kitų teikiamų paslaugų, kad būtų išvengta interesų konfliktų. Tai reiškia, kad duomenų tarpininkavimo paslauga turėtų būti teikiama per juridinį asmenį, kuris yra atskirtas nuo kitos to duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo vykdomos veiklos. Vis dėlto duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai savo duomenų tarpininkavimo paslaugoms tobulinti turėtų galėti naudotis duomenų turėtojo pateiktais duomenimis.

Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai turėtų galėti suteikti duomenų turėtojams, duomenų subjektams ar duomenų naudotojams galimybę naudotis savo pačių ar trečiųjų šalių priemonėmis, kuriomis būtų palengvinamas keitimasis duomenimis, pavyzdžiui, duomenų konvertavimo ar kuravimo priemonėmis, tik gavus aiškų duomenų turėtojo ar duomenų subjekto prašymą ar patvirtinimą. Trečiųjų šalių tame kontekste siūlomomis priemonėmis duomenų neturėtų naudoti kitais nei su duomenų tarpininkavimo paslaugomis susijusiais tikslais. Be to, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjams, kurie tarpininkauja fiziniams asmenims, kaip duomenų subjektams, ir juridiniams asmenims, kaip duomenų naudotojams, tarpusavyje keičiantis duomenimis, turėtų tekti patikėtinio pareiga fizinių asmenų atžvilgiu, siekiant užtikrinti, kad jie veiktų vadovaudamiesi geriausiais duomenų subjektų interesais. Atsakomybės už bet kokią turtinę bei neturtinę žalą ir nuostolius, atsirandančius dėl bet kokio duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo elgesio, klausimai galėtų būti aptarti atitinkamoje sutartyje, remiantis nacionaline atsakomybės tvarka;

| (34) | siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai turėtų imtis pagrįstų priemonių, kad užtikrintų sąveikumą sektoriuje ir tarp skirtingų sektorių. Pagrįstos priemonės galėtų apimti esamų, bendrai naudojamų sektoriuje, kuriame veikia duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas, standartų laikymąsi. Prireikus, Europos duomenų inovacijų valdyba turėtų palengvinti papildomų pramonės standartų rengimą. Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai Europos duomenų inovacijų valdybos nustatytas duomenų tarpininkavimo paslaugų sąveikumo priemones turėtų įgyvendinti tinkamu laiku; |
| --- | --- |

(34)

siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai turėtų imtis pagrįstų priemonių, kad užtikrintų sąveikumą sektoriuje ir tarp skirtingų sektorių. Pagrįstos priemonės galėtų apimti esamų, bendrai naudojamų sektoriuje, kuriame veikia duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas, standartų laikymąsi. Prireikus, Europos duomenų inovacijų valdyba turėtų palengvinti papildomų pramonės standartų rengimą. Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai Europos duomenų inovacijų valdybos nustatytas duomenų tarpininkavimo paslaugų sąveikumo priemones turėtų įgyvendinti tinkamu laiku;

| (35) | šis reglamentas turėtų nedaryti poveikio duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų pareigai laikytis Reglamento (ES) 2016/679 ir priežiūros institucijų atsakomybei užtikrinti to reglamento laikymąsi. Kai duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai tvarko asmens duomenis, šis reglamentas turėtų nedaryti poveikio asmens duomenų apsaugai. Kai duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai yra duomenų valdytojai ar duomenų tvarkytojai, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2016/679, jie privalo laikytis to reglamento taisyklių; |
| --- | --- |

(35)

šis reglamentas turėtų nedaryti poveikio duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų pareigai laikytis Reglamento (ES) 2016/679 ir priežiūros institucijų atsakomybei užtikrinti to reglamento laikymąsi. Kai duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai tvarko asmens duomenis, šis reglamentas turėtų nedaryti poveikio asmens duomenų apsaugai. Kai duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai yra duomenų valdytojai ar duomenų tvarkytojai, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2016/679, jie privalo laikytis to reglamento taisyklių;

| (36) | tikimasi, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai įdiegs procedūras ir priemones, kuriomis būtų skiriamos sankcijos už sukčiavimą ar piktnaudžiavimą šalių, kurios naudodamosi jų duomenų tarpininkavimo paslaugomis siekia gauti prieigą prie duomenų, atžvilgiu, be kita ko, taikant tokias priemones kaip draudimas duomenų naudotojams, kurie pažeidžia paslaugų sąlygas arba esamą teisę, naudotis paslaugomis; |
| --- | --- |

(36)

tikimasi, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai įdiegs procedūras ir priemones, kuriomis būtų skiriamos sankcijos už sukčiavimą ar piktnaudžiavimą šalių, kurios naudodamosi jų duomenų tarpininkavimo paslaugomis siekia gauti prieigą prie duomenų, atžvilgiu, be kita ko, taikant tokias priemones kaip draudimas duomenų naudotojams, kurie pažeidžia paslaugų sąlygas arba esamą teisę, naudotis paslaugomis;

| (37) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai taip pat turėtų imtis priemonių užtikrinti, kad būtų laikomasi konkurencijos teisės, ir tuo tikslu įdiegti atitinkamas procedūras. Tai visų pirma taikoma tais atvejais, kai dalijimasis duomenimis įmonėms sudaro sąlygas sužinoti apie savo esamų ar potencialių konkurentų rinkos strategijas. Konkurencijos požiūriu neskelbtina informacija paprastai apima informaciją apie klientų duomenis, būsimas kainas, gamybos sąnaudas, kiekius, apyvartą, pardavimus ar pajėgumus; |
| --- | --- |

(37)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai taip pat turėtų imtis priemonių užtikrinti, kad būtų laikomasi konkurencijos teisės, ir tuo tikslu įdiegti atitinkamas procedūras. Tai visų pirma taikoma tais atvejais, kai dalijimasis duomenimis įmonėms sudaro sąlygas sužinoti apie savo esamų ar potencialių konkurentų rinkos strategijas. Konkurencijos požiūriu neskelbtina informacija paprastai apima informaciją apie klientų duomenis, būsimas kainas, gamybos sąnaudas, kiekius, apyvartą, pardavimus ar pajėgumus;

| (38) | siekiant užtikrinti, kad duomenų valdymas Sąjungoje būtų grindžiamas patikimu keitimusi duomenimis, turėtų būti nustatyta duomenų tarpininkavimo paslaugoms taikoma pranešimo procedūra. Patikimos aplinkos naudą geriausiai būtų galima pasiekti nustačius tam tikrus duomenų tarpininkavimo paslaugų teikimo reikalavimus, tačiau nereikalaujant, kad už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija dėl tokių paslaugų teikimo priimtų aiškų sprendimą ar administracinį aktą. Pranešimo procedūra turėtų nesudaryti nepagrįstų kliūčių MVĮ, startuoliams bei pilietinės visuomenės organizacijoms ir ja turėtų būti laikomasi nediskriminavimo principo; |
| --- | --- |

(38)

siekiant užtikrinti, kad duomenų valdymas Sąjungoje būtų grindžiamas patikimu keitimusi duomenimis, turėtų būti nustatyta duomenų tarpininkavimo paslaugoms taikoma pranešimo procedūra. Patikimos aplinkos naudą geriausiai būtų galima pasiekti nustačius tam tikrus duomenų tarpininkavimo paslaugų teikimo reikalavimus, tačiau nereikalaujant, kad už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija dėl tokių paslaugų teikimo priimtų aiškų sprendimą ar administracinį aktą. Pranešimo procedūra turėtų nesudaryti nepagrįstų kliūčių MVĮ, startuoliams bei pilietinės visuomenės organizacijoms ir ja turėtų būti laikomasi nediskriminavimo principo;

| (39) | siekiant remti veiksmingą tarpvalstybinį paslaugų teikimą, turėtų būti reikalaujama, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas nusiųstų pranešimą tik valstybės narės, kurioje yra jo pagrindinė buveinė arba kurioje yra jo teisinis atstovas, už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingai kompetentingai institucijai. Toks pranešimas turėtų neapimti nieko daugiau kaip ketinimo teikti tokias paslaugas pareiškimą ir turėtų būti įvykdytas tik pateikiant šiame reglamente nustatytą informaciją. Po atitinkamo pranešimo duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas turėtų galėti pradėti veiklą bet kurioje valstybėje narėje nenustatant papildomų pareigų pateikti pranešimus; |
| --- | --- |

(39)

siekiant remti veiksmingą tarpvalstybinį paslaugų teikimą, turėtų būti reikalaujama, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas nusiųstų pranešimą tik valstybės narės, kurioje yra jo pagrindinė buveinė arba kurioje yra jo teisinis atstovas, už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingai kompetentingai institucijai. Toks pranešimas turėtų neapimti nieko daugiau kaip ketinimo teikti tokias paslaugas pareiškimą ir turėtų būti įvykdytas tik pateikiant šiame reglamente nustatytą informaciją. Po atitinkamo pranešimo duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas turėtų galėti pradėti veiklą bet kurioje valstybėje narėje nenustatant papildomų pareigų pateikti pranešimus;

| (40) | šame reglamente nustatyta pranešimo procedūra turėtų nedaryti poveikio konkrečioms papildomoms taisyklėms dėl duomenų tarpininkavimo paslaugų teikimo, taikomoms pagal konkretiems sektoriams skirtą teisę; |
| --- | --- |

(40)

šame reglamente nustatyta pranešimo procedūra turėtų nedaryti poveikio konkrečioms papildomoms taisyklėms dėl duomenų tarpininkavimo paslaugų teikimo, taikomoms pagal konkretiems sektoriams skirtą teisę;

| (41) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo pagrindinė buveinė Sąjungoje turėtų būti jo centrinės administracijos vieta Sąjungoje. Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo pagrindinė buveinė Sąjungoje turėtų būti nustatoma remiantis objektyviais kriterijais ir joje turėtų būti veiksmingai ir realiai vykdoma valdymo veikla. Tarpininkavimo duomenų paslaugų teikėjo vykdoma veikla turėtų atitikti valstybės narės, kurioje yra jo pagrindinė buveinė, nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

(41)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo pagrindinė buveinė Sąjungoje turėtų būti jo centrinės administracijos vieta Sąjungoje. Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo pagrindinė buveinė Sąjungoje turėtų būti nustatoma remiantis objektyviais kriterijais ir joje turėtų būti veiksmingai ir realiai vykdoma valdymo veikla. Tarpininkavimo duomenų paslaugų teikėjo vykdoma veikla turėtų atitikti valstybės narės, kurioje yra jo pagrindinė buveinė, nacionalinę teisę;

| (42) | siekiant užtikrinti, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai atitiktų šį reglamentą, jie turėtų turėti savo pagrindinę buveinę Sąjungoje. Kai Sąjungoje neįsisteigęs duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas siūlo paslaugas Sąjungoje, jis turėtų paskirti teisinį atstovą. Teisinio atstovo paskyrimas tokiais atvejais yra būtinas, nes tokie duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai tvarko asmens duomenis ir komerciniu požiūriu neskelbtinus duomenis, todėl būtina atidžiai stebėti, ar duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai laikosi šio reglamento. Siekiant nustatyti, ar toks duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas siūlo paslaugas Sąjungoje, reikėtų nustatyti, ar akivaizdu, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas planuoja siūlyti paslaugas asmenims vienoje ar daugiau valstybių narių. Turėtų būti laikoma, kad vien to, jog Sąjungoje prieinama duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo interneto svetainė ar e. pašto adresas ir kiti kontaktiniai duomenys arba to, kad vartojama kalba, kuri paprastai vartojama trečiojoje valstybėje, kurioje įsisteigęs duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas, tokiam ketinimui nustatyti nepakanka. Vis dėlto dėl tokių veiksnių kaip paprastai vienoje ar daugiau valstybių narių vartojama kalba ar naudojama valiuta su galimybe užsakyti paslaugas ta kalba arba naudotojų, kurie yra Sąjungoje, paminėjimas galėtų akivaizdžiai įrodyti, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas ketina siūlyti paslaugas Sąjungoje.
  Paskirtas teisinis atstovas turėtų veikti duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo vardu ir už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos turėtų galėti kreiptis į teisinį atstovą ir duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėją arba vietoje duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo, be kita ko pažeidimo atveju, kad galėtų prieš Sąjungoje neįsisteigusį duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėją, kuris nesilaiko reikalavimų, pradėti vykdymo užtikrinimo procedūras. Teisinis atstovas turėtų būti paskirtas rašytiniu duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo įgaliojimu veikti pastarojo vardu pastarojo pareigų pagal šį reglamentą atžvilgiu; |
| --- | --- |

(42)

siekiant užtikrinti, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai atitiktų šį reglamentą, jie turėtų turėti savo pagrindinę buveinę Sąjungoje. Kai Sąjungoje neįsisteigęs duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas siūlo paslaugas Sąjungoje, jis turėtų paskirti teisinį atstovą. Teisinio atstovo paskyrimas tokiais atvejais yra būtinas, nes tokie duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai tvarko asmens duomenis ir komerciniu požiūriu neskelbtinus duomenis, todėl būtina atidžiai stebėti, ar duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai laikosi šio reglamento. Siekiant nustatyti, ar toks duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas siūlo paslaugas Sąjungoje, reikėtų nustatyti, ar akivaizdu, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas planuoja siūlyti paslaugas asmenims vienoje ar daugiau valstybių narių. Turėtų būti laikoma, kad vien to, jog Sąjungoje prieinama duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo interneto svetainė ar e. pašto adresas ir kiti kontaktiniai duomenys arba to, kad vartojama kalba, kuri paprastai vartojama trečiojoje valstybėje, kurioje įsisteigęs duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas, tokiam ketinimui nustatyti nepakanka. Vis dėlto dėl tokių veiksnių kaip paprastai vienoje ar daugiau valstybių narių vartojama kalba ar naudojama valiuta su galimybe užsakyti paslaugas ta kalba arba naudotojų, kurie yra Sąjungoje, paminėjimas galėtų akivaizdžiai įrodyti, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas ketina siūlyti paslaugas Sąjungoje.

Paskirtas teisinis atstovas turėtų veikti duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo vardu ir už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos turėtų galėti kreiptis į teisinį atstovą ir duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėją arba vietoje duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo, be kita ko pažeidimo atveju, kad galėtų prieš Sąjungoje neįsisteigusį duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėją, kuris nesilaiko reikalavimų, pradėti vykdymo užtikrinimo procedūras. Teisinis atstovas turėtų būti paskirtas rašytiniu duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo įgaliojimu veikti pastarojo vardu pastarojo pareigų pagal šį reglamentą atžvilgiu;

| (43) | siekiant padėti duomenų subjektams ir duomenų turėtojams lengvai identifikuoti, kas yra Sąjungoje pripažinti duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai, ir jais labiau pasitikėti, papildomai prie žymos „Sąjungoje pripažintas duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas“ turėtų būti nustatytas visoje Sąjungoje atpažįstamas bendras logotipas; |
| --- | --- |

(43)

siekiant padėti duomenų subjektams ir duomenų turėtojams lengvai identifikuoti, kas yra Sąjungoje pripažinti duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai, ir jais labiau pasitikėti, papildomai prie žymos „Sąjungoje pripažintas duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas“ turėtų būti nustatytas visoje Sąjungoje atpažįstamas bendras logotipas;

| (44) | už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos, paskirtos stebėti, ar duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai atitinka šio reglamento reikalavimus, turėtų būti pasirenkamos atsižvelgiant į jų gebėjimus ir ekspertines žinias, susijusias su horizontaliuoju ar sektoriniu dalijimusi duomenimis. Vykdydamos savo užduotis jos turėtų būti nepriklausomos nuo bet kokio duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo, taip pat jos turėtų veikti skaidriai ir nešališkai. Valstybės narės turėtų pranešti Komisija apie tas už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingas kompetentingas institucijas. Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų įgaliojimai ir kompetencija turėtų nedaryti poveikio duomenų apsaugos institucijų įgaliojimams. Visų pirma, visais klausimais, dėl kurių būtina atlikti atitikties Reglamentui (ES) 2016/679 vertinimą, už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija, kai aktualu, turėtų siekti gauti pagal tą reglamentą įsteigtos kompetentingos priežiūros institucijos nuomonę ar sprendimą; |
| --- | --- |

(44)

už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos, paskirtos stebėti, ar duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai atitinka šio reglamento reikalavimus, turėtų būti pasirenkamos atsižvelgiant į jų gebėjimus ir ekspertines žinias, susijusias su horizontaliuoju ar sektoriniu dalijimusi duomenimis. Vykdydamos savo užduotis jos turėtų būti nepriklausomos nuo bet kokio duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo, taip pat jos turėtų veikti skaidriai ir nešališkai. Valstybės narės turėtų pranešti Komisija apie tas už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingas kompetentingas institucijas. Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų įgaliojimai ir kompetencija turėtų nedaryti poveikio duomenų apsaugos institucijų įgaliojimams. Visų pirma, visais klausimais, dėl kurių būtina atlikti atitikties Reglamentui (ES) 2016/679 vertinimą, už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija, kai aktualu, turėtų siekti gauti pagal tą reglamentą įsteigtos kompetentingos priežiūros institucijos nuomonę ar sprendimą;

| (45) | esama plačių galimybių duomenis, kuriuos savanoriškai pateikė duomenų subjektai, davę savo informacija grindžiamą sutikimą, arba, jei tai susiję su ne asmens duomenimis, duomenis, kuriuos pateikė duomenų turėtojai, naudoti bendrojo intereso tikslais. Tokie tikslai apimtų sveikatos priežiūrą, kovą su klimato kaita, judumo gerinimą, palankesnių sąlygų oficialios statistikos tobulinimui, rengimui ir sklaidai sudarymą, viešųjų paslaugų teikimo gerinimą arba viešosios politikos formavimą. Parama moksliniams tyrimams taip pat turėtų būti laikoma bendrojo intereso tikslu. Šiuo reglamentu turėtų būti siekiama padėti iš duomenų, kurie pateikti duomenų altruizmo pagrindu, kaupti pakankamo dydžio duomenų telkinius, kad būtų sudarytos sąlygos duomenų analitikai ir mašinų mokymuisi, be kita ko, visoje Sąjungoje. Siekdamos to tikslo, valstybės narės turėtų galėti įdiegti organizacines priemones, technines priemones arba organizacines ir technines priemones, kuriomis būtų palengvinamas duomenų altruizmas. Tokia tvarka galėtų apimti duomenų subjektams ar duomenų turėtojams skirtų lengvai naudojamų priemonių, kuriomis jie galėtų duoti sutikimą ar leidimą naudoti jų duomenis altruistiniais tikslais, užtikrinimą, informuotumo didinimo kampanijų organizavimą arba struktūrizuotą kompetentingų institucijų keitimąsi informacija apie tai, kokią naudą duomenų altruizmas duoda viešajai politikai, pavyzdžiui, eismo gerinimui, visuomenės sveikatai, kovai su klimato kaita. Tuo tikslu valstybės narės taip pat turėtų galėti nustatyti nacionalinę duomenų altruizmo politiką. Duomenų subjektai turėtų galėti gauti kompensaciją, susijusią tik su tomis išlaidomis, kurias jie patiria, kai savo duomenis teikia bendrojo intereso tikslais; |
| --- | --- |

(45)

esama plačių galimybių duomenis, kuriuos savanoriškai pateikė duomenų subjektai, davę savo informacija grindžiamą sutikimą, arba, jei tai susiję su ne asmens duomenimis, duomenis, kuriuos pateikė duomenų turėtojai, naudoti bendrojo intereso tikslais. Tokie tikslai apimtų sveikatos priežiūrą, kovą su klimato kaita, judumo gerinimą, palankesnių sąlygų oficialios statistikos tobulinimui, rengimui ir sklaidai sudarymą, viešųjų paslaugų teikimo gerinimą arba viešosios politikos formavimą. Parama moksliniams tyrimams taip pat turėtų būti laikoma bendrojo intereso tikslu. Šiuo reglamentu turėtų būti siekiama padėti iš duomenų, kurie pateikti duomenų altruizmo pagrindu, kaupti pakankamo dydžio duomenų telkinius, kad būtų sudarytos sąlygos duomenų analitikai ir mašinų mokymuisi, be kita ko, visoje Sąjungoje. Siekdamos to tikslo, valstybės narės turėtų galėti įdiegti organizacines priemones, technines priemones arba organizacines ir technines priemones, kuriomis būtų palengvinamas duomenų altruizmas. Tokia tvarka galėtų apimti duomenų subjektams ar duomenų turėtojams skirtų lengvai naudojamų priemonių, kuriomis jie galėtų duoti sutikimą ar leidimą naudoti jų duomenis altruistiniais tikslais, užtikrinimą, informuotumo didinimo kampanijų organizavimą arba struktūrizuotą kompetentingų institucijų keitimąsi informacija apie tai, kokią naudą duomenų altruizmas duoda viešajai politikai, pavyzdžiui, eismo gerinimui, visuomenės sveikatai, kovai su klimato kaita. Tuo tikslu valstybės narės taip pat turėtų galėti nustatyti nacionalinę duomenų altruizmo politiką. Duomenų subjektai turėtų galėti gauti kompensaciją, susijusią tik su tomis išlaidomis, kurias jie patiria, kai savo duomenis teikia bendrojo intereso tikslais;

| (46) | tikėtina, kad pripažintų duomenų altruizmo organizacijų registracija ir žymos „Sąjungoje pripažinta duomenų altruizmo organizacija“ naudojimas ves prie duomenų saugyklų steigimo. Registracija valstybėje narėje galiotų visoje Sąjungoje, ir tikėtina, kad ji sudarys palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam duomenų naudojimui Sąjungoje ir duomenų telkinių, apimančių kelias valstybes nares, atsiradimui. Duomenų turėtojai galėtų duoti leidimą tvarkyti savo ne asmens duomenis įvairiais tikslais, kurie nebuvo nustatyti leidimo davimo momentu. Tai, kad tokios pripažintos duomenų altruizmo organizacijos laikosi reikalavimų rinkinio, kaip nustatyta šiame reglamente, turėtų suteikti pasitikėjimą, kad duomenys, teikiami iš altruistinių paskatų, tarnauja bendrojo intereso tikslui. Tokį pasitikėjimą visų pirma turėtų lemti įsisteigimo vieta ar teisinis atstovas Sąjungoje, taip pat reikalavimas, kad pripažintos duomenų altruizmo organizacijos būtų ne pelno organizacijos, skaidrumo reikalavimai ir specialios apsaugos priemonės, skirtos duomenų subjektų bei įmonių teisėms ir interesams apsaugoti.
  Tolesnės apsaugos priemonės turėtų apimti galimybę tvarkyti atitinkamus duomenis pripažintos duomenų altruizmo organizacijos valdomoje saugioje duomenų tvarkymo aplinkoje, priežiūros mechanizmus, pavyzdžiui, etikos tarybas ar valdybas, į kurias būtų įtraukti pilietinės visuomenės atstovai, siekiant užtikrinti, kad duomenų valdytojas laikytųsi aukštų mokslinės etikos ir pagrindinių teisių apsaugos standartų, veiksmingas ir aiškiai komunikuojamas technines priemones sutikimui bet kuriuo metu atšaukti ar pakeisti, remiantis duomenų tvarkytojų pareigomis teikti informaciją pagal Reglamentą (ES) 2016/679, taip pat priemones, kuriomis duomenų subjektams sudaromos sąlygos ir toliau būti informuotiems apie jų pateiktų duomenų naudojimą. Registravimasis pripažinta duomenų altruizmo organizacija neturėtų būti duomenų altruizmo veiklos vykdymo išankstinė sąlyga. Komisija deleguotaisiais aktais, glaudžiai bendradarbiaudama su duomenų altruizmo organizacijomis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, turėtų parengti taisyklių sąvadą. To taisyklių sąvado laikymasis turėtų tapti reikalavimu registruojantis pripažinta duomenų altruizmo organizacija; |
| --- | --- |

(46)

tikėtina, kad pripažintų duomenų altruizmo organizacijų registracija ir žymos „Sąjungoje pripažinta duomenų altruizmo organizacija“ naudojimas ves prie duomenų saugyklų steigimo. Registracija valstybėje narėje galiotų visoje Sąjungoje, ir tikėtina, kad ji sudarys palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam duomenų naudojimui Sąjungoje ir duomenų telkinių, apimančių kelias valstybes nares, atsiradimui. Duomenų turėtojai galėtų duoti leidimą tvarkyti savo ne asmens duomenis įvairiais tikslais, kurie nebuvo nustatyti leidimo davimo momentu. Tai, kad tokios pripažintos duomenų altruizmo organizacijos laikosi reikalavimų rinkinio, kaip nustatyta šiame reglamente, turėtų suteikti pasitikėjimą, kad duomenys, teikiami iš altruistinių paskatų, tarnauja bendrojo intereso tikslui. Tokį pasitikėjimą visų pirma turėtų lemti įsisteigimo vieta ar teisinis atstovas Sąjungoje, taip pat reikalavimas, kad pripažintos duomenų altruizmo organizacijos būtų ne pelno organizacijos, skaidrumo reikalavimai ir specialios apsaugos priemonės, skirtos duomenų subjektų bei įmonių teisėms ir interesams apsaugoti.

Tolesnės apsaugos priemonės turėtų apimti galimybę tvarkyti atitinkamus duomenis pripažintos duomenų altruizmo organizacijos valdomoje saugioje duomenų tvarkymo aplinkoje, priežiūros mechanizmus, pavyzdžiui, etikos tarybas ar valdybas, į kurias būtų įtraukti pilietinės visuomenės atstovai, siekiant užtikrinti, kad duomenų valdytojas laikytųsi aukštų mokslinės etikos ir pagrindinių teisių apsaugos standartų, veiksmingas ir aiškiai komunikuojamas technines priemones sutikimui bet kuriuo metu atšaukti ar pakeisti, remiantis duomenų tvarkytojų pareigomis teikti informaciją pagal Reglamentą (ES) 2016/679, taip pat priemones, kuriomis duomenų subjektams sudaromos sąlygos ir toliau būti informuotiems apie jų pateiktų duomenų naudojimą. Registravimasis pripažinta duomenų altruizmo organizacija neturėtų būti duomenų altruizmo veiklos vykdymo išankstinė sąlyga. Komisija deleguotaisiais aktais, glaudžiai bendradarbiaudama su duomenų altruizmo organizacijomis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, turėtų parengti taisyklių sąvadą. To taisyklių sąvado laikymasis turėtų tapti reikalavimu registruojantis pripažinta duomenų altruizmo organizacija;

| (47) | siekiant padėti duomenų subjektams ir duomenų turėtojams lengvai identifikuoti pripažintas duomenų altruizmo organizacijas ir taip didinti jų pasitikėjimą tomis organizacijomis, turėtų būti nustatytas bendras logotipas, kuris būtų atpažįstamas visoje Sąjungoje. Bendras logotipas turėtų būti pateikiamas kartu su QR kodu, kuriame būtų pateikiama nuoroda į viešą pripažintų duomenų altruizmo organizacijų Sąjungos registrą; |
| --- | --- |

(47)

siekiant padėti duomenų subjektams ir duomenų turėtojams lengvai identifikuoti pripažintas duomenų altruizmo organizacijas ir taip didinti jų pasitikėjimą tomis organizacijomis, turėtų būti nustatytas bendras logotipas, kuris būtų atpažįstamas visoje Sąjungoje. Bendras logotipas turėtų būti pateikiamas kartu su QR kodu, kuriame būtų pateikiama nuoroda į viešą pripažintų duomenų altruizmo organizacijų Sąjungos registrą;

| (48) | šis reglamentas neturėtų daryti poveikio subjektų, kurie siekia užsiimti duomenų altruizmu pagal nacionalinę teisę, steigimui, organizavimui bei veikimui, ir kurie remiasi nacionalinės teisės reikalavimais norėdami teisėtai veikti valstybėje narėje kaip ne pelno organizacija; |
| --- | --- |

(48)

šis reglamentas neturėtų daryti poveikio subjektų, kurie siekia užsiimti duomenų altruizmu pagal nacionalinę teisę, steigimui, organizavimui bei veikimui, ir kurie remiasi nacionalinės teisės reikalavimais norėdami teisėtai veikti valstybėje narėje kaip ne pelno organizacija;

| (49) | šis reglamentas neturėtų daryti poveikio kitų nei viešojo sektoriaus įstaigos subjektų, kurie dalyvauja dalijantis duomenimis ir turiniu pagal atvirąsias licencijas, taip prisidėdami prie visiems prieinamų bendrų išteklių kūrimo, steigimui, organizavimui ir veikimui. Tai turėtų apimti atviras bendradarbiaujamąsias dalijimosi žiniomis platformas, atviros prieigos mokslo ir akademines saugyklas, atvirojo kodo programinės įrangos kūrimo platformas ir atviros prieigos turinio agregavimo platformas; |
| --- | --- |

(49)

šis reglamentas neturėtų daryti poveikio kitų nei viešojo sektoriaus įstaigos subjektų, kurie dalyvauja dalijantis duomenimis ir turiniu pagal atvirąsias licencijas, taip prisidėdami prie visiems prieinamų bendrų išteklių kūrimo, steigimui, organizavimui ir veikimui. Tai turėtų apimti atviras bendradarbiaujamąsias dalijimosi žiniomis platformas, atviros prieigos mokslo ir akademines saugyklas, atvirojo kodo programinės įrangos kūrimo platformas ir atviros prieigos turinio agregavimo platformas;

| (50) | pripažintos duomenų altruizmo organizacijos turėtų galėti rinkti atitinkamus duomenis tiesiogiai iš fizinių ir juridinių asmenų arba tvarkyti kitų surinktus duomenis. Surinktus duomenis galėtų tvarkyti duomenų altruizmo organizacijos savo pačių nustatytais tikslais arba, kai aktualu, jos galėtų leisti trečiosioms šalims tvarkyti duomenis tais tikslais. Kai pripažintos duomenų altruizmo organizacijos yra duomenų valdytojos ar duomenų tvarkytojos, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2016/679, jos turėtų laikytis to reglamento. Paprastai duomenų altruizmas būtų grindžiamas duomenų subjektų sutikimu, kaip tai suprantama Reglamento (ES) 2016/679 6 straipsnio 1 dalies a punkte bei 9 straipsnio 2 dalies a punkte, o tas sutikimas turėtų atitikti su teisėtu sutikimu susijusius reikalavimus pagal to reglamento 7 ir 8 straipsnius. Pagal Reglamentą (ES) 2016/679 mokslinių tyrimų tikslai galėtų būti remiami duodant sutikimą naudoti duomenis tam tikrų sričių moksliniuose tyrimuose, jei laikomasi pripažintų mokslinių tyrimų etikos standartų, arba tik tam tikrose mokslinių tyrimų srityse ar mokslinių tyrimų projektų dalyse. Reglamento (ES) 2016/679 5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta, kad tolesnis tvarkymas mokslinių ar istorinių tyrimų tikslais arba statistiniais tikslais neturėtų būti laikomas nesuderinamu su pirminiais tikslais pagal Reglamento (ES) 2016/679 89 straipsnio 1 dalį. Ne asmens duomenų atveju naudojimo apribojimai turėtų būti nurodyti duomenų turėtojo suteiktame leidime; |
| --- | --- |

(50)

pripažintos duomenų altruizmo organizacijos turėtų galėti rinkti atitinkamus duomenis tiesiogiai iš fizinių ir juridinių asmenų arba tvarkyti kitų surinktus duomenis. Surinktus duomenis galėtų tvarkyti duomenų altruizmo organizacijos savo pačių nustatytais tikslais arba, kai aktualu, jos galėtų leisti trečiosioms šalims tvarkyti duomenis tais tikslais. Kai pripažintos duomenų altruizmo organizacijos yra duomenų valdytojos ar duomenų tvarkytojos, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2016/679, jos turėtų laikytis to reglamento. Paprastai duomenų altruizmas būtų grindžiamas duomenų subjektų sutikimu, kaip tai suprantama Reglamento (ES) 2016/679 6 straipsnio 1 dalies a punkte bei 9 straipsnio 2 dalies a punkte, o tas sutikimas turėtų atitikti su teisėtu sutikimu susijusius reikalavimus pagal to reglamento 7 ir 8 straipsnius. Pagal Reglamentą (ES) 2016/679 mokslinių tyrimų tikslai galėtų būti remiami duodant sutikimą naudoti duomenis tam tikrų sričių moksliniuose tyrimuose, jei laikomasi pripažintų mokslinių tyrimų etikos standartų, arba tik tam tikrose mokslinių tyrimų srityse ar mokslinių tyrimų projektų dalyse. Reglamento (ES) 2016/679 5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta, kad tolesnis tvarkymas mokslinių ar istorinių tyrimų tikslais arba statistiniais tikslais neturėtų būti laikomas nesuderinamu su pirminiais tikslais pagal Reglamento (ES) 2016/679 89 straipsnio 1 dalį. Ne asmens duomenų atveju naudojimo apribojimai turėtų būti nurodyti duomenų turėtojo suteiktame leidime;

| (51) | už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingos kompetentingos institucijos, paskirtos stebėti pripažintų duomenų altruizmo organizacijų atitiktį šio reglamento reikalavimams, turėtų būti pasirenkamos atsižvelgiant į jų pajėgumus ir ekspertines žinias. Vykdydamos savo užduotis jos turėtų būti nepriklausomos nuo duomenų altruizmo organizacijų, taip pat jos turėtų veikti skaidriai ir nešališkai. Valstybės narės turėtų pranešti Komisijai apie tas už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingas kompetentingas institucijas. Už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingų kompetentingų institucijų įgaliojimai ir kompetencijos turėtų nedaryti poveikio duomenų apsaugos institucijų įgaliojimams. Visų pirma, visais klausimais, dėl kurių būtina atlikti atitikties Reglamentui (ES) 2016/679 vertinimą, už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakinga kompetentinga institucija turėtų siekti, kai aktualu, gauti pagal tą reglamentą įsteigtos kompetentingos priežiūros institucijos nuomonę ar sprendimą; |
| --- | --- |

(51)

už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingos kompetentingos institucijos, paskirtos stebėti pripažintų duomenų altruizmo organizacijų atitiktį šio reglamento reikalavimams, turėtų būti pasirenkamos atsižvelgiant į jų pajėgumus ir ekspertines žinias. Vykdydamos savo užduotis jos turėtų būti nepriklausomos nuo duomenų altruizmo organizacijų, taip pat jos turėtų veikti skaidriai ir nešališkai. Valstybės narės turėtų pranešti Komisijai apie tas už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingas kompetentingas institucijas. Už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingų kompetentingų institucijų įgaliojimai ir kompetencijos turėtų nedaryti poveikio duomenų apsaugos institucijų įgaliojimams. Visų pirma, visais klausimais, dėl kurių būtina atlikti atitikties Reglamentui (ES) 2016/679 vertinimą, už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakinga kompetentinga institucija turėtų siekti, kai aktualu, gauti pagal tą reglamentą įsteigtos kompetentingos priežiūros institucijos nuomonę ar sprendimą;

| (52) | siekiant skatinti pasitikėjimą ir suteikti papildomo teisinio tikrumo bei patogumo naudotojams dėl sutikimo davimo ir atšaukimo proceso, visų pirma duomenų, kurie pateikti altruistiniu pagrindu, naudojimo mokslinių tyrimų ir statistikos kontekste, turėtų būti parengta ir altruistiniam dalijimuisi duomenimis naudojama Europos duomenų altruizmo sutikimo forma. Tokia forma turėtų padėti užtikrinti papildomą skaidrumą duomenų subjektams, kad prieiga prie jų duomenų bus suteikta ir jie bus naudojami gavus jų sutikimą, taip pat visapusiškai laikantis duomenų apsaugos taisyklių. Tai taip pat turėtų palengvinti sutikimo davimą bei atšaukimą ir turėtų būti naudojama siekiant supaprastinti įmonių įsitraukimą į duomenų altruizmą ir sukurti mechanizmą, kuriuo naudodamosi tokios įmonės galėtų atšaukti savo leidimą naudoti duomenis. Siekiant atsižvelgti į atskirų sektorių ypatumus, be kita ko, duomenų apsaugos požiūriu, Europos duomenų altruizmo sutikimo forma turėtų būti modulinės sandaros, leidžiančios ją pritaikyti konkretiems sektoriams ir skirtingiems tikslams; |
| --- | --- |

(52)

siekiant skatinti pasitikėjimą ir suteikti papildomo teisinio tikrumo bei patogumo naudotojams dėl sutikimo davimo ir atšaukimo proceso, visų pirma duomenų, kurie pateikti altruistiniu pagrindu, naudojimo mokslinių tyrimų ir statistikos kontekste, turėtų būti parengta ir altruistiniam dalijimuisi duomenimis naudojama Europos duomenų altruizmo sutikimo forma. Tokia forma turėtų padėti užtikrinti papildomą skaidrumą duomenų subjektams, kad prieiga prie jų duomenų bus suteikta ir jie bus naudojami gavus jų sutikimą, taip pat visapusiškai laikantis duomenų apsaugos taisyklių. Tai taip pat turėtų palengvinti sutikimo davimą bei atšaukimą ir turėtų būti naudojama siekiant supaprastinti įmonių įsitraukimą į duomenų altruizmą ir sukurti mechanizmą, kuriuo naudodamosi tokios įmonės galėtų atšaukti savo leidimą naudoti duomenis. Siekiant atsižvelgti į atskirų sektorių ypatumus, be kita ko, duomenų apsaugos požiūriu, Europos duomenų altruizmo sutikimo forma turėtų būti modulinės sandaros, leidžiančios ją pritaikyti konkretiems sektoriams ir skirtingiems tikslams;

| (53) | siekiant sėkmingai įgyvendinti duomenų valdymo sistemą, turėtų būti įsteigta Europos duomenų inovacijų valdyba, kuri veiktų kaip ekspertų grupė. Europos duomenų inovacijų valdybą turėtų sudaryti visų valstybių narių už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingų kompetentingų institucijų, Europos duomenų apsaugos valdybos, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno, Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūros (ENISA) bei Komisijos atstovai, ES MVĮ atstovas arba MVĮ atstovų tinklo paskirtas atstovas ir kiti konkrečių sektorių atitinkamų įstaigų, taip pat konkrečių ekspertinių žinių turinčių įstaigų atstovai. Europos duomenų inovacijų valdybą turėtų sudaryti keletas pogrupių, įskaitant suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui skirtą pogrupį, kurį sudarytų atitinkami pramonės, pavyzdžiui, sveikatos, aplinkos, žemės ūkio, transporto, energetikos, gamybos pramonės, žiniasklaidos, kultūros bei kūrybos sektorių ir statistikos atstovai, taip pat mokslinių tyrimų, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės, standartizacijos organizacijų, atitinkamų bendrų Europos duomenų erdvių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų ir trečiųjų šalių, inter alia, įstaigų, turinčių konkrečių ekspertinių žinių, pavyzdžiui, nacionalinių statistikos tarnybų, atstovai; |
| --- | --- |

(53)

siekiant sėkmingai įgyvendinti duomenų valdymo sistemą, turėtų būti įsteigta Europos duomenų inovacijų valdyba, kuri veiktų kaip ekspertų grupė. Europos duomenų inovacijų valdybą turėtų sudaryti visų valstybių narių už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingų kompetentingų institucijų, Europos duomenų apsaugos valdybos, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno, Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūros (ENISA) bei Komisijos atstovai, ES MVĮ atstovas arba MVĮ atstovų tinklo paskirtas atstovas ir kiti konkrečių sektorių atitinkamų įstaigų, taip pat konkrečių ekspertinių žinių turinčių įstaigų atstovai. Europos duomenų inovacijų valdybą turėtų sudaryti keletas pogrupių, įskaitant suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui skirtą pogrupį, kurį sudarytų atitinkami pramonės, pavyzdžiui, sveikatos, aplinkos, žemės ūkio, transporto, energetikos, gamybos pramonės, žiniasklaidos, kultūros bei kūrybos sektorių ir statistikos atstovai, taip pat mokslinių tyrimų, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės, standartizacijos organizacijų, atitinkamų bendrų Europos duomenų erdvių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų ir trečiųjų šalių, inter alia, įstaigų, turinčių konkrečių ekspertinių žinių, pavyzdžiui, nacionalinių statistikos tarnybų, atstovai;

| (54) | Europos duomenų inovacijų valdyba turėtų padėti Komisijai koordinuojant nacionalinę praktiką ir politiką klausimais, kuriems taikomas šis reglamentas, ir remiant tarpsektorinį duomenų naudojimą laikantis Europos sąveikumo sistemos principų ir naudojant Europos ir tarptautinius standartus bei specifikacijas, be kita ko, naudojant ES įvairių suinteresuotųjų subjektų IRT standartizavimo platformą, pagrindinius žodynus ir EITP sudedamuosius elementus, ir turėtų atsižvelgti į standartizavimo darbą konkrečiuose sektoriuose ar srityse. Su technine standartizacija susijęs darbas galėtų apimti standartų rengimo prioritetų nustatymą ir techninių bei teisinių standartų, skirtų duomenų perdavimui iš vienos duomenų tvarkymo aplinkos į kitą, kad būtų galima organizuoti duomenų erdves, nustatymą ir palaikymą, visų pirma išaiškinant ir atskiriant, kurie standartai ir praktika yra tarpsektoriniai, o kurie yra sektoriniai. Europos duomenų inovacijų valdyba turėtų bendradarbiauti su sektorinėmis įstaigomis, tinklais ar ekspertų grupėmis arba kitomis tarpsektorinėmis organizacijomis, dirbančiomis duomenų pakartotinio naudojimo srityje. Kalbant apie duomenų altruizmą, Europos duomenų inovacijų valdyba, pasikonsultavusi su Europos duomenų apsaugos valdyba, turėtų padėti Komisijai parengti duomenų altruizmo sutikimo formą. Pasiūliusi gaires dėl bendrų Europos duomenų erdvių, Europos duomenų inovacijų valdyba turėtų remti veikiančios Europos duomenų ekonomikos, kaip nustatyta Europos duomenų strategijoje, plėtrą, grindžiamą tomis duomenų erdvėmis; |
| --- | --- |

(54)

Europos duomenų inovacijų valdyba turėtų padėti Komisijai koordinuojant nacionalinę praktiką ir politiką klausimais, kuriems taikomas šis reglamentas, ir remiant tarpsektorinį duomenų naudojimą laikantis Europos sąveikumo sistemos principų ir naudojant Europos ir tarptautinius standartus bei specifikacijas, be kita ko, naudojant ES įvairių suinteresuotųjų subjektų IRT standartizavimo platformą, pagrindinius žodynus ir EITP sudedamuosius elementus, ir turėtų atsižvelgti į standartizavimo darbą konkrečiuose sektoriuose ar srityse. Su technine standartizacija susijęs darbas galėtų apimti standartų rengimo prioritetų nustatymą ir techninių bei teisinių standartų, skirtų duomenų perdavimui iš vienos duomenų tvarkymo aplinkos į kitą, kad būtų galima organizuoti duomenų erdves, nustatymą ir palaikymą, visų pirma išaiškinant ir atskiriant, kurie standartai ir praktika yra tarpsektoriniai, o kurie yra sektoriniai. Europos duomenų inovacijų valdyba turėtų bendradarbiauti su sektorinėmis įstaigomis, tinklais ar ekspertų grupėmis arba kitomis tarpsektorinėmis organizacijomis, dirbančiomis duomenų pakartotinio naudojimo srityje. Kalbant apie duomenų altruizmą, Europos duomenų inovacijų valdyba, pasikonsultavusi su Europos duomenų apsaugos valdyba, turėtų padėti Komisijai parengti duomenų altruizmo sutikimo formą. Pasiūliusi gaires dėl bendrų Europos duomenų erdvių, Europos duomenų inovacijų valdyba turėtų remti veikiančios Europos duomenų ekonomikos, kaip nustatyta Europos duomenų strategijoje, plėtrą, grindžiamą tomis duomenų erdvėmis;

| (55) | valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl sankcijų, taikomų už šio reglamento pažeidimus, ir turėtų imtis visų priemonių, būtinų užtikrinti jų įgyvendinimą. Numatytos sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Dėl didelių taisyklių dėl sankcijų skirtumų gali būti iškraipyta konkurencija bendrojoje skaitmeninėje rinkoje. Tuo atžvilgiu galėtų būti naudinga tokias taisykles suderinti; |
| --- | --- |

(55)

valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl sankcijų, taikomų už šio reglamento pažeidimus, ir turėtų imtis visų priemonių, būtinų užtikrinti jų įgyvendinimą. Numatytos sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Dėl didelių taisyklių dėl sankcijų skirtumų gali būti iškraipyta konkurencija bendrojoje skaitmeninėje rinkoje. Tuo atžvilgiu galėtų būti naudinga tokias taisykles suderinti;

| (56) | siekiant numatyti veiksmingą šio reglamento vykdymo užtikrinimą ir užtikrinti, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai bei subjektai, kurie pageidauja užsiregistruoti kaip pripažintos duomenų altruizmo organizacijos, galėtų prieiti prie pranešimo ir registracijos procedūrų ir jas užbaigti visiškai internete tarpvalstybiniu būdu, tokios procedūros turėtų būti siūlomos bendruosiuose skaitmeniniuose vartuose, sukurtuose pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1724 (29). Tos procedūros turėtų būti įtrauktos į Reglamento (ES) 2018/1724 II priede pateiktą procedūrų sąrašą; |
| --- | --- |

(56)

siekiant numatyti veiksmingą šio reglamento vykdymo užtikrinimą ir užtikrinti, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai bei subjektai, kurie pageidauja užsiregistruoti kaip pripažintos duomenų altruizmo organizacijos, galėtų prieiti prie pranešimo ir registracijos procedūrų ir jas užbaigti visiškai internete tarpvalstybiniu būdu, tokios procedūros turėtų būti siūlomos bendruosiuose skaitmeniniuose vartuose, sukurtuose pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1724 (29). Tos procedūros turėtų būti įtrauktos į Reglamento (ES) 2018/1724 II priede pateiktą procedūrų sąrašą;

| (57) | todėl Reglamentas (ES) 2018/1724 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(57)

todėl Reglamentas (ES) 2018/1724 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (58) | siekiant užtikrinti šio reglamento veiksmingumą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kad šis reglamentas būtų papildytas nustatant specialias sąlygas, taikomas tam tikrų ne asmens duomenų, kurie konkrečiuose Sąjungos teisėkūros procedūra priimtuose aktuose laikomi ypač neskelbtinais, kategorijų perdavimui trečiosioms valstybėms ir nustatant taisyklių sąvadą pripažintoms duomenų altruizmo organizacijoms, kurio tos organizacijos turi laikytis ir kuriame numatyti informacijos, techniniai bei saugumo reikalavimai ir komunikacijos veiksmų gairės bei sąveikumo standartai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (30) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(58)

siekiant užtikrinti šio reglamento veiksmingumą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kad šis reglamentas būtų papildytas nustatant specialias sąlygas, taikomas tam tikrų ne asmens duomenų, kurie konkrečiuose Sąjungos teisėkūros procedūra priimtuose aktuose laikomi ypač neskelbtinais, kategorijų perdavimui trečiosioms valstybėms ir nustatant taisyklių sąvadą pripažintoms duomenų altruizmo organizacijoms, kurio tos organizacijos turi laikytis ir kuriame numatyti informacijos, techniniai bei saugumo reikalavimai ir komunikacijos veiksmų gairės bei sąveikumo standartai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (30) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (59) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, siekiant padėti viešojo sektoriaus įstaigoms ir pakartotiniams naudotojams jiems siekiant laikytis šiame reglamente nustatytų pakartotinio naudojimo sąlygų, parengti pavyzdines sutartines nuostatas, skirtas pakartotinių naudotojų atliekamam ne asmens duomenų perdavimui į trečiąsias valstybes, pareikšti, kad trečiosios valstybės teisinė, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarka yra lygiavertė pagal Sąjungos teisę užtikrinamai apsaugai, parengti duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų bendro logotipo dizainą ir duomenų altruizmo organizacijų bendro logotipo dizainą ir nustatyti bei plėtoti Europos duomenų altruizmo sutikimo formą. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (31); |
| --- | --- |

(59)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, siekiant padėti viešojo sektoriaus įstaigoms ir pakartotiniams naudotojams jiems siekiant laikytis šiame reglamente nustatytų pakartotinio naudojimo sąlygų, parengti pavyzdines sutartines nuostatas, skirtas pakartotinių naudotojų atliekamam ne asmens duomenų perdavimui į trečiąsias valstybes, pareikšti, kad trečiosios valstybės teisinė, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarka yra lygiavertė pagal Sąjungos teisę užtikrinamai apsaugai, parengti duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų bendro logotipo dizainą ir duomenų altruizmo organizacijų bendro logotipo dizainą ir nustatyti bei plėtoti Europos duomenų altruizmo sutikimo formą. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (31);

| (60) | šis reglamentas turėtų nedaryti poveikio konkurencijos taisyklių, visų pirma SESV 101 ir 102 straipsnių, taikymui. Šiame reglamente numatytos priemonės turėtų būti nenaudojamos konkurencijai apriboti SESV prieštaraujančiu būdu. Tai visų pirma taikytina taisyklėms dėl esamų ar potencialių konkurentų keitimosi konkurencijos požiūriu neskelbtina informacija naudojantis duomenų tarpininkavimo paslaugomis; |
| --- | --- |

(60)

šis reglamentas turėtų nedaryti poveikio konkurencijos taisyklių, visų pirma SESV 101 ir 102 straipsnių, taikymui. Šiame reglamente numatytos priemonės turėtų būti nenaudojamos konkurencijai apriboti SESV prieštaraujančiu būdu. Tai visų pirma taikytina taisyklėms dėl esamų ar potencialių konkurentų keitimosi konkurencijos požiūriu neskelbtina informacija naudojantis duomenų tarpininkavimo paslaugomis;

| (61) | pagal Reglamento (ES) 2018/1725 42 straipsnio 1 dalį buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu bei Europos duomenų apsaugos valdyba ir jie pateikė savo nuomonę 2021 m. kovo 10 d.; |
| --- | --- |

(61)

pagal Reglamento (ES) 2018/1725 42 straipsnio 1 dalį buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu bei Europos duomenų apsaugos valdyba ir jie pateikė savo nuomonę 2021 m. kovo 10 d.;

| (62) | pagrindiniai principai, kuriais vadovaujamasi šiame reglamente – gerbti pagrindines teises ir principus, visų pirma pripažintus Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, įskaitant teisę į privatumą, asmens duomenų apsaugą, laisvę užsiimti verslu, teisę į nuosavybę ir neįgaliųjų integravimą. Pastarojo aspekto kontekste viešojo sektoriaus įstaigos ir paslaugos pagal šį reglamentą, kai aktualu, turėtų atitikti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas (ES) 2016/2102 (32) ir (ES) 2019/882 (33). Be to, turėtų būti atsižvelgiama į tinkamumo visiems principą informacijos ir ryšių technologijų srityje; tai yra sąmoningos ir sistemingos pastangos proaktyviai taikyti principus, metodus ir priemones siekiant propaguoti tinkamumo visiems principą su kompiuteriais susijusių technologijų srityje, įskaitant internetines technologijas, tokiu būdu išvengiant a posteriori pritaikymų ar specializuoto dizaino poreikio; |
| --- | --- |

(62)

pagrindiniai principai, kuriais vadovaujamasi šiame reglamente – gerbti pagrindines teises ir principus, visų pirma pripažintus Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, įskaitant teisę į privatumą, asmens duomenų apsaugą, laisvę užsiimti verslu, teisę į nuosavybę ir neįgaliųjų integravimą. Pastarojo aspekto kontekste viešojo sektoriaus įstaigos ir paslaugos pagal šį reglamentą, kai aktualu, turėtų atitikti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas (ES) 2016/2102 (32) ir (ES) 2019/882 (33). Be to, turėtų būti atsižvelgiama į tinkamumo visiems principą informacijos ir ryšių technologijų srityje; tai yra sąmoningos ir sistemingos pastangos proaktyviai taikyti principus, metodus ir priemones siekiant propaguoti tinkamumo visiems principą su kompiuteriais susijusių technologijų srityje, įskaitant internetines technologijas, tokiu būdu išvengiant a posteriori pritaikymų ar specializuoto dizaino poreikio;

| (63) | kadangi šio reglamento tikslų, t. y. viešojo sektoriaus įstaigų turimų tam tikrų duomenų kategorijų pakartotinio naudojimo Sąjungoje, taip pat pranešimo bei priežiūros sistemos, skirtos duomenų tarpininkavimo paslaugoms teikti, nustatymo, sistemos, skirtos subjektų, kurie teikia duomenis altruistiniais tikslais, savanoriškai registracijai nustatymo ir sistemos, skirtos Europos duomenų inovacijų valdybos įsteigimui, nustatymo, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(63)

kadangi šio reglamento tikslų, t. y. viešojo sektoriaus įstaigų turimų tam tikrų duomenų kategorijų pakartotinio naudojimo Sąjungoje, taip pat pranešimo bei priežiūros sistemos, skirtos duomenų tarpininkavimo paslaugoms teikti, nustatymo, sistemos, skirtos subjektų, kurie teikia duomenis altruistiniais tikslais, savanoriškai registracijai nustatymo ir sistemos, skirtos Europos duomenų inovacijų valdybos įsteigimui, nustatymo, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatomos:

| a) | sąlygos, skirtos viešojo sektoriaus įstaigų turimų tam tikrų duomenų kategorijų pakartotiniam naudojimui Sąjungoje; |
| --- | --- |

a)

sąlygos, skirtos viešojo sektoriaus įstaigų turimų tam tikrų duomenų kategorijų pakartotiniam naudojimui Sąjungoje;

| b) | pranešimo ir priežiūros sistema, skirta duomenų tarpininkavimo paslaugoms teikti; |
| --- | --- |

b)

pranešimo ir priežiūros sistema, skirta duomenų tarpininkavimo paslaugoms teikti;

| c) | sistema, skirta subjektų, renkančių ir tvarkančių duomenis, pateikiamus altruistiniais tikslais, savanoriškai registracijai, ir |
| --- | --- |

c)

sistema, skirta subjektų, renkančių ir tvarkančių duomenis, pateikiamus altruistiniais tikslais, savanoriškai registracijai, ir

| d) | sistema, skirta Europos duomenų inovacijų valdybos įsteigimui. |
| --- | --- |

d)

sistema, skirta Europos duomenų inovacijų valdybos įsteigimui.

2.   Šiuo reglamentu viešojo sektoriaus įstaigoms nesukuriama pareiga leisti pakartotinai naudoti duomenis ir jos neatleidžiamos nuo savo konfidencialumo pareigų pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę.

Šis reglamentas nedaro poveikio:

| a) | konkrečioms Sąjungos ar nacionalinės teisės aktų nuostatoms dėl prieigos prie tam tikrų duomenų kategorijų ar jų pakartotinio naudojimo, visų pirma kiek tai susiję su prieigos prie oficialių dokumentų suteikimu ir jų atskleidimu, ir |
| --- | --- |

a)

konkrečioms Sąjungos ar nacionalinės teisės aktų nuostatoms dėl prieigos prie tam tikrų duomenų kategorijų ar jų pakartotinio naudojimo, visų pirma kiek tai susiję su prieigos prie oficialių dokumentų suteikimu ir jų atskleidimu, ir

| b) | viešojo sektoriaus įstaigų pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę nustatytoms pareigoms leisti duomenų pakartotinį naudojimą arba reikalavimams, susijusiems su ne asmens duomenų tvarkymu. |
| --- | --- |

b)

viešojo sektoriaus įstaigų pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę nustatytoms pareigoms leisti duomenų pakartotinį naudojimą arba reikalavimams, susijusiems su ne asmens duomenų tvarkymu.

Kai pagal konkrečiam sektoriui skirtą Sąjungos ar nacionalinę teisę viešojo sektoriaus įstaigos, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai ar pripažintos duomenų altruizmo organizacijos privalo laikytis tam tikrų papildomų techninių, administracinių ar organizacinių reikalavimų, be kita ko, taikant leidimų suteikimo ar sertifikavimo tvarką, taip pat turi būti taikomos tos konkrečiam sektoriui skirtos Sąjungos ar nacionalinės teisės nuostatos. Visi tokie konkretūs papildomi reikalavimai turi būti nediskriminaciniai, proporcingi ir objektyviai pagrįsti.

3.   Sąjungos ir nacionalinė teisė dėl asmens duomenų apsaugos taikoma visiems asmens duomenims, tvarkomiems kiek tai susiję su šiuo reglamentu. Visų pirma, šis reglamentas nedaro poveikio reglamentams (ES) 2016/679 bei (ES) 2018/1725 ir direktyvoms 2002/58/EB bei (ES) 2016/680, įskaitant kiek tai susiję su priežiūros institucijų įgaliojimais ir kompetencija. Šio reglamento ir Sąjungos teisės dėl asmens duomenų apsaugos ar pagal tokią Sąjungos teisę priimtos nacionalinės teisės kolizijos atveju atitinkama Sąjungos ar nacionalinė teisė dėl asmens duomenų apsaugos yra viršesnė. Šiuo reglamentu nesukuriama teisinio pagrindo asmens duomenims tvarkyti ir nedaromas poveikis jokioms teisėms ir pareigoms, nustatytoms reglamentuose (ES) 2016/679 ar (ES) 2018/1725 arba direktyvose 2002/58/EB ar (ES) 2016/680.

4.   Šis reglamentas nedaro poveikio konkurencijos teisės taikymui.

5.   Šis reglamentas nedaro poveikio valstybių narių kompetencijai, kiek tai susiję su jų veikla visuomenės saugumo, gynybos ir nacionalinio saugumo srityse.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šio reglamento tikslais vartojamos šios terminų apibrėžtys:

| 1) | duomenys – aktų, faktų ar informacijos skaitmeninė reprezentacija ir bet kokios tokių aktų, faktų ar informacijos kompiliacija, įskaitant garso, vaizdo arba garso ir vaizdo įrašus; |
| --- | --- |

1)

duomenys – aktų, faktų ar informacijos skaitmeninė reprezentacija ir bet kokios tokių aktų, faktų ar informacijos kompiliacija, įskaitant garso, vaizdo arba garso ir vaizdo įrašus;

| 2) | pakartotinis naudojimas – fizinių ar juridinių asmenų naudojimasis viešojo sektoriaus įstaigų turimais duomenimis komerciniais ar nekomerciniais tikslais, kitais nei pirminis tikslas, kuriuo, vykdant viešąją užduotį, duomenys buvo parengti, išskyrus viešojo sektoriaus įstaigų keitimąsi duomenimis tarpusavyje vien tik vykdant viešąsias užduotis; |
| --- | --- |

2)

pakartotinis naudojimas – fizinių ar juridinių asmenų naudojimasis viešojo sektoriaus įstaigų turimais duomenimis komerciniais ar nekomerciniais tikslais, kitais nei pirminis tikslas, kuriuo, vykdant viešąją užduotį, duomenys buvo parengti, išskyrus viešojo sektoriaus įstaigų keitimąsi duomenimis tarpusavyje vien tik vykdant viešąsias užduotis;

| 3) | asmens duomenys – asmens duomenys, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/679 4 straipsnio 1 punkte; |
| --- | --- |

3)

asmens duomenys – asmens duomenys, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/679 4 straipsnio 1 punkte;

| 4) | ne asmens duomenys – duomenys, kurie nėra asmens duomenys; |
| --- | --- |

4)

ne asmens duomenys – duomenys, kurie nėra asmens duomenys;

| 5) | sutikimas – sutikimas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/679 4 straipsnio 11 punkte; |
| --- | --- |

5)

sutikimas – sutikimas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/679 4 straipsnio 11 punkte;

| 6) | leidimas – teisės tvarkyti ne asmens duomenis suteikimas duomenų naudotojams; |
| --- | --- |

6)

leidimas – teisės tvarkyti ne asmens duomenis suteikimas duomenų naudotojams;

| 7) | duomenų subjektas – duomenų subjektas, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2016/679 4 straipsnio 1 punkte; |
| --- | --- |

7)

duomenų subjektas – duomenų subjektas, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2016/679 4 straipsnio 1 punkte;

| 8) | duomenų turėtojas – juridinis asmuo, įskaitant viešojo sektoriaus įstaigas bei tarptautines organizacijas, arba fizinis asmuo, kuris nėra duomenų subjektas konkrečių minimų duomenų atžvilgiu, pagal taikytiną Sąjungos ar nacionalinę teisę turintis teisę suteikti prieigą prie tam tikrų asmens duomenų ar ne asmens duomenų arba jais dalytis; |
| --- | --- |

8)

duomenų turėtojas – juridinis asmuo, įskaitant viešojo sektoriaus įstaigas bei tarptautines organizacijas, arba fizinis asmuo, kuris nėra duomenų subjektas konkrečių minimų duomenų atžvilgiu, pagal taikytiną Sąjungos ar nacionalinę teisę turintis teisę suteikti prieigą prie tam tikrų asmens duomenų ar ne asmens duomenų arba jais dalytis;

| 9) | duomenų naudotojas – fizinis ar juridinis asmuo, kuris turi teisėtą prieigą prie tam tikrų asmens ar ne asmens duomenų ir, be kita ko pagal Reglamentą (ES) 2016/679 asmens duomenų atveju, turi teisę naudoti tuos duomenis komerciniais ar nekomerciniais tikslais; |
| --- | --- |

9)

duomenų naudotojas – fizinis ar juridinis asmuo, kuris turi teisėtą prieigą prie tam tikrų asmens ar ne asmens duomenų ir, be kita ko pagal Reglamentą (ES) 2016/679 asmens duomenų atveju, turi teisę naudoti tuos duomenis komerciniais ar nekomerciniais tikslais;

| 10) | dalijimasis duomenimis – pagal savanoriškus susitarimus arba Sąjungos ar nacionalinę teisę tiesiogiai ar per tarpininką, pavyzdžiui, pagal atvirąsias ar komercines licencijas, už atlyginimą ar nemokamai duomenų subjekto ar duomenų turėtojo atliekamas duomenų teikimas duomenų naudotojui siekiant tokiais duomenimis naudotis bendrai ar atskirai; |
| --- | --- |

10)

dalijimasis duomenimis – pagal savanoriškus susitarimus arba Sąjungos ar nacionalinę teisę tiesiogiai ar per tarpininką, pavyzdžiui, pagal atvirąsias ar komercines licencijas, už atlyginimą ar nemokamai duomenų subjekto ar duomenų turėtojo atliekamas duomenų teikimas duomenų naudotojui siekiant tokiais duomenimis naudotis bendrai ar atskirai;

| 11) | duomenų tarpininkavimo paslauga – paslauga, kuria naudojantis techninėmis, teisinėmis ir kitomis priemonėmis siekiama sukurti komercinius santykius, kad neapibrėžtas duomenų subjektų bei duomenų turėtojų ir duomenų naudotojų skaičius dalytųsi duomenimis, be kita ko, kad asmens duomenų atžvilgiu būtų naudojamasi duomenų subjektų teisėmis; duomenų tarpininkavimo paslaugomis nelaikant bent:






  a) | paslaugų, kuriomis iš duomenų turėtojų duomenys yra gaunami, ir duomenys agreguojami, papildomi ar transformuojami siekiant tikslo suteikti jiems esminės vertės ir licencijuoti galutinių duomenų naudojimą duomenų naudotojų atžvilgiu, nesukuriant komercinių santykių tarp duomenų turėtojų ir duomenų naudotojų; |
| --- | --- | --- |

11)

duomenų tarpininkavimo paslauga – paslauga, kuria naudojantis techninėmis, teisinėmis ir kitomis priemonėmis siekiama sukurti komercinius santykius, kad neapibrėžtas duomenų subjektų bei duomenų turėtojų ir duomenų naudotojų skaičius dalytųsi duomenimis, be kita ko, kad asmens duomenų atžvilgiu būtų naudojamasi duomenų subjektų teisėmis; duomenų tarpininkavimo paslaugomis nelaikant bent:

a)

paslaugų, kuriomis iš duomenų turėtojų duomenys yra gaunami, ir duomenys agreguojami, papildomi ar transformuojami siekiant tikslo suteikti jiems esminės vertės ir licencijuoti galutinių duomenų naudojimą duomenų naudotojų atžvilgiu, nesukuriant komercinių santykių tarp duomenų turėtojų ir duomenų naudotojų;

| b) | paslaugų, kuriomis daugiausia dėmesio skiriama autorių teisėmis apsaugoto turinio tarpininkavimui; |
| --- | --- |

b)

paslaugų, kuriomis daugiausia dėmesio skiriama autorių teisėmis apsaugoto turinio tarpininkavimui;

| c) | paslaugų, kuriomis išimtinai naudojasi tik vienas duomenų turėtojas, kad būtų sudarytos sąlygos naudoti to duomenų turėtojo turimus duomenis, arba kuriomis naudojasi daugiau nei vienas juridinis asmuo uždaroje grupėje, įskaitant tiekėjo ar kliento santykius arba sutartimi apibrėžtus bendradarbiavimo atvejus, visų pirma tuos santykius, kurių pagrindinis tikslas – užtikrinti prie daiktų interneto prijungtų objektų ir prietaisų funkcijas; |
| --- | --- |

c)

paslaugų, kuriomis išimtinai naudojasi tik vienas duomenų turėtojas, kad būtų sudarytos sąlygos naudoti to duomenų turėtojo turimus duomenis, arba kuriomis naudojasi daugiau nei vienas juridinis asmuo uždaroje grupėje, įskaitant tiekėjo ar kliento santykius arba sutartimi apibrėžtus bendradarbiavimo atvejus, visų pirma tuos santykius, kurių pagrindinis tikslas – užtikrinti prie daiktų interneto prijungtų objektų ir prietaisų funkcijas;

| d) | viešojo sektoriaus įstaigų siūlomos duomenų paslaugos, kuriomis nesiekiama sukurti komercinių santykių; |
| --- | --- |

d)

viešojo sektoriaus įstaigų siūlomos duomenų paslaugos, kuriomis nesiekiama sukurti komercinių santykių;

| 12) | duomenų tvarkymas – duomenų tvarkymas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/679 4 straipsnio 2 punkte kalbant apie asmens duomenis arba Reglamento (ES) 2018/1807 3 straipsnio 2 punkte kalbant apie ne asmens duomenis; |
| --- | --- |

12)

duomenų tvarkymas – duomenų tvarkymas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/679 4 straipsnio 2 punkte kalbant apie asmens duomenis arba Reglamento (ES) 2018/1807 3 straipsnio 2 punkte kalbant apie ne asmens duomenis;

| 13) | prieiga – duomenų naudojimas pagal specialius techninius, teisinius ar organizacinius reikalavimus, kuriuo nebūtinai yra suponuojamas duomenų perdavimas ar atsisiuntimas; |
| --- | --- |

13)

prieiga – duomenų naudojimas pagal specialius techninius, teisinius ar organizacinius reikalavimus, kuriuo nebūtinai yra suponuojamas duomenų perdavimas ar atsisiuntimas;

| 14) | pagrindinė buveinė – juridinio asmens centrinės administracijos vieta Sąjungoje; |
| --- | --- |

14)

pagrindinė buveinė – juridinio asmens centrinės administracijos vieta Sąjungoje;

| 15) | duomenų kooperatyvų paslaugos – duomenų tarpininkavimo paslaugos, kurias siūlo organizacinė struktūra, kurią sudaro duomenų subjektai, individualios įmonės ar MVĮ, kurie yra tos struktūros nariai, ir kurios pagrindiniai tikslai – remti savo narius jiems naudojantis savo teisėmis tam tikrų duomenų atžvilgiu, be kita ko, kiek tai susiję su informacija grindžiamų pasirinkimų darymu prieš jiems duodant sutikimą tvarkyti duomenis, keistis nuomonėmis dėl duomenų tvarkymo tikslų bei sąlygų, kurie kuo geriau atitiktų jos narių interesus jų duomenų atžvilgiu, arba savo narių vardu vesti derybas dėl duomenų tvarkymo sąlygų prieš duodant leidimą tvarkyti ne asmens duomenis arba prieš jiems sutinkant dėl asmens duomenų tvarkymo; |
| --- | --- |

15)

duomenų kooperatyvų paslaugos – duomenų tarpininkavimo paslaugos, kurias siūlo organizacinė struktūra, kurią sudaro duomenų subjektai, individualios įmonės ar MVĮ, kurie yra tos struktūros nariai, ir kurios pagrindiniai tikslai – remti savo narius jiems naudojantis savo teisėmis tam tikrų duomenų atžvilgiu, be kita ko, kiek tai susiję su informacija grindžiamų pasirinkimų darymu prieš jiems duodant sutikimą tvarkyti duomenis, keistis nuomonėmis dėl duomenų tvarkymo tikslų bei sąlygų, kurie kuo geriau atitiktų jos narių interesus jų duomenų atžvilgiu, arba savo narių vardu vesti derybas dėl duomenų tvarkymo sąlygų prieš duodant leidimą tvarkyti ne asmens duomenis arba prieš jiems sutinkant dėl asmens duomenų tvarkymo;

| 16) | duomenų altruizmas – savanoriškas dalijimasis duomenimis, grindžiamas duomenų subjektų sutikimu, kad būtų tvarkomi su jais susiję asmens duomenys, arba duomenų turėtojų leidimais naudotis jų ne asmens duomenimis nesiekiant ir negaunant atlygio, kuris viršytų kompensaciją už išlaidas, kurias jie patiria, kai jie teikia duomenis siekiant bendrojo intereso tikslų, kaip numatyta, kai taikytina, nacionalinėje teisėje, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, kovos su klimato kaita, judumo gerinimo, palankesnių sąlygų oficialios statistikos tobulinimui, rengimui ir sklaidai sudarymo, viešųjų paslaugų teikimo gerinimo, viešosios politikos formavimo ar mokslinių tyrimų tikslais siekiant bendrojo intereso; |
| --- | --- |

16)

duomenų altruizmas – savanoriškas dalijimasis duomenimis, grindžiamas duomenų subjektų sutikimu, kad būtų tvarkomi su jais susiję asmens duomenys, arba duomenų turėtojų leidimais naudotis jų ne asmens duomenimis nesiekiant ir negaunant atlygio, kuris viršytų kompensaciją už išlaidas, kurias jie patiria, kai jie teikia duomenis siekiant bendrojo intereso tikslų, kaip numatyta, kai taikytina, nacionalinėje teisėje, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, kovos su klimato kaita, judumo gerinimo, palankesnių sąlygų oficialios statistikos tobulinimui, rengimui ir sklaidai sudarymo, viešųjų paslaugų teikimo gerinimo, viešosios politikos formavimo ar mokslinių tyrimų tikslais siekiant bendrojo intereso;

| 17) | viešojo sektoriaus įstaiga – valstybės, regionų ar vietos institucija, viešosios teisės reglamentuojama įstaiga arba iš vienos ar daugiau tokių institucijų arba vienos ar daugiau tokių viešosios teisės reglamentuojamų įstaigų sudaryta asociacija; |
| --- | --- |

17)

viešojo sektoriaus įstaiga – valstybės, regionų ar vietos institucija, viešosios teisės reglamentuojama įstaiga arba iš vienos ar daugiau tokių institucijų arba vienos ar daugiau tokių viešosios teisės reglamentuojamų įstaigų sudaryta asociacija;

| 18) | viešosios teisės reglamentuojamos įstaigos – įstaigos, pasižyminčios toliau išvardytomis charakteristikomis:






  a) | jos įsteigtos siekiant konkretaus tikslo – tenkinti bendrojo intereso poreikius, kurie nėra pramoninio ar komercinio pobūdžio; |
| --- | --- | --- |

18)

viešosios teisės reglamentuojamos įstaigos – įstaigos, pasižyminčios toliau išvardytomis charakteristikomis:

a)

jos įsteigtos siekiant konkretaus tikslo – tenkinti bendrojo intereso poreikius, kurie nėra pramoninio ar komercinio pobūdžio;

| b) | jos turi teisinį subjektiškumą; |
| --- | --- |

b)

jos turi teisinį subjektiškumą;

| c) | jos didžiąja dalimi finansuojamos valstybės, regionų ar vietos institucijų arba kitų viešosios teisės reglamentuojamų įstaigų lėšomis, joms taikoma tų institucijų ar įstaigų vykdoma administracinė priežiūra arba jos turi administracinę, vadybos ar priežiūros valdybą, kurios daugiau kaip pusė narių yra paskirti valstybės, regionų ar vietos institucijų arba kitų viešosios teisės reglamentuojamų įstaigų; |
| --- | --- |

c)

jos didžiąja dalimi finansuojamos valstybės, regionų ar vietos institucijų arba kitų viešosios teisės reglamentuojamų įstaigų lėšomis, joms taikoma tų institucijų ar įstaigų vykdoma administracinė priežiūra arba jos turi administracinę, vadybos ar priežiūros valdybą, kurios daugiau kaip pusė narių yra paskirti valstybės, regionų ar vietos institucijų arba kitų viešosios teisės reglamentuojamų įstaigų;

| 19) | valstybinė įmonė – įmonė, kuriai viešojo sektoriaus įstaigos gali tiesiogiai ar netiesiogiai daryti dominuojamą įtaką dėl to, kad valdo tą įmonę nuosavybės teise, dėl jų finansinio dalyvavimo toje įmonėje arba tą įmonę reglamentuojančių taisyklių; šioje termino apibrėžtyje prielaida, kad viešojo sektoriaus įstaigos turi dominuojamą įtaką, daroma bet kuriuo iš toliau nurodytų atvejų, kai tos įstaigos tiesiogiai ar netiesiogiai:






  a) | valdo didžiąją įmonės pasirašytojo kapitalo dalį; |
| --- | --- | --- |

19)

valstybinė įmonė – įmonė, kuriai viešojo sektoriaus įstaigos gali tiesiogiai ar netiesiogiai daryti dominuojamą įtaką dėl to, kad valdo tą įmonę nuosavybės teise, dėl jų finansinio dalyvavimo toje įmonėje arba tą įmonę reglamentuojančių taisyklių; šioje termino apibrėžtyje prielaida, kad viešojo sektoriaus įstaigos turi dominuojamą įtaką, daroma bet kuriuo iš toliau nurodytų atvejų, kai tos įstaigos tiesiogiai ar netiesiogiai:

a)

valdo didžiąją įmonės pasirašytojo kapitalo dalį;

| b) | kontroliuoja daugumą balsų, kurie suteikiami įmonės išleistomis akcijomis; |
| --- | --- |

b)

kontroliuoja daugumą balsų, kurie suteikiami įmonės išleistomis akcijomis;

| c) | gali paskirti daugiau kaip pusę įmonės administracinio, valdymo ar priežiūros organo narių; |
| --- | --- |

c)

gali paskirti daugiau kaip pusę įmonės administracinio, valdymo ar priežiūros organo narių;

| 20) | saugi duomenų tvarkymo aplinka – fizinė ar virtuali aplinka ir organizacinės priemonės, kuriomis užtikrinama atitiktis Sąjungos teisei, pavyzdžiui, Reglamentui (ES) 2016/679, visų pirma kiek tai susiję su duomenų subjektų teisėmis, intelektinės nuosavybės teisėmis ir komerciniu bei statistiniu konfidencialumu, integralumu ir prieinamumu, bei atitiktis taikytinai nacionalinei teisei, ir saugią duomenų tvarkymo aplinką suteikiančiam subjektui leidžiama nustatyti ir prižiūrėti visus duomenų tvarkymo veiksmus, įskaitant duomenų rodymą, saugojimą, atsisiuntimą bei eksportavimą ir išvestinių duomenų skaičiavimą pagal kompiuterinius algoritmus; |
| --- | --- |

20)

saugi duomenų tvarkymo aplinka – fizinė ar virtuali aplinka ir organizacinės priemonės, kuriomis užtikrinama atitiktis Sąjungos teisei, pavyzdžiui, Reglamentui (ES) 2016/679, visų pirma kiek tai susiję su duomenų subjektų teisėmis, intelektinės nuosavybės teisėmis ir komerciniu bei statistiniu konfidencialumu, integralumu ir prieinamumu, bei atitiktis taikytinai nacionalinei teisei, ir saugią duomenų tvarkymo aplinką suteikiančiam subjektui leidžiama nustatyti ir prižiūrėti visus duomenų tvarkymo veiksmus, įskaitant duomenų rodymą, saugojimą, atsisiuntimą bei eksportavimą ir išvestinių duomenų skaičiavimą pagal kompiuterinius algoritmus;

| 21) | teisinis atstovas – Sąjungoje įsisteigęs fizinis ar juridinis asmuo, kuris yra aiškiai paskirtas veikti Sąjungoje neįsisteigusio duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo ar subjekto, bendrojo intereso tikslais renkančio duomenis, kuriuos fiziniai ar juridiniai asmenys teikia duomenų altruizmo tikslais, vardu ir į kurį (kartu su duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėju ar subjektu arba vietoje duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo ar subjekto) dėl pagal šį reglamentą nustatytų pareigų vykdymo gali kreiptis už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingos kompetentingos institucijos, be kita ko, siekdamos pradėti vykdymo užtikrinimo procedūras prieš reikalavimų nesilaikantį Sąjungoje neįsisteigusį duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėją ar subjektą. |
| --- | --- |

21)

teisinis atstovas – Sąjungoje įsisteigęs fizinis ar juridinis asmuo, kuris yra aiškiai paskirtas veikti Sąjungoje neįsisteigusio duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo ar subjekto, bendrojo intereso tikslais renkančio duomenis, kuriuos fiziniai ar juridiniai asmenys teikia duomenų altruizmo tikslais, vardu ir į kurį (kartu su duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėju ar subjektu arba vietoje duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo ar subjekto) dėl pagal šį reglamentą nustatytų pareigų vykdymo gali kreiptis už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingos kompetentingos institucijos, be kita ko, siekdamos pradėti vykdymo užtikrinimo procedūras prieš reikalavimų nesilaikantį Sąjungoje neįsisteigusį duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėją ar subjektą.

II SKYRIUS

Viešojo sektoriaus įstaigų turimų tam tikrų kategorijų apsaugotų duomenų pakartotinis naudojimas

3 straipsnis

Duomenų kategorijos

1.   Šis skyrius taikomas viešojo sektoriaus įstaigų turimiems duomenims, kuriems apsauga taikoma dėl:

| a) | komercinio konfidencialumo, įskaitant verslo, profesines ar bendrovės paslaptis; |
| --- | --- |

a)

komercinio konfidencialumo, įskaitant verslo, profesines ar bendrovės paslaptis;

| b) | statistinio konfidencialumo; |
| --- | --- |

b)

statistinio konfidencialumo;

| c) | trečiųjų šalių intelektinės nuosavybės teisių apsaugos arba |
| --- | --- |

c)

trečiųjų šalių intelektinės nuosavybės teisių apsaugos arba

| d) | asmens duomenų apsaugos tiek, kiek tokie duomenys nepatenka į Direktyvos (ES) 2019/1024 taikymo sritį. |
| --- | --- |

d)

asmens duomenų apsaugos tiek, kiek tokie duomenys nepatenka į Direktyvos (ES) 2019/1024 taikymo sritį.

2.   Šis skyrius netaikomas:

| a) | valstybinių įmonių turimiems duomenims; |
| --- | --- |

a)

valstybinių įmonių turimiems duomenims;

| b) | visuomeninių transliuotojų bei jų filialų ir kitų įstaigų ar jų filialų visuomeninio transliavimo užduočių tikslu turimiems duomenims; |
| --- | --- |

b)

visuomeninių transliuotojų bei jų filialų ir kitų įstaigų ar jų filialų visuomeninio transliavimo užduočių tikslu turimiems duomenims;

| c) | kultūros įstaigų ir švietimo įstaigų turimiems duomenims; |
| --- | --- |

c)

kultūros įstaigų ir švietimo įstaigų turimiems duomenims;

| d) | viešojo sektoriaus įstaigų turimiems duomenims, kuriems apsauga taikoma dėl viešojo saugumo, gynybos ar nacionalinio saugumo priežasčių, arba |
| --- | --- |

d)

viešojo sektoriaus įstaigų turimiems duomenims, kuriems apsauga taikoma dėl viešojo saugumo, gynybos ar nacionalinio saugumo priežasčių, arba

| e) | duomenims, kurių teikimas yra veikla, nepatenkanti į atitinkamų viešojo sektoriaus įstaigų viešosios užduoties taikymo sritį, kaip apibrėžta atitinkamos valstybės narės įstatymu ar kitomis privalomomis taisyklėmis, arba, nesant tokių taisyklių, kaip apibrėžta pagal bendrą administracinę praktiką toje valstybėje narėje, su sąlyga, kad viešųjų užduočių taikymo sritis yra skaidri ir jai taikoma peržiūra. |
| --- | --- |

e)

duomenims, kurių teikimas yra veikla, nepatenkanti į atitinkamų viešojo sektoriaus įstaigų viešosios užduoties taikymo sritį, kaip apibrėžta atitinkamos valstybės narės įstatymu ar kitomis privalomomis taisyklėmis, arba, nesant tokių taisyklių, kaip apibrėžta pagal bendrą administracinę praktiką toje valstybėje narėje, su sąlyga, kad viešųjų užduočių taikymo sritis yra skaidri ir jai taikoma peržiūra.

3.   Šis skyrius nedaro poveikio:

| a) | Sąjungos ir nacionalinės teisės bei tarptautinių susitarimų, kurių šalys yra Sąjunga arba valstybės narės, nuostatoms dėl 1 dalyje nurodytų duomenų kategorijų apsaugos ir |
| --- | --- |

a)

Sąjungos ir nacionalinės teisės bei tarptautinių susitarimų, kurių šalys yra Sąjunga arba valstybės narės, nuostatoms dėl 1 dalyje nurodytų duomenų kategorijų apsaugos ir

| b) | Sąjungos ar nacionalinei teisei dėl prieigos prie dokumentų. |
| --- | --- |

b)

Sąjungos ar nacionalinei teisei dėl prieigos prie dokumentų.

4 straipsnis

Išimtinių susitarimų uždraudimas

1.   Draudžiami su duomenų, kuriuos turi viešojo sektoriaus įstaigos ir kuriuose yra 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų duomenų kategorijų, pakartotiniu naudojimu susiję susitarimai ar kita praktika, pagal kuriuos suteikiamos išimtinės teisės arba kurių tikslas ar poveikis yra tokių išimtinių teisių suteikimas arba subjektų, kurie nėra tokių susitarimų ar kitos praktikos šalys, galimybės pakartotinai naudoti duomenis apribojimas.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, toje dalyje nurodyta išimtinė teisė pakartotinai naudoti duomenis gali būti suteikta tiek, kiek tai būtina paslaugai teikti ar produktui tiekti bendrojo intereso tikslais ir jei kitaip tokio teikimo ar tiekimo atlikti būtų neįmanoma.

3.   Išimtinė teisė, kaip nurodyta 2 dalyje, suteikiama administraciniu aktu ar sutartiniu susitarimu pagal taikytiną Sąjungos ar nacionalinę teisę ir laikantis skaidrumo, vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principų.

4.   Išimtinės teisės į duomenų pakartotinį naudojimą galiojimo trukmė turi neviršyti 12 mėnesių. Jei sudaroma sutartis, sutarties trukmė turi būti tokia pati kaip išimtinės teisės galiojimo trukmė.

5.   Išimtinės teisės suteikimas pagal 2, 3 bei 4 dalis, įskaitant priežastis, kodėl būtina tokią teisę suteikti, turi būti skaidrus ir apie jį turi būti viešai skelbiama internete tokia forma, kuri atitinka atitinkamą Sąjungos teisę viešųjų pirkimų srityje.

6.   Susitarimai ar kita praktika, kuriems taikomas 1 dalyje nurodytas draudimas, kurie neatitinka 2 bei 3 dalyse nustatytų sąlygų ir kurie buvo sudaryti ar nustatyti anksčiau nei 2022 m. birželio 23 d., nustoja galioti pasibaigus taikytinai sutarčiai ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 24 d.

5 straipsnis

Pakartotinio naudojimo sąlygos

1.   Viešojo sektoriaus įstaigos, kurių kompetencijai pagal nacionalinę teisę priklauso prieigos prie vienos ar daugiau 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų duomenų kategorijų, kad juos būtų galima pakartotinai naudoti, suteikimas ar atsisakymas ją suteikti, viešai paskelbia sąlygas, kuriomis leidžiamas toks pakartotinis naudojimas, ir prašymo dėl pakartotinio naudojimo pateikimo per 8 straipsnyje nurodytą bendrą informacinį punktą procedūrą. Joms suteikiant ar atsisakant suteikti prieigą prie duomenų pakartotinio naudojimo, joms gali padėti 7 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompetentingos įstaigos.

Valstybės narės užtikrina, kad viešojo sektoriaus įstaigos būtų aprūpintos būtinais ištekliais siekiant laikytis šio straipsnio.

2.   Pakartotinio naudojimo sąlygos turi būti nediskriminacinės, skaidrios, proporcingos ir objektyviai pagrįstos atsižvelgiant į duomenų kategorijas ir pakartotinio naudojimo tikslus bei duomenų, kuriuos leidžiama pakartotinai naudoti, pobūdį. Tomis sąlygomis neturi būti naudojamasi konkurencijai riboti.

3.   Viešojo sektoriaus įstaigos pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę užtikrina, kad būtų išsaugotas duomenų apsaugotas pobūdis. Jos gali nustatyti šiuos reikalavimus:

| a) | suteikti galimybę pakartotinai naudoti duomenis tik tais atvejais, kai viešojo sektoriaus įstaiga ar kompetentinga įstaiga, gavusi prašymą dėl duomenų pakartotinio naudojimo, užtikrino, kad:






  i) | asmens duomenų atveju duomenys buvo anonimizuoti ir |
| --- | --- | --- |

a)

suteikti galimybę pakartotinai naudoti duomenis tik tais atvejais, kai viešojo sektoriaus įstaiga ar kompetentinga įstaiga, gavusi prašymą dėl duomenų pakartotinio naudojimo, užtikrino, kad:

i)

asmens duomenų atveju duomenys buvo anonimizuoti ir

| ii) | komerciniu požiūriu neskelbtinos informacijos, įskaitant komercines paslaptis ar turinį, apsaugotą intelektinės nuosavybės teisėmis, atveju duomenys buvo pakeisti, kaupiami ar apdorojami bet kuriuo kitu duomenų atskleidimo kontrolės metodu; |
| --- | --- |

ii)

komerciniu požiūriu neskelbtinos informacijos, įskaitant komercines paslaptis ar turinį, apsaugotą intelektinės nuosavybės teisėmis, atveju duomenys buvo pakeisti, kaupiami ar apdorojami bet kuriuo kitu duomenų atskleidimo kontrolės metodu;

| b) | prieigą prie duomenų suteikti ir juos pakartotinai naudoti nuotoliniu būdu saugioje duomenų tvarkymo aplinkoje, kurią sukuria ar kontroliuoja viešojo sektoriaus įstaiga; |
| --- | --- |

b)

prieigą prie duomenų suteikti ir juos pakartotinai naudoti nuotoliniu būdu saugioje duomenų tvarkymo aplinkoje, kurią sukuria ar kontroliuoja viešojo sektoriaus įstaiga;

| c) | prieigą prie duomenų suteikti ir juos pakartotinai naudoti fizinėse patalpose, kuriose yra saugi duomenų tvarkymo aplinka laikantis aukštų saugumo standartų, su sąlyga, kad nuotolinė prieiga negali būti suteikta nesukeliant pavojaus trečiųjų šalių teisėms ir interesams. |
| --- | --- |

c)

prieigą prie duomenų suteikti ir juos pakartotinai naudoti fizinėse patalpose, kuriose yra saugi duomenų tvarkymo aplinka laikantis aukštų saugumo standartų, su sąlyga, kad nuotolinė prieiga negali būti suteikta nesukeliant pavojaus trečiųjų šalių teisėms ir interesams.

4.   Jeigu pagal 3 dalies b ir c punktus leista pakartotinai naudoti duomenis, viešojo sektoriaus įstaigos nustato sąlygas, kuriomis išsaugomas naudojamos saugios duomenų tvarkymo aplinkos techninių sistemų veikimo integralumas. Viešojo sektoriaus įstaigos pasilieka teisę patikrinti pakartotinio naudotojo atlikto duomenų tvarkymo procesą, priemones ir rezultatus, siekiant išsaugoti duomenų apsaugos integralumą, ir pasilieka teisę uždrausti naudoti rezultatus, kuriuose yra informacijos, dėl kurios kyla pavojus trečiųjų šalių teisėms ir interesams. Sprendimas uždrausti naudoti rezultatus pakartotiniam naudotojui turi būti suprantamas ir skaidrus.

5.   Išskyrus atvejus, kai nacionalinėje teisėje numatytos konkrečios apsaugos priemonės, skirtos taikytinoms konfidencialumo pareigoms, susijusioms su duomenų kategorijų, nurodytų 3 straipsnio 1 dalyje, pakartotiniu naudojimu, viešojo sektoriaus įstaigos turi numatyti, kad pagal šio straipsnio 3 dalį suteiktų duomenų pakartotinis naudojimas yra galimas su sąlyga, kad pakartotinis naudotojas laikosi konfidencialumo pareigos, pagal kurią draudžiama atskleisti bet kokią pavojų trečiųjų šalių teisėms ir interesams keliančią informaciją, kurią pakartotinis naudotojas galėjo gauti nepaisant nustatytų apsaugos priemonių. Pakartotiniams naudotojams draudžiama reidentifikuoti bet kokį duomenų subjektą, su kuriuo susiję duomenys, ir jie turi imtis techninių bei veiklos priemonių, kad užkirstų kelią atitinkamų duomenų subjektų reidentifikavimui ir viešojo sektoriaus įstaigai praneštų apie visus dėl to atsiradusius duomenų pažeidimus. Be leidimo atliekamo pakartotinio ne asmens duomenų naudojimo atveju pakartotiniai naudotojai nedelsdami, kai tikslinga, padedant viešojo sektoriaus įstaigai, informuoja juridinius asmenis, kurių teisėms ir interesams gali būti daromas poveikis.

6.   Kai galimybė pakartotinai naudoti duomenis negali būti suteikta laikantis šio straipsnio 3 bei 4 dalyse nustatytų pareigų ir nėra jokio teisinio pagrindo duomenis perduoti pagal Reglamentą (ES) 2016/679, viešojo sektoriaus įstaiga deda visas pastangas pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę, kad, jeigu tai įmanoma viešojo sektoriaus įstaigai neuždedant pernelyg didelės naštos, padėtų potencialiems pakartotiniams naudotojams gauti sutikimą iš duomenų subjektų arba leidimą iš duomenų turėtojų, kurių teises ir interesus gali paveikti toks pakartotinis naudojimas. Viešojo sektoriaus įstaigai teikiant tokią pagalbą, jai gali padėti 7 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompetentingos įstaigos.

7.   Duomenis pakartotinai naudoti leidžiama tik gerbiant intelektinės nuosavybės teises. Viešojo sektoriaus įstaigos nesinaudoja duomenų bazės sudarytojo teise, kaip numatyta Direktyvos 96/9/EB 7 straipsnio 1 dalyje, siekdamos užkirsti kelią duomenų pakartotiniam naudojimui arba pakartotinį naudojimą apriboti labiau, nei nustatyta šiuo reglamentu.

8.   Kai prašomi duomenys laikomi konfidencialiais pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę dėl verslo ar statistikos konfidencialumo, viešojo sektoriaus įstaigos užtikrina, kad konfidencialūs duomenys nebūtų atskleisti dėl to, kad buvo suteikta galimybė vykdyti duomenų pakartotinį naudojimą, išskyrus atvejus, kai toks pakartotinis naudojimas yra leidžiamas pagal 6 dalį.

9.   Jeigu pakartotinis naudotojas ketina trečiajai valstybei perduoti 3 straipsnio 1 dalyje nustatytais pagrindais apsaugotus ne asmens duomenis, jis viešojo sektoriaus įstaigai turi pranešti apie savo ketinimus perduoti tokius duomenis ir tokio perdavimo tikslą prašymo dėl tokių duomenų pakartotinio naudojimo metu. Pakartotinio naudojimo pagal šio straipsnio 6 dalį atveju pakartotinis naudotojas, kai tikslinga, padedant viešojo sektoriaus įstaigai, informuoja juridinį asmenį, kurio teisėms ir interesams gali būti daromas poveikis, apie tą ketinimą, tikslą ir atitinkamas apsaugos priemones. Viešojo sektoriaus įstaiga neleidžia pakartotinai naudoti duomenų, nebent juridinis asmuo duoda leidimą perdavimą atlikti.

10.   Viešojo sektoriaus įstaigos ne asmens konfidencialius duomenis arba intelektinės nuosavybės teisėmis apsaugotus duomenis pakartotiniam naudotojui, ketinančiam perduoti tuos duomenis trečiajai valstybei, kuri nėra pagal 12 dalį patvirtinta trečioji valstybė, perduoda tik tuomet, jeigu jis sutartimi įsipareigoja:

| a) | vykdyti pagal 7 ir 8 dalis nustatytas pareigas net po to, kai duomenys perduodami trečiajai valstybei, ir |
| --- | --- |

a)

vykdyti pagal 7 ir 8 dalis nustatytas pareigas net po to, kai duomenys perduodami trečiajai valstybei, ir

| b) | sutinka, kad visi ginčai dėl 7 ir 8 dalių laikymosi priklausytų duomenis perduodančios viešojo sektoriaus įstaigos valstybės narės teismų jurisdikcijai. |
| --- | --- |

b)

sutinka, kad visi ginčai dėl 7 ir 8 dalių laikymosi priklausytų duomenis perduodančios viešojo sektoriaus įstaigos valstybės narės teismų jurisdikcijai.

11.   Viešojo sektoriaus įstaigos, kai aktualu ir tiek, kiek leidžia jų galimybės, pakartotiniams naudotojams teikia gaires ir pagalbą, kad jie vykdytų šio straipsnio 10 dalyje nurodytas pareigas.

Siekdama padėti viešojo sektoriaus įstaigoms ir pakartotiniams naudotojams, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos pavyzdinės sutarčių nuostatos, skirtos šio straipsnio 10 dalyje nurodytų pareigų vykdymui. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 33 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

12.   Kai tai pateisinama dėl didelio visoje Sąjungoje pateikto prašymų dėl ne asmens duomenų pakartotinio naudojimo konkrečiose trečiosiose valstybėse skaičiaus, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais pareiškiama, kad teisinė, priežiūros ir vykdymo užtikrinimo tvarka trečiojoje valstybėje:

| a) | užtikrina tokią intelektinės nuosavybės ir komercinių paslapčių apsaugą, kuri yra iš esmės lygiavertė pagal Sąjungos teisę užtikrinamai apsaugai; |
| --- | --- |

a)

užtikrina tokią intelektinės nuosavybės ir komercinių paslapčių apsaugą, kuri yra iš esmės lygiavertė pagal Sąjungos teisę užtikrinamai apsaugai;

| b) | veiksmingai taikoma ir yra užtikrinamas jos vykdymas ir |
| --- | --- |

b)

veiksmingai taikoma ir yra užtikrinamas jos vykdymas ir

| c) | numato veiksmingas teismines teisių gynimo priemones. |
| --- | --- |

c)

numato veiksmingas teismines teisių gynimo priemones.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 33 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

13.   Konkrečiuose Sąjungos teisėkūros procedūra priimtuose aktuose gali būti laikoma, kad tam tikrų kategorijų ne asmens duomenys, kuriuos turi viešojo sektoriaus įstaigos, šio straipsnio tikslais yra ypač neskelbtini, kai dėl jų perdavimo trečiosioms valstybėms gali kilti pavojus Sąjungos viešosios politikos tikslams, pavyzdžiui, saugai ir visuomenės sveikatai, arba gali kilti rizika, kad ne asmens anonimizuoti duomenys bus reidentifikuoti. Jeigu priimamas toks aktas, Komisija pagal 32 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant specialias tokių duomenų perdavimo trečiosioms valstybėms sąlygas.

Tos specialios sąlygos turi būti grindžiamos konkrečiame Sąjungos teisėkūros procedūra priimtame akte nustatytų ne asmens duomenų kategorijų pobūdžiu ir tų kategorijų laikymo ypač neskelbtinais motyvais atsižvelgiant į riziką, kad ne asmens anonimizuoti duomenys bus reidentifikuoti. Jos turi būti nediskriminacinės ir neviršyti to, kas būtina tame akte nustatytiems Sąjungos viešosios politikos tikslams pasiekti, laikantis Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų.

Jeigu to reikalaujama pagal konkrečius Sąjungos teisėkūros procedūra priimamus aktus, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, į tokias specialias sąlygas gali būti įtrauktos perdavimui arba šiuo atžvilgiu techninėms priemonėms taikytinos nuostatos, su duomenų pakartotiniu naudojimu trečiosiose valstybėse arba teisę tokius duomenis perduoti trečiosioms valstybėms turinčių asmenų kategorijomis susiję apribojimai arba – išimtiniais atvejais – su duomenų perdavimu trečiosioms valstybėms susiję apribojimai.

14.   Fizinis ar juridinis asmuo, kuriam suteikta teisė pakartotinai naudoti ne asmens duomenis, juos gali perduoti tik toms trečiosioms valstybėms, kurios atitinka 10, 12 ir 13 dalių reikalavimus.

6 straipsnis

Mokesčiai

1.   Viešojo sektoriaus įstaigos, leidžiančios pakartotinai naudoti 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas duomenų kategorijas, už leidimą pakartotinai naudoti tokius duomenis gali taikyti mokestį.

2.   Pagal 1 dalį taikomi mokesčiai turi būti skaidrūs, nediskriminaciniai, proporcingi, objektyviai pagrįsti ir neriboti konkurencijos.

3.   Viešojo sektoriaus įstaigos užtikrina galimybę mokestį taip pat sumokėti internetu, naudojantis plačiai prieinamomis tarptautinėmis mokėjimo paslaugomis, nepatiriant diskriminacijos dėl mokėjimo paslaugų teikėjo įsisteigimo vietos, mokėjimo priemonės išdavimo vietos ar mokėjimo sąskaitos buvimo vietos Sąjungoje.

4.   Jei viešojo sektoriaus įstaigos taiko mokestį, jos imasi priemonių, kuriomis teikiamos paskatos 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų duomenų kategorijų pakartotiniam naudojimui nekomerciniais tikslais, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų tikslais, ir MVĮ bei startuolių vykdomam pakartotiniam naudojimui, laikantis valstybės pagalbos taisyklių. Tuo požiūriu viešojo sektoriaus įstaigos taip pat gali suteikti galimybę naudotis duomenimis taikant sumažintą mokestį ar nemokamai, visų pirma MVĮ bei startuoliams, pilietinei visuomenei ir švietimo įstaigoms. Tuo tikslu viešojo sektoriaus įstaigos gali nustatyti pakartotinių naudotojų, kuriems duomenys pakartotinio naudojimo tikslais suteikiami taikant sumažintą mokestį ar nemokamai, kategorijų sąrašą. Tas sąrašas kartu su jam nustatyti naudojamais kriterijais skelbiamas viešai.

5.   Mokesčiai nustatomi pagal išlaidas, susijusias su prašymų dėl 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų duomenų kategorijų pakartotinio naudojimo nagrinėjimo procedūra ir apsiriboja būtinomis išlaidomis, susijusiomis su:

| a) | duomenų atgaminimu, teikimu ir platinimu; |
| --- | --- |

a)

duomenų atgaminimu, teikimu ir platinimu;

| b) | teisių patikrinimu; |
| --- | --- |

b)

teisių patikrinimu;

| c) | asmens duomenų bei komerciniu požiūriu neskelbtinų duomenų anoniminimu ar kitų formų paruošimu, kaip numatyta 5 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

c)

asmens duomenų bei komerciniu požiūriu neskelbtinų duomenų anoniminimu ar kitų formų paruošimu, kaip numatyta 5 straipsnio 3 dalyje;

| d) | saugios duomenų tvarkymo aplinkos palaikymu; |
| --- | --- |

d)

saugios duomenų tvarkymo aplinkos palaikymu;

| e) | viešajam sektoriui nepriklausančių trečiųjų šalių teisės leisti pakartotinai naudoti duomenis pagal šį skyrių įgijimu ir |
| --- | --- |

e)

viešajam sektoriui nepriklausančių trečiųjų šalių teisės leisti pakartotinai naudoti duomenis pagal šį skyrių įgijimu ir

| f) | padėjimu pakartotiniams naudotojams gauti duomenų subjektų, kurių teisėms ir interesams toks pakartotinis naudojimas gali turėti įtakos, sutikimą ir duomenų turėtojų, kurių teisėms ir interesams toks pakartotinis naudojimas gali turėti įtakos, leidimą. |
| --- | --- |

f)

padėjimu pakartotiniams naudotojams gauti duomenų subjektų, kurių teisėms ir interesams toks pakartotinis naudojimas gali turėti įtakos, sutikimą ir duomenų turėtojų, kurių teisėms ir interesams toks pakartotinis naudojimas gali turėti įtakos, leidimą.

6.   Valstybės narės nustato mokesčių apskaičiavimo kriterijus ir metodiką, ir tie kriterijai ir metodika turi būti paskelbti. Viešojo sektoriaus įstaiga paskelbia pagrindinių išlaidų kategorijų aprašą ir išlaidų paskirstymo taisykles.

7 straipsnis

Kompetentingos įstaigos

1.   Šiame straipsnyje nurodytoms užduotims vykdyti kiekviena valstybė narė paskiria vieną ar daugiau kompetentingų įstaigų, kurios gali būti kompetentingos tam tikruose sektoriuose ir kurios padeda viešojo sektoriaus įstaigoms, suteikiančioms galimybę pakartotinai naudoti 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas duomenų kategorijas arba atsisakančioms suteikti tokią galimybę. Valstybės narės gali arba įsteigti vieną ar daugiau naujų kompetentingų įstaigų, arba pasikliauti esamomis viešojo sektoriaus įstaigomis ar viešojo sektoriaus įstaigų vidaus tarnybomis, kurios atitinka šiame reglamente nustatytas sąlygas.

2.   Kompetentingoms įstaigoms gali būti pavesta suteikti galimybę pakartotinai naudoti 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas duomenų kategorijas vadovaujantis Sąjungos ar nacionaline teise, kuria numatoma tokia galimybė. Joms suteikiant ar atsisakant suteikti prieigą prie duomenų pakartotinio naudojimo, joms taikomi 4, 5, 6 ir 9 straipsniai.

3.   Kompetentingos įstaigos turi turėti tinkamus teisinius, finansinius, techninius bei žmogiškuosius išteklius, kad galėtų vykdyti joms priskirtas užduotis, be kita ko, jos turi turėti būtinas technines žinias, kad galėtų laikytis atitinkamos Sąjungos ar nacionalinės teisės dėl prieigos prie 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų duomenų kategorijų tvarkos.

4.   1 dalyje numatyta pagalba, prireikus, apima:

| a) | techninės paramos teikimą užtikrinant saugią duomenų tvarkymo aplinką, kad būtų suteikta galimybė pakartotinai naudoti duomenis; |
| --- | --- |

a)

techninės paramos teikimą užtikrinant saugią duomenų tvarkymo aplinką, kad būtų suteikta galimybė pakartotinai naudoti duomenis;

| b) | rekomendacijų ir techninės paramos, kaip geriausiai struktūrizuoti ir saugoti duomenis, kad tie duomenys būtų lengvai pasiekiami, teikimą; |
| --- | --- |

b)

rekomendacijų ir techninės paramos, kaip geriausiai struktūrizuoti ir saugoti duomenis, kad tie duomenys būtų lengvai pasiekiami, teikimą;

| c) | techninės paramos pseudoniminimui teikimą ir užtikrinimą, kad duomenys būtų tvarkomi tokiu būdu, kuriuo būtų veiksmingai išsaugotas duomenų, kuriuos leidžiama pakartotinai naudoti, informacijos privatumas, konfidencialumas, integralumas bei prieinamumas, įskaitant asmens duomenų anoniminimo, apibendrinimo, pašalinimo bei randomizacijos būdus ar kitus pažangius privatumo išsaugojimo metodus, taip pat komerciniu požiūriu neskelbtinos informacijos, įskaitant komercines paslaptis ar intelektinės nuosavybės teisėmis apsaugotą turinį, ištrynimą; |
| --- | --- |

c)

techninės paramos pseudoniminimui teikimą ir užtikrinimą, kad duomenys būtų tvarkomi tokiu būdu, kuriuo būtų veiksmingai išsaugotas duomenų, kuriuos leidžiama pakartotinai naudoti, informacijos privatumas, konfidencialumas, integralumas bei prieinamumas, įskaitant asmens duomenų anoniminimo, apibendrinimo, pašalinimo bei randomizacijos būdus ar kitus pažangius privatumo išsaugojimo metodus, taip pat komerciniu požiūriu neskelbtinos informacijos, įskaitant komercines paslaptis ar intelektinės nuosavybės teisėmis apsaugotą turinį, ištrynimą;

| d) | kai aktualu, pagalbą viešojo sektoriaus įstaigoms teikti paramą pakartotiniams naudotojams jiems prašant duomenų subjektų sutikimo dėl pakartotinio duomenų naudojimo arba duomenų turėtojų leidimo vadovaujantis konkrečiais jų sprendimais, įskaitant sprendimus dėl numatomos duomenų tvarkymo vietos jurisdikcijos, ir pagalbą viešojo sektoriaus įstaigoms nustatant techninius mechanizmus, kuriais būtų perduodami pakartotinių naudotojų prašymai duoti sutikimą arba leidimą, kai tai praktiškai įmanoma; |
| --- | --- |

d)

kai aktualu, pagalbą viešojo sektoriaus įstaigoms teikti paramą pakartotiniams naudotojams jiems prašant duomenų subjektų sutikimo dėl pakartotinio duomenų naudojimo arba duomenų turėtojų leidimo vadovaujantis konkrečiais jų sprendimais, įskaitant sprendimus dėl numatomos duomenų tvarkymo vietos jurisdikcijos, ir pagalbą viešojo sektoriaus įstaigoms nustatant techninius mechanizmus, kuriais būtų perduodami pakartotinių naudotojų prašymai duoti sutikimą arba leidimą, kai tai praktiškai įmanoma;

| e) | pagalbą viešojo sektoriaus įstaigoms įvertinant pakartotinių naudotojų pagal 5 straipsnio 10 dalį prisiimtų sutartinių įsipareigojimų tinkamumą. |
| --- | --- |

e)

pagalbą viešojo sektoriaus įstaigoms įvertinant pakartotinių naudotojų pagal 5 straipsnio 10 dalį prisiimtų sutartinių įsipareigojimų tinkamumą.

5.   Kiekviena valstybė narė ne vėliau kaip 2023 m. rugsėjo 24 d. praneša Komisijai apie pagal 1 dalį paskirtas kompetentingas įstaigas. Kiekviena valstybė narė taip pat praneša Komisijai apie visus vėlesnius tų kompetentingų įstaigų pasikeitimus.

8 straipsnis

Bendri informaciniai punktai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad visa aktuali informacija apie 5 ir 6 straipsnių taikymą būtų prieinama ir lengvai pasiekiama per bendrą informacinį punktą. Valstybės narės įsteigia naują įstaigą arba paskiria esamą įstaigą ar struktūrą bendru informaciniu punktu. Bendras informacinis punktas gali būti susietas su sektoriniais, regioniniais ar vietos informaciniais punktais. Bendro informacinio punkto funkcijos gali būti automatizuotos su sąlyga, kad viešojo sektoriaus įstaiga užtikrina tinkamą paramą.

2.   Bendras informacinis punktas turi būti kompetentingas priimti užklausas ar prašymus dėl 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų duomenų kategorijų pakartotinio naudojimo ir jas perduoti automatiniu būdu, kai tai įmanoma ir tinkama, kompetentingoms viešojo sektoriaus įstaigoms arba, kai aktualu, 7 straipsnio 1 dalyje nurodytoms kompetentingoms įstaigoms. Bendras informacinis punktas elektroninėmis priemonėmis pateikia registrų sąrašą, kuriame galima atlikti paiešką ir kuriame pateikiama visų prieinamų duomenų išteklių apžvalga, įskaitant, kai aktualu, tuos duomenų išteklius, kurie yra prieinami sektoriniuose, regioniniuose ar vietos informaciniuose punktuose, kartu pateikiant atitinkamą turimus duomenis apibūdinančią informaciją, įskaitant bent jau duomenų formatą bei dydį ir jų pakartotinio naudojimo sąlygas.

3.   Bendras informacinis punktas gali sukurti atskirą, supaprastintą ir gerai dokumentuotą informacinį kanalą MVĮ ir startuoliams, reaguojant į jų poreikius ir pajėgumus prašant leisti pakartotinai naudoti 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas duomenų kategorijas.

4.   Komisija įsteigia Europos bendrą prieigos punktą, siūlantį elektroninį duomenų, prieinamų nacionaliniuose bendruose informaciniuose punktuose, registrą, kuriame būtų galima atlikti paiešką, taip pat papildomą informaciją, kaip prašyti duomenų naudojantis tais nacionaliniais bendrais informaciniais punktais.

9 straipsnis

Pakartotinio naudojimo prašymų procedūra

1.   Sprendimą dėl 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų duomenų kategorijų pakartotinio naudojimo prašymo kompetentingos viešojo sektoriaus įstaigos ar 7 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompetentingos įstaigos priima per du mėnesius nuo prašymo gavimo dienos, nebent pagal nacionalinę teisę būtų nustatyti trumpesni laiko terminai.

Išskirtinai išsamių ir sudėtingų pakartotinio naudojimo prašymų atveju tas dviejų mėnesių laikotarpis gali būti pratęstas ne daugiau nei 30 dienų. Tokiais atvejais kompetentingos viešojo sektoriaus įstaigos ar 7 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompetentingos įstaigos prašymo pateikėjui kuo greičiau praneša apie tai, kad procedūrai atlikti reikia daugiau laiko, kartu nurodydamos vėlavimo priežastis.

2.   Fizinis ar juridinis asmuo, kuriam sprendimas, kaip nurodyta 1 dalyje, daro tiesioginį poveikį, turi realią žalos atlyginimo teisę valstybėje narėje, kurioje yra atitinkama įstaiga. Tokia žalos atlyginimo teisė nustatoma nacionalinėje teisėje ir apima peržiūros galimybę – peržiūrą galėtų atlikti nešališka įstaiga, kuri turi tinkamų ekspertinių žinių, kaip antai: nacionalinė konkurencijos institucija, atitinkama galimybės susipažinti su dokumentais institucija, priežiūros institucija, įsteigta pagal Reglamentą (ES) 2016/679, arba nacionalinė teisminė institucija, ir kurios sprendimai atitinkamai viešojo sektoriaus įstaigai ar kompetentingai institucijai yra privalomi.

III SKYRIUS

Duomenų tarpininkavimo paslaugoms taikytini reikalavimai

10 straipsnis

Duomenų tarpininkavimo paslaugos

Teikiant toliau išvardytas duomenų tarpininkavimo paslaugas laikomasi 12 straipsnio ir tokiam teikimui taikoma pranešimo procedūra:

| a) | tarpininkavimo paslaugos tarp duomenų turėtojų ir potencialių duomenų naudotojų, įskaitant tokioms paslaugoms teikti būtinų techninių ar kitokių priemonių suteikimą; tos paslaugos gali apimti dvišalius ar daugiašalius duomenų mainus arba duomenų mainų ar bendro duomenų naudojimo platformų ar duomenų bazių sukūrimą, taip pat kitos konkrečios duomenų turėtojų sąsajos su duomenų naudotojais infrastruktūros sukūrimą; |
| --- | --- |

a)

tarpininkavimo paslaugos tarp duomenų turėtojų ir potencialių duomenų naudotojų, įskaitant tokioms paslaugoms teikti būtinų techninių ar kitokių priemonių suteikimą; tos paslaugos gali apimti dvišalius ar daugiašalius duomenų mainus arba duomenų mainų ar bendro duomenų naudojimo platformų ar duomenų bazių sukūrimą, taip pat kitos konkrečios duomenų turėtojų sąsajos su duomenų naudotojais infrastruktūros sukūrimą;

| b) | tarpininkavimo paslaugos tarp duomenų subjektų, kurie siekia suteikti galimybę naudoti jų asmens duomenis, ar fizinių asmenų, kurie siekia suteikti galimybę naudoti ne asmens duomenis, ir potencialių duomenų naudotojų, įskaitant tokioms paslaugoms teikti techninių ar kitokių priemonių suteikimą ir, visų pirma, sąlygų naudotis Reglamente (ES) 2016/679 numatytomis duomenų subjektų teisėmis sudarymą; |
| --- | --- |

b)

tarpininkavimo paslaugos tarp duomenų subjektų, kurie siekia suteikti galimybę naudoti jų asmens duomenis, ar fizinių asmenų, kurie siekia suteikti galimybę naudoti ne asmens duomenis, ir potencialių duomenų naudotojų, įskaitant tokioms paslaugoms teikti techninių ar kitokių priemonių suteikimą ir, visų pirma, sąlygų naudotis Reglamente (ES) 2016/679 numatytomis duomenų subjektų teisėmis sudarymą;

| c) | duomenų kooperatyvų paslaugos. |
| --- | --- |

c)

duomenų kooperatyvų paslaugos.

11 straipsnis

Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų teikiamas pranešimas

1.   Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai, ketinantys teikti 10 straipsnyje nurodytas duomenų tarpininkavimo paslaugas, pateikia pranešimą už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingai kompetentingai institucijai.

2.   Šio reglamento tikslais duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas, kuris turi padalinių daugiau nei vienoje valstybėje narėje, laikomas priklausančiu valstybės narės, kurioje yra jo pagrindinė buveinė, jurisdikcijai; tai nedaro poveikio Sąjungos teisei, reglamentuojančiai tarpvalstybinius ieškinius dėl žalos atlyginimo ir susijusių procedūrų.

3.   Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas, kuris nėra įsisteigęs Sąjungoje, tačiau 10 straipsnyje nurodytas duomenų tarpininkavimo paslaugas siūlo Sąjungoje, paskiria teisinį atstovą vienoje iš valstybių narių, kuriose tos paslaugos siūlomos.

Siekiant užtikrinti atitiktį šiam reglamentui, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas įgalioja teisinį atstovą veikti kartu su juo arba jo vardu atvejais, kai į jį kreipiasi už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos ar duomenų subjektai ir duomenų turėtojai, visais klausimais, susijusiais su teikiamomis duomenų tarpininkavimo paslaugomis. Teisinis atstovas bendradarbiauja su už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingomis kompetentingomis institucijomis ir paprašytas jas išsamiai informuoja apie veiksmus ir nuostatas, kurių atitinkamai ėmėsi ar kurias įdiegė duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas šio reglamento laikymuisi užtikrinti.

Laikoma, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas priklauso valstybės narės, kurioje yra jo teisinis atstovas, jurisdikcijai. Tai, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas paskiria teisinį atstovą, nedaro poveikio teisiniams veiksmams, kurių gali būti imtasi duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo atžvilgiu.

4.   Pateikęs pranešimą pagal 1 dalį, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas gali pradėti vykdyti veiklą laikydamasis šiame skyriuje nustatytų sąlygų.

5.   1 dalyje nurodyto pranešimo pateikimas suteikia duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjui teisę teikti duomenų tarpininkavimo paslaugas visose valstybėse narėse.

6.   1 dalyje nurodytame pranešime nurodoma ši informacija:

| a) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo pavadinimas; |
| --- | --- |

a)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo pavadinimas;

| b) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo teisinis statusas, forma, nuosavybės struktūra, atitinkamos patronuojamosios įmonės ir, jei duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas yra įregistruotas prekybos ar kitame panašiame viešame nacionaliniame registre, registracijos numeris; |
| --- | --- |

b)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo teisinis statusas, forma, nuosavybės struktūra, atitinkamos patronuojamosios įmonės ir, jei duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas yra įregistruotas prekybos ar kitame panašiame viešame nacionaliniame registre, registracijos numeris;

| c) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo pagrindinės buveinės Sąjungoje, jeigu tokia yra, adresas ir, jei taikytina, bet kokio antrinio padalinio kitoje valstybėje narėje adresas arba jo teisinio atstovo adresas; |
| --- | --- |

c)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo pagrindinės buveinės Sąjungoje, jeigu tokia yra, adresas ir, jei taikytina, bet kokio antrinio padalinio kitoje valstybėje narėje adresas arba jo teisinio atstovo adresas;

| d) | vieša interneto svetainė, kurioje pateikiama išsami ir naujausia informacija apie duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėją ir jo veiklą, įskaitant bent jau a, b, c bei f punktuose nurodytą informaciją; |
| --- | --- |

d)

vieša interneto svetainė, kurioje pateikiama išsami ir naujausia informacija apie duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėją ir jo veiklą, įskaitant bent jau a, b, c bei f punktuose nurodytą informaciją;

| e) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo kontaktiniai asmenys ir kontaktiniai duomenys; |
| --- | --- |

e)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo kontaktiniai asmenys ir kontaktiniai duomenys;

| f) | duomenų tarpininkavimo paslaugos, kurią ketina teikti duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas, aprašymas, nurodant, kuriai iš 10 straipsnyje išvardytų kategorijų priskiriama tokia duomenų tarpininkavimo paslauga; |
| --- | --- |

f)

duomenų tarpininkavimo paslaugos, kurią ketina teikti duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas, aprašymas, nurodant, kuriai iš 10 straipsnyje išvardytų kategorijų priskiriama tokia duomenų tarpininkavimo paslauga;

| g) | numatoma veiklos pradžios data, jeigu ji skiriasi nuo pranešimo datos. |
| --- | --- |

g)

numatoma veiklos pradžios data, jeigu ji skiriasi nuo pranešimo datos.

7.   Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija užtikrina, kad pranešimo procedūra būtų nediskriminacinė ir neiškreiptų konkurencijos.

8.   Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo prašymu už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija per vieną savaitę nuo deramai ir išsamiai užpildyto pranešimo pateikimo paskelbia standartizuotą pareiškimą, kuriuo patvirtinama, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas yra pateikęs 1 dalyje nurodytą pranešimą ir kad pranešime pateikiama 6 dalyje nurodyta informacija.

9.   Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija, gavusi duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo prašymą, patvirtina, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas laikosi šio straipsnio ir 12 straipsnio. Gavęs tokį patvirtinimą, tas duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas savo rašytinėje ir žodinėje komunikacijoje gali naudoti žymą „Sąjungoje pripažintas duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas“ ir bendrą logotipą.

Siekiant užtikrinti, kad Sąjungoje pripažinti duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai būtų lengvai atpažįstami visoje Sąjungoje, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato bendro logotipo dizainą. Sąjungoje pripažinti duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai visose internetinėse ir ne internetinėse publikacijose, kurios yra susijusios su jų vykdoma duomenų tarpininkavimo veikla, aiškiai pateikia bendrą logotipą.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 33 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

10.   Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija Komisijai nedelsdama elektroninėmis priemonėmis praneša apie kiekvieną naują pranešimą. Komisija tvarko ir reguliariai atnaujina visų duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų, teikiančių savo paslaugas Sąjungoje, viešą registrą. Viešame registre skelbiama 6 dalies a, b, c, d, f ir g punktuose nurodyta informacija.

11.   Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija gali imti mokesčius už pranešimą pagal nacionalinę teisę. Tokie mokesčiai turi būti proporcingi, objektyvūs bei pagrįsti administracinėmis išlaidomis, susijusiomis su reikalavimų laikymosi stebėsena ir kita rinkos kontrolės veikla, kurią už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija vykdo duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų pranešimų atžvilgiu. MVĮ ir startuolių atveju už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija gali imti sumažintą mokestį arba gali netaikyti mokesčio.

12.   Apie informacijos, kuri pateikta pagal 6 dalį, pasikeitimus duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingai kompetentingai institucijai praneša per 14 dienų nuo pakeitimo dienos.

13.   Jei duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas nutraukia savo veiklą, jis apie tai per 15 dienų informuoja atitinkamą pagal 1, 2 ir 3 dalis nustatytą už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingą kompetentingą instituciją.

14.   Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija Komisijai nedelsdama elektroninėmis priemonėmis praneša apie kiekvieną 12 ir 13 dalyse nurodytą pranešimą. Komisija atitinkamai atnaujina viešą duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų Sąjungoje registrą.

12 straipsnis

Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikimo sąlygos

10 straipsnyje nurodytų duomenų tarpininkavimo paslaugų teikimui taikomos šios sąlygos:

| a) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas neturi naudoti duomenų, su kuriais susijusias duomenų tarpininkavimo paslaugas jis teikia, kitais tikslais, nei perduoti juos duomenų naudotojų žinion, ir duomenų tarpininkavimo paslaugas teikia per atskirą juridinį asmenį; |
| --- | --- |

a)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas neturi naudoti duomenų, su kuriais susijusias duomenų tarpininkavimo paslaugas jis teikia, kitais tikslais, nei perduoti juos duomenų naudotojų žinion, ir duomenų tarpininkavimo paslaugas teikia per atskirą juridinį asmenį;

| b) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikimo duomenų turėtojui ar duomenų naudotojui komercinės sąlygos, įskaitant kainų nustatymą, neturi priklausyti nuo to, ar duomenų turėtojas ar duomenų naudotojas naudojasi kitomis to paties duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo ar susijusio subjekto teikiamomis paslaugomis, o, jeigu taip nutiktų – nuo to, kokiu mastu duomenų turėtojas ar duomenų naudotojas naudojasi tokiomis kitomis paslaugomis; |
| --- | --- |

b)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikimo duomenų turėtojui ar duomenų naudotojui komercinės sąlygos, įskaitant kainų nustatymą, neturi priklausyti nuo to, ar duomenų turėtojas ar duomenų naudotojas naudojasi kitomis to paties duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo ar susijusio subjekto teikiamomis paslaugomis, o, jeigu taip nutiktų – nuo to, kokiu mastu duomenų turėtojas ar duomenų naudotojas naudojasi tokiomis kitomis paslaugomis;

| c) | surinkti duomenys apie bet kokią fizinio ar juridinio asmens veiklą duomenų tarpininkavimo paslaugos teikimo tikslais, įskaitant datą, laiką ir geografinės vietos duomenis, veiklos trukmę ir duomenų tarpininkavimo paslauga besinaudojančio asmens ryšius su kitais fiziniais ar juridiniais asmenimis, turi būti naudojami tik toms duomenų tarpininkavimo paslaugoms plėtoti; tai reiškia, kad duomenys gali būti naudojami sukčiavimui nustatyti ar kibernetiniam saugumui užtikrinti, ir jie, gavus prašymą, suteikiami duomenų turėtojams; |
| --- | --- |

c)

surinkti duomenys apie bet kokią fizinio ar juridinio asmens veiklą duomenų tarpininkavimo paslaugos teikimo tikslais, įskaitant datą, laiką ir geografinės vietos duomenis, veiklos trukmę ir duomenų tarpininkavimo paslauga besinaudojančio asmens ryšius su kitais fiziniais ar juridiniais asmenimis, turi būti naudojami tik toms duomenų tarpininkavimo paslaugoms plėtoti; tai reiškia, kad duomenys gali būti naudojami sukčiavimui nustatyti ar kibernetiniam saugumui užtikrinti, ir jie, gavus prašymą, suteikiami duomenų turėtojams;

| d) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas palengvina keitimąsi duomenimis tokiu formatu, kokiu jis duomenis gauna iš duomenų subjekto ar duomenų turėtojo, duomenis į specialius formatus konvertuoja tik sąveikumui sektoriuje ar tarp sektorių pagerinti arba jeigu to prašo duomenų naudotojas, arba jei to reikalaujama pagal Sąjungos teisę, arba suderinimui su tarptautiniais ar Europos duomenų standartais užtikrinti, taip pat duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas duomenų subjektams ar duomenų turėtojams suteikia galimybę nekonvertuoti duomenų, nebent pagal Sąjungos teisę jis būtų įgaliotas duomenis konvertuoti; |
| --- | --- |

d)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas palengvina keitimąsi duomenimis tokiu formatu, kokiu jis duomenis gauna iš duomenų subjekto ar duomenų turėtojo, duomenis į specialius formatus konvertuoja tik sąveikumui sektoriuje ar tarp sektorių pagerinti arba jeigu to prašo duomenų naudotojas, arba jei to reikalaujama pagal Sąjungos teisę, arba suderinimui su tarptautiniais ar Europos duomenų standartais užtikrinti, taip pat duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas duomenų subjektams ar duomenų turėtojams suteikia galimybę nekonvertuoti duomenų, nebent pagal Sąjungos teisę jis būtų įgaliotas duomenis konvertuoti;

| e) | duomenų tarpininkavimo paslaugos gali apimti papildomų konkrečių priemonių ir paslaugų siūlymą duomenų turėtojams ar duomenų subjektams siekiant konkretaus tikslo – palengvinti keitimąsi duomenimis; tai, pavyzdžiui, gali būti laikinas saugojimas, kuravimas, konvertavimas, anoniminimas ir pseudoniminimas; tokios priemonės naudojamos tik gavus aiškų duomenų turėtojo ar duomenų subjekto prašymą ar patvirtinimą, o siūlomos trečiųjų šalių priemonės tame kontekste duomenų nenaudojamos jokiais kitais tikslais; |
| --- | --- |

e)

duomenų tarpininkavimo paslaugos gali apimti papildomų konkrečių priemonių ir paslaugų siūlymą duomenų turėtojams ar duomenų subjektams siekiant konkretaus tikslo – palengvinti keitimąsi duomenimis; tai, pavyzdžiui, gali būti laikinas saugojimas, kuravimas, konvertavimas, anoniminimas ir pseudoniminimas; tokios priemonės naudojamos tik gavus aiškų duomenų turėtojo ar duomenų subjekto prašymą ar patvirtinimą, o siūlomos trečiųjų šalių priemonės tame kontekste duomenų nenaudojamos jokiais kitais tikslais;

| f) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas užtikrina, kad prieigos prie jo paslaugos procedūra tiek duomenų subjektams, tiek duomenų turėtojams ir duomenų naudotojams būtų sąžininga, skaidri ir nediskriminacinė; tai, be kita ko, apima kainas ir paslaugos teikimo sąlygas; |
| --- | --- |

f)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas užtikrina, kad prieigos prie jo paslaugos procedūra tiek duomenų subjektams, tiek duomenų turėtojams ir duomenų naudotojams būtų sąžininga, skaidri ir nediskriminacinė; tai, be kita ko, apima kainas ir paslaugos teikimo sąlygas;

| g) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas įdiegia procedūras, kuriomis užkertamas kelias sukčiavimui ar piktnaudžiavimui šalių, kurios naudodamosi jo duomenų tarpininkavimo paslaugomis siekia gauti prieigą, atžvilgiu; |
| --- | --- |

g)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas įdiegia procedūras, kuriomis užkertamas kelias sukčiavimui ar piktnaudžiavimui šalių, kurios naudodamosi jo duomenų tarpininkavimo paslaugomis siekia gauti prieigą, atžvilgiu;

| h) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas tuo atveju, kai jis tampa nemokus, užtikrina pagrįstą savo duomenų tarpininkavimo paslaugų teikimo tęstinumą, o, kai tokiomis duomenų tarpininkavimo paslaugomis užtikrinamas duomenų saugojimas, įdiegia mechanizmus, kuriais duomenų turėtojams ir duomenų naudotojams suteikiama galimybė gauti prieigą prie savo duomenų, juos perkelti ar atkurti, ir, jei tokios duomenų tarpininkavimo paslaugos teikiamos tarp duomenų subjektų ir duomenų naudotojų, duomenų subjektams suteikiama galimybė naudotis savo teisėmis; |
| --- | --- |

h)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas tuo atveju, kai jis tampa nemokus, užtikrina pagrįstą savo duomenų tarpininkavimo paslaugų teikimo tęstinumą, o, kai tokiomis duomenų tarpininkavimo paslaugomis užtikrinamas duomenų saugojimas, įdiegia mechanizmus, kuriais duomenų turėtojams ir duomenų naudotojams suteikiama galimybė gauti prieigą prie savo duomenų, juos perkelti ar atkurti, ir, jei tokios duomenų tarpininkavimo paslaugos teikiamos tarp duomenų subjektų ir duomenų naudotojų, duomenų subjektams suteikiama galimybė naudotis savo teisėmis;

| i) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas imasi tinkamų priemonių sąveikumui su kitomis duomenų tarpininkavimo paslaugomis užtikrinti, inter alia, taikydamas bendrai naudojamus atviruosius standartus sektoriuje, kuriame veikia duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas; |
| --- | --- |

i)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas imasi tinkamų priemonių sąveikumui su kitomis duomenų tarpininkavimo paslaugomis užtikrinti, inter alia, taikydamas bendrai naudojamus atviruosius standartus sektoriuje, kuriame veikia duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas;

inter alia

| j) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas įdiegia tinkamas technines, teisines ir organizacines priemones, kad pagal Sąjungos teisę ar atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę užkirstų kelią neteisėtam ne asmens duomenų perdavimui ar prieigai prie jų; |
| --- | --- |

j)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas įdiegia tinkamas technines, teisines ir organizacines priemones, kad pagal Sąjungos teisę ar atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę užkirstų kelią neteisėtam ne asmens duomenų perdavimui ar prieigai prie jų;

| k) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas nedelsdamas informuoja duomenų turėtojus neteisėto ne asmens duomenų, kuriais jis pasidalijo, perdavimo, prieigos prie jų ar jų naudojimo atvejį; |
| --- | --- |

k)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas nedelsdamas informuoja duomenų turėtojus neteisėto ne asmens duomenų, kuriais jis pasidalijo, perdavimo, prieigos prie jų ar jų naudojimo atvejį;

| l) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas imasi priemonių, kurios yra būtinos užtikrinti tinkamą ne asmens duomenų saugojimo, tvarkymo ir perdavimo saugumo lygį; duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas taip pat užtikrina aukščiausią konkurencijos požiūriu neskelbtinos informacijos saugojimo ir perdavimo saugumo lygį; |
| --- | --- |

l)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas imasi priemonių, kurios yra būtinos užtikrinti tinkamą ne asmens duomenų saugojimo, tvarkymo ir perdavimo saugumo lygį; duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas taip pat užtikrina aukščiausią konkurencijos požiūriu neskelbtinos informacijos saugojimo ir perdavimo saugumo lygį;

| m) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas siūlydamas paslaugas duomenų subjektams atsižvelgia į jų geriausius interesus, kai tai jiems sudaro palankesnes sąlygas naudotis savo teisėmis, visų pirma glaustai, skaidriai, suprantamai ir lengvai pasiekiamu būdu informuodamas ir, kai tikslinga, konsultuodamas duomenų subjektus dėl numatomų duomenų naudojimo būdų, kuriuos galėtų pasirinkti duomenų naudotojai, ir dėl su tokiu naudojimu susijusių standartinių sąlygų, prieš duomenų subjektams duodant savo sutikimą; |
| --- | --- |

m)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas siūlydamas paslaugas duomenų subjektams atsižvelgia į jų geriausius interesus, kai tai jiems sudaro palankesnes sąlygas naudotis savo teisėmis, visų pirma glaustai, skaidriai, suprantamai ir lengvai pasiekiamu būdu informuodamas ir, kai tikslinga, konsultuodamas duomenų subjektus dėl numatomų duomenų naudojimo būdų, kuriuos galėtų pasirinkti duomenų naudotojai, ir dėl su tokiu naudojimu susijusių standartinių sąlygų, prieš duomenų subjektams duodant savo sutikimą;

| n) | jei duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas teikia priemones duomenų subjektų sutikimui gauti ar siekdamas gauti leidimą tvarkyti duomenų turėtojų pateiktus duomenis, jis, kai aktualu, nurodo trečiosios valstybės jurisdikciją, kurioje, kaip numatoma, duomenys bus naudojami, ir duomenų subjektams suteikia priemones, kuriomis naudojantis duodamas ir atšaukiamas sutikimas, o duomenų turėtojams suteikia priemones, kuriomis naudojantis duodamas ir atšaukiamas leidimas tvarkyti duomenis; |
| --- | --- |

n)

jei duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas teikia priemones duomenų subjektų sutikimui gauti ar siekdamas gauti leidimą tvarkyti duomenų turėtojų pateiktus duomenis, jis, kai aktualu, nurodo trečiosios valstybės jurisdikciją, kurioje, kaip numatoma, duomenys bus naudojami, ir duomenų subjektams suteikia priemones, kuriomis naudojantis duodamas ir atšaukiamas sutikimas, o duomenų turėtojams suteikia priemones, kuriomis naudojantis duodamas ir atšaukiamas leidimas tvarkyti duomenis;

| o) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas veda duomenų tarpininkavimo veiklos žurnalą. |
| --- | --- |

o)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas veda duomenų tarpininkavimo veiklos žurnalą.

13 straipsnis

Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos

1.   Kiekviena valstybė narė paskiria vieną ar daugiau kompetentingų institucijų, atsakingų už užduočių, susijusių su duomenų tarpininkavimo paslaugoms skirta pranešimo procedūra, vykdymą, ir ne vėliau kaip 2023 m. rugsėjo 24 d. Komisijai praneša apie tas kompetentingas institucijas. Kiekviena valstybė narė Komisijai taip pat praneša apie visus vėlesnius tų kompetentingų institucijų pasikeitimus.

2.   Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos turi atitikti 26 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

3.   Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų įgaliojimai nedaro poveikio duomenų apsaugos institucijų, nacionalinių konkurencijos institucijų, už kibernetinį saugumą atsakingų institucijų ir kitų atitinkamų sektorinių institucijų įgaliojimams. Atsižvelgdamos į savo atitinkamą kompetenciją pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę, tos institucijos glaudžiai bendradarbiauja ir keičiasi informacija tiek, kiek tai yra būtina jų užduotims, susijusioms su duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjais, vykdyti, ir siekia užtikrinti sprendimų, priimamų taikant šį reglamentą, nuoseklumą.

14 straipsnis

Atitikties stebėsena

1.   Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos stebi ir prižiūri, kaip duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai atitinka šio skyriaus reikalavimus. Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija taip pat gali stebėti ir prižiūrėti, kaip duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai atitinka reikalavimus, remdamasi fizinio ar juridinio asmens prašymu.

2.   Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos turi įgaliojimus prašyti, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjai arba jų teisiniai atstovai pateiktų visą informaciją, kuri yra būtina siekiant patikrinti atitiktį šiame skyriuje nustatytiems reikalavimams. Prašymas pateikti informaciją turi būti proporcingas vykdomai užduočiai ir turi būti motyvuotas.

3.   Jei už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija nustato, kad duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas nesilaiko vieno ar daugiau šiame skyriuje nustatytų reikalavimų, ji apie nustatytus faktus praneša tam duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjui ir suteikia jam galimybę pareikšti savo nuomonę per 30 dienų nuo pranešimo gavimo.

4.   Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija turi įgaliojimus reikalauti, kad 3 dalyje nurodytas pažeidimas būtų nutrauktas per pagrįstą laikotarpį arba šiurkštaus pažeidimo atveju – nedelsiant, ir imasi tinkamų ir proporcingų priemonių, skirtų atitikčiai užtikrinti. Tuo atžvilgiu už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija, jei tinkama, turi įgaliojimus:

| a) | taikant administracines procedūras skirti atgrasomas finansines sankcijas, kurios gali apimti periodines sankcijas ir atgaline data taikomas sankcijas, ir (arba) inicijuoti teisines procedūras dėl baudų skyrimo; |
| --- | --- |

a)

taikant administracines procedūras skirti atgrasomas finansines sankcijas, kurios gali apimti periodines sankcijas ir atgaline data taikomas sankcijas, ir (arba) inicijuoti teisines procedūras dėl baudų skyrimo;

| b) | reikalauti, kad duomenų tarpininkavimo paslaugos teikimo pradžia būtų atidėta vėlesniam laikui arba kad tos paslaugos teikimas būtų sustabdytas, kol bus padaryti teikimo sąlygų pakeitimai, kurių reikalauja už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija, arba |
| --- | --- |

b)

reikalauti, kad duomenų tarpininkavimo paslaugos teikimo pradžia būtų atidėta vėlesniam laikui arba kad tos paslaugos teikimas būtų sustabdytas, kol bus padaryti teikimo sąlygų pakeitimai, kurių reikalauja už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija, arba

| c) | reikalauti, kad duomenų tarpininkavimo paslaugos teikimas būtų nutrauktas tuo atveju, kai nebuvo ištaisyti rimti ar pasikartojantys pažeidimai nepaisant išankstinio pranešimo pagal 3 dalį. |
| --- | --- |

c)

reikalauti, kad duomenų tarpininkavimo paslaugos teikimas būtų nutrauktas tuo atveju, kai nebuvo ištaisyti rimti ar pasikartojantys pažeidimai nepaisant išankstinio pranešimo pagal 3 dalį.

Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija, nurodžiusi nutraukti duomenų tarpininkavimo paslaugos teikimą pagal pirmos pastraipos c punktą, prašo Komisijos išbraukti duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėją iš duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų registro.

Jeigu duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas ištaiso pažeidimus, tas duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas pakartotinai teikia pranešimą už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingai kompetentingai institucijai. Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija Komisijai praneša apie kiekvieną naują pakartotinai pateiktą pranešimą.

5.   Jei duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas, kuris nėra įsisteigęs Sąjungoje, nepaskiria teisinio atstovo arba jo teisinis atstovas nepateikia būtinos informacijos, kurios prašo už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija, visapusiškai įrodančios atitiktį šio reglamento reikalavimams, už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija turi įgaliojimus įpareigoti atidėti duomenų tarpininkavimo paslaugų teikimo pradžią arba sustabdyti jų teikimą, kol bus paskirtas teisinis atstovas arba bus pateikta būtina informacija.

6.   Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos atitinkamam duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjui nedelsdamos praneša apie priemones, nustatytas pagal 4 bei 5 dalį ir apie jas pagrindžiančias priežastis, taip pat apie būtinus veiksmus, kurių turi būti imtasi siekiant pašalinti atitinkamus trūkumus, ir nustato pagrįstą, ne ilgesnį kaip 30 dienų, laikotarpį, per kurį duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas turi pradėti laikytis tų priemonių.

7.   Jeigu duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo pagrindinė buveinė arba jo teisinis atstovas yra vienoje valstybėje narėje, tačiau tas paslaugų teikėjas teikia paslaugas kitose valstybėse narėse, valstybės narės, kurioje yra jo pagrindinė buveinė ar teisinis atstovas, už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija ir tų kitų valstybių narių kompetentingos institucijos bendradarbiauja ir teikia viena kitai pagalbą. Tokia pagalba ir bendradarbiavimas gali apimti atitinkamų už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų tarpusavio keitimąsi informacija, siekiant vykdyti joms pagal šį reglamentą nustatytas užduotis, ir pagrįstus prašymus imtis šiame straipsnyje nurodytų priemonių.

Jei už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija vienoje valstybėje narėje prašo kitos valstybės narės už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos pagalbos, ji pateikia pagrįstą prašymą. Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija gavusi tokį prašymą nedelsdama ir per laikotarpį, kuris yra proporcingas atsižvelgiant į prašymo skubą, pateikia atsakymą.

Visa informacija, kuria keičiamasi prašomos pagalbos kontekste ir kuri pateikiama pagal šią dalį, naudojama tik tuo klausimu, kuriuo jos buvo paprašyta.

15 straipsnis

Išimtys

Šis skyrius netaikomas pripažintoms duomenų altruizmo organizacijoms ar kitiems ne pelno subjektams tiek, kiek jų veiklą sudaro duomenų, kuriuos duomenų altruizmo pagrindu teikia fiziniai ar juridiniai asmenys, rinkimas bendrojo intereso tikslais, išskyrus kai tos organizacijos ir subjektai siekia užmegzti komercinius santykius tarp neapibrėžto skaičiaus duomenų subjektų bei duomenų turėtojų ir duomenų naudotojų.

IV SKYRIUS

Duomenų altruizmas

16 straipsnis

Nacionalinės duomenų altruizmo priemonės

Valstybės narės gali įdiegti organizacines ir (arba) technines priemones siekiant sudaryti palankesnes sąlygas duomenų altruizmui. Tuo tikslu valstybės narės gali nustatyti nacionalinę duomenų altruizmo politiką. Ta nacionaline politika, visų pirma, duomenų subjektams gali būti padedama duomenų altruizmo tikslais savanoriškai teikti galimybę susipažinti su jais susijusiais viešojo sektoriaus įstaigų turimais asmens duomenimis ir ja gali būti nustatoma būtina informacija, kurią reikia pateikti duomenų subjektams, susijusią su jų duomenų pakartotiniu naudojimu bendrojo intereso tikslais.

Jeigu valstybė narė plėtoja tokią nacionalinę politiką, ji apie tai praneša Komisijai.

17 straipsnis

Vieši pripažintų duomenų altruizmo organizacijų registrai

1.   Kiekviena už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakinga kompetentinga institucija tvarko ir reguliariai atnaujina viešą pripažintų duomenų altruizmo organizacijų nacionalinį registrą.

2.   Informacijos tikslais Komisija veda viešą pripažintų duomenų altruizmo organizacijų Sąjungos registrą. Jei subjektas yra pagal 18 straipsnį įregistruotas viešame pripažintų duomenų altruizmo organizacijų nacionaliniame registre, jis savo rašytinėje ir žodinėje komunikacijoje gali naudoti žymą „Sąjungoje pripažinta duomenų altruizmo organizacija“, taip pat naudoti bendrą logotipą.

Siekiant užtikrinti, kad pripažintos duomenų altruizmo organizacijos būtų lengvai atpažįstamos visoje Sąjungoje, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato bendro logotipo dizainą. Pripažintos duomenų altruizmo organizacijos visose internetinėse ir ne internetinėse publikacijose, susijusiose su jų vykdoma duomenų altruizmo veikla, aiškiai pateikia bendrą logotipą. Prie bendro logotipo pridedamas QR kodas su nuoroda į viešą pripažintų duomenų altruizmo organizacijų Sąjungos registrą.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 33 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

18 straipsnis

Bendrieji registracijos reikalavimai

Kad atitiktų registracijos viešame pripažintų duomenų altruizmo organizacijų nacionaliniame registre reikalavimus, subjektas turi:

| a) | vykdyti duomenų altruizmo veiklą; |
| --- | --- |

a)

vykdyti duomenų altruizmo veiklą;

| b) | būti juridinis asmuo, įsteigtas pagal nacionalinę teisę, kad siektų bendrojo intereso tikslų, kaip numatyta, kai taikytina, nacionalinėje teisėje; |
| --- | --- |

b)

būti juridinis asmuo, įsteigtas pagal nacionalinę teisę, kad siektų bendrojo intereso tikslų, kaip numatyta, kai taikytina, nacionalinėje teisėje;

| c) | veikti ne pelno pagrindu ir būti teisiškai nepriklausomas nuo bet kokio subjekto, kuris veikia pelno pagrindu; |
| --- | --- |

c)

veikti ne pelno pagrindu ir būti teisiškai nepriklausomas nuo bet kokio subjekto, kuris veikia pelno pagrindu;

| d) | vykdyti savo duomenų altruizmo veiklą per struktūrą, kuri yra funkciškai atskirta nuo jo kitos veiklos; |
| --- | --- |

d)

vykdyti savo duomenų altruizmo veiklą per struktūrą, kuri yra funkciškai atskirta nuo jo kitos veiklos;

| e) | atitikti 22 straipsnio 1 dalyje nurodyto taisyklių sąvado reikalavimus ne vėliau kaip per 18 mėnesių po toje dalyje nurodytų deleguotųjų aktų įsigaliojimo dienos. |
| --- | --- |

e)

atitikti 22 straipsnio 1 dalyje nurodyto taisyklių sąvado reikalavimus ne vėliau kaip per 18 mėnesių po toje dalyje nurodytų deleguotųjų aktų įsigaliojimo dienos.

19 straipsnis

Pripažintų duomenų altruizmo organizacijų registracija

1.   Subjektas, kuris atitinka 18 straipsnyje nustatytus reikalavimus, gali pateikti paraišką dėl registracijos viešame pripažintų duomenų altruizmo organizacijų nacionaliniame registre valstybėje narėje, kurioje jis yra įsisteigęs.

2.   Subjektas, kuris atitinka 18 straipsnyje nustatytus reikalavimus ir turi padalinių daugiau nei vienoje valstybėje narėje, gali pateikti paraišką dėl registracijos viešame pripažintų duomenų altruizmo organizacijų nacionaliniame registre valstybėje narėje, kurioje yra jo pagrindinė buveinė.

3.   Subjektas, kuris tenkina 18 straipsnio reikalavimus, bet kuris nėra įsisteigęs Sąjungoje, paskiria teisinį atstovą vienoje iš valstybių narių, kurioje yra siūlomos duomenų altruizmo paslaugos.

Siekiant užtikrinti atitiktį šiam reglamentui, subjektas įgalioja teisinį atstovą, kad už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingos kompetentingos institucijos arba duomenų subjektai ir duomenų turėtojai, visais su tuo subjektu susijusiais klausimais galėtų kreiptis į teisinį atstovą papildomai arba vietoj subjekto. Teisinis atstovas bendradarbiauja su už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingomis kompetentingomis institucijomis ir, jų prašymu, jas išsamiai informuoja apie veiksmus ir nuostatas, kurių subjektas atitinkamai ėmėsi arba kurias priėmė, kad užtikrintų atitiktį šiam reglamentui.

Laikoma, kad subjektas priklauso valstybės narės, kurioje yra jo teisinis atstovas, jurisdikcijai. Toks subjektas gali pateikti paraišką dėl registracijos viešame pripažintų duomenų altruizmo organizacijų nacionaliniame registre toje valstybėje narėje. Tai, kad subjektas paskiria teisinį atstovą, nedaro poveikio jokiems teisiniams veiksmams, kurių galėtų būti imtasi subjekto atžvilgiu.

4.   1, 2 ir 3 dalyse nurodytose paraiškose dėl registracijos pateikiama ši informacija:

| a) | subjekto pavadinimas; |
| --- | --- |

a)

subjekto pavadinimas;

| b) | subjekto teisinis statusas, forma ir, jei subjektas yra įregistruotas viešame nacionaliniame registre, registracijos numeris; |
| --- | --- |

b)

subjekto teisinis statusas, forma ir, jei subjektas yra įregistruotas viešame nacionaliniame registre, registracijos numeris;

| c) | subjekto įstatai, jei tinkama; |
| --- | --- |

c)

subjekto įstatai, jei tinkama;

| d) | subjekto pajamų šaltiniai; |
| --- | --- |

d)

subjekto pajamų šaltiniai;

| e) | subjekto pagrindinės buveinės Sąjungoje, jeigu tokia yra, adresas ir, jei taikytina, bet kokio antrinio padalinio kitoje valstybėje narėje adresas arba teisinio atstovo adresas; |
| --- | --- |

e)

subjekto pagrindinės buveinės Sąjungoje, jeigu tokia yra, adresas ir, jei taikytina, bet kokio antrinio padalinio kitoje valstybėje narėje adresas arba teisinio atstovo adresas;

| f) | vieša interneto svetainė, kurioje pateikiama išsami ir naujausia informacija apie subjektą ir jo veiklą, įskaitant bent jau a, b, d, e bei h punktuose nurodytą informaciją; |
| --- | --- |

f)

vieša interneto svetainė, kurioje pateikiama išsami ir naujausia informacija apie subjektą ir jo veiklą, įskaitant bent jau a, b, d, e bei h punktuose nurodytą informaciją;

| g) | subjekto kontaktiniai asmenys ir kontaktiniai duomenys; |
| --- | --- |

g)

subjekto kontaktiniai asmenys ir kontaktiniai duomenys;

| h) | bendrojo intereso tikslai, kuriuos jis ketina propaguoti rinkdamas duomenis; |
| --- | --- |

h)

bendrojo intereso tikslai, kuriuos jis ketina propaguoti rinkdamas duomenis;

| i) | duomenų, kuriuos subjektas ketina valdyti ar tvarkyti, pobūdis ir – jei tai asmens duomenys – jų kategorijos; |
| --- | --- |

i)

duomenų, kuriuos subjektas ketina valdyti ar tvarkyti, pobūdis ir – jei tai asmens duomenys – jų kategorijos;

| j) | visi kiti dokumentai, kurie patvirtina, kad įvykdyti 18 straipsnyje nustatyti reikalavimai. |
| --- | --- |

j)

visi kiti dokumentai, kurie patvirtina, kad įvykdyti 18 straipsnyje nustatyti reikalavimai.

5.   Jei subjektas pateikė visą būtiną informaciją pagal 4 dalį, o už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakinga kompetentinga institucija, įvertinusi paraišką dėl registracijos, nustatė, kad subjektas atitinka 18 straipsnyje nustatytus reikalavimus, ji įregistruoja subjektą viešame pripažintų duomenų altruizmo organizacijų nacionaliniame registre per 12 savaičių po paraiškos dėl registracijos gavimo dienos. Registracija galioja visose valstybėse narėse.

Už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakinga kompetentinga institucija apie visus registravimo atvejus praneša Komisijai. Komisija tą registracijos faktą įtraukią į viešą pripažintų duomenų altruizmo organizacijų Sąjungos registrą.

6.   4 dalies a, b, f, g bei h punktuose nurodyta informacija skelbiama atitinkamame viešame pripažintų duomenų altruizmo organizacijų nacionaliniame registre.

7.   Pripažinta duomenų altruizmo organizacija apie informacijos, kuri pateikta pagal 4 dalį, pasikeitimus už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingai kompetentingai institucijai praneša per 14 dienų nuo informacijos pasikeitimo dienos.

Už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakinga kompetentinga institucija Komisijai nedelsdama elektroninėmis priemonėmis praneša apie kiekvieną tokį pranešimą. Remdamasi tokiu pranešimu, Komisija nedelsdama atnaujina viešą pripažintų duomenų altruizmo organizacijų Sąjungos registrą.

20 straipsnis

Skaidrumo reikalavimai

1.   Pripažinta duomenų altruizmo organizacija tvarko išsamius ir tikslius įrašus apie:

| a) | visus fizinius ar juridinius asmenis, kuriems buvo suteikta galimybė tvarkyti tos pripažintos duomenų altruizmo organizacijos turimus duomenis, ir jų kontaktinius duomenis; |
| --- | --- |

a)

visus fizinius ar juridinius asmenis, kuriems buvo suteikta galimybė tvarkyti tos pripažintos duomenų altruizmo organizacijos turimus duomenis, ir jų kontaktinius duomenis;

| b) | asmens duomenų tvarkymo arba ne asmens duomenų naudojimo datą ar trukmę; |
| --- | --- |

b)

asmens duomenų tvarkymo arba ne asmens duomenų naudojimo datą ar trukmę;

| c) | fizinio ar juridinio asmens, kuriam buvo suteikta galimybė tvarkyti duomenis, nurodytą tvarkymo paskirtį; |
| --- | --- |

c)

fizinio ar juridinio asmens, kuriam buvo suteikta galimybė tvarkyti duomenis, nurodytą tvarkymo paskirtį;

| d) | duomenis tvarkančių fizinių ar juridinių asmenų sumokėtus mokesčius, jeigu tokių buvo. |
| --- | --- |

d)

duomenis tvarkančių fizinių ar juridinių asmenų sumokėtus mokesčius, jeigu tokių buvo.

2.   Pripažinta duomenų altruizmo organizacija parengia ir atitinkamai už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingai kompetentingai institucijai pateikia metinę veiklos ataskaitą, kurioje pateikiama bent ši informacija:

| a) | informacija apie pripažintos duomenų altruizmo organizacijos veiklą; |
| --- | --- |

a)

informacija apie pripažintos duomenų altruizmo organizacijos veiklą;

| b) | aprašymas, kaip atitinkamais finansiniais metais buvo propaguojami bendrojo intereso tikslai, kuriais buvo renkami duomenys; |
| --- | --- |

b)

aprašymas, kaip atitinkamais finansiniais metais buvo propaguojami bendrojo intereso tikslai, kuriais buvo renkami duomenys;

| c) | visų fizinių ir juridinių asmenų, kuriems buvo leista tvarkyti jos turimus duomenis, sąrašas, įskaitant bendrojo intereso tikslų, kurių siekiama tokiu duomenų tvarkymu, aprašymą ir techninių tokio duomenų tvarkymo priemonių, įskaitant taikytus privatumo užtikrinimo ir duomenų apsaugos metodus, aprašymą; |
| --- | --- |

c)

visų fizinių ir juridinių asmenų, kuriems buvo leista tvarkyti jos turimus duomenis, sąrašas, įskaitant bendrojo intereso tikslų, kurių siekiama tokiu duomenų tvarkymu, aprašymą ir techninių tokio duomenų tvarkymo priemonių, įskaitant taikytus privatumo užtikrinimo ir duomenų apsaugos metodus, aprašymą;

| d) | kai taikytina, duomenų tvarkymo, kurį pripažinta duomenų altruizmo organizacija leido vykdyti, rezultatų santrauka; |
| --- | --- |

d)

kai taikytina, duomenų tvarkymo, kurį pripažinta duomenų altruizmo organizacija leido vykdyti, rezultatų santrauka;

| e) | informacija apie pripažintos duomenų altruizmo organizacijos pajamų šaltinius, ypač apie visas pajamas, gautas dėl prieigos prie duomenų suteikimo, ir apie išlaidas. |
| --- | --- |

e)

informacija apie pripažintos duomenų altruizmo organizacijos pajamų šaltinius, ypač apie visas pajamas, gautas dėl prieigos prie duomenų suteikimo, ir apie išlaidas.

21 straipsnis

Konkretūs reikalavimai dėl duomenų subjektų ir duomenų turėtojų teisių ir interesų, susijusių su jų duomenimis, apsaugos

1.   Pripažinta duomenų altruizmo organizacija, prieš pradėdama tvarkyti duomenų subjektų ar duomenų turėtojų duomenis, aiškiu ir lengvai suprantamu būdu juos informuoja apie:

| a) | bendrojo intereso tikslus ir, jeigu taikytina, apie konkretų, aiškų ir teisėtą tikslą, kuriuo asmens duomenys turi būti tvarkomi, ir kuriais ji duomenų naudotojui leidžia tvarkyti jų duomenis; |
| --- | --- |

a)

bendrojo intereso tikslus ir, jeigu taikytina, apie konkretų, aiškų ir teisėtą tikslą, kuriuo asmens duomenys turi būti tvarkomi, ir kuriais ji duomenų naudotojui leidžia tvarkyti jų duomenis;

| b) | duomenų tvarkymo vietą ir bendrojo intereso tikslus, kuriais ji leidžia tvarkyti duomenis trečiojoje valstybėje, jei tuos duomenis tvarko pripažinta duomenų altruizmo organizacija. |
| --- | --- |

b)

duomenų tvarkymo vietą ir bendrojo intereso tikslus, kuriais ji leidžia tvarkyti duomenis trečiojoje valstybėje, jei tuos duomenis tvarko pripažinta duomenų altruizmo organizacija.

2.   Pripažinta duomenų altruizmo organizacija nenaudoja duomenų kitais nei bendrojo intereso tikslais, kuriais duomenų subjektas ar duomenų turėtojas leidžia tvarkyti duomenis. Pripažinta duomenų altruizmo organizacija netaiko klaidinančios rinkodaros praktikos, siekdama paskatinti duomenų teikimą.

3.   Pripažinta duomenų altruizmo organizacija teikia priemones, skirtas duomenų subjektų sutikimui gauti arba siekdama gauti leidimus tvarkyti duomenų turėtojų pateiktus duomenis. Pripažinta duomenų altruizmo organizacija taip pat teikia priemones, skirtas tokiam sutikimui ar leidimui lengvai atšaukti.

4.   Pripažinta duomenų altruizmo organizacija imasi priemonių, kad užtikrintų tinkamą ne asmens duomenų, kuriuos ji surinko duomenų altruizmo pagrindu, saugojimo ir tvarkymo saugumo lygį.

5.   Pripažinta duomenų altruizmo organizacija nedelsdama informuoja duomenų turėtojus, jei ne asmens duomenys, kuriais ji pasidalijo, buvo neteisėtai perduoti, prie jų buvo neteisėtai prieita arba jie buvo neteisėtai naudojami.

6.   Jei pripažinta duomenų altruizmo organizacija palengvina trečiųjų šalių vykdomą duomenų tvarkymą, be kita ko, teikdama priemones, skirtas duomenų subjektų sutikimui gauti arba leidimams tvarkyti duomenų turėtojų pateiktus duomenis gauti, ji, kai aktualu, nurodo trečiosios valstybės jurisdikciją, kurioje numatoma tuos duomenis naudoti.

22 straipsnis

Taisyklių sąvadas

1.   Komisija pagal 32 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas sudarant taisyklių sąvadą, kuriame nustatomi:

| a) | tinkami informavimo reikalavimai siekiant užtikrinti, kad duomenų subjektams ir duomenų turėtojams, prieš jiems duodant sutikimą ar leidimą duomenų altruizmo tikslais, būtų pateikta pakankamai išsami, aiški ir skaidri informacija apie duomenų naudojimą, priemones, skirtas sutikimui ar leidimui duoti ir atšaukti, taip pat priemones, kurių imtasi siekiant išvengti netinkamo duomenų, kuriais dalijamasi su duomenų altruizmo organizacija, naudojimo; |
| --- | --- |

a)

tinkami informavimo reikalavimai siekiant užtikrinti, kad duomenų subjektams ir duomenų turėtojams, prieš jiems duodant sutikimą ar leidimą duomenų altruizmo tikslais, būtų pateikta pakankamai išsami, aiški ir skaidri informacija apie duomenų naudojimą, priemones, skirtas sutikimui ar leidimui duoti ir atšaukti, taip pat priemones, kurių imtasi siekiant išvengti netinkamo duomenų, kuriais dalijamasi su duomenų altruizmo organizacija, naudojimo;

| b) | tinkami techniniai bei saugumo reikalavimai siekiant užtikrinti tinkamą duomenų saugojimo ir tvarkymo, taip pat priemonių, skirtų sutikimui ar leidimui duoti ir atšaukti, saugumo lygį; |
| --- | --- |

b)

tinkami techniniai bei saugumo reikalavimai siekiant užtikrinti tinkamą duomenų saugojimo ir tvarkymo, taip pat priemonių, skirtų sutikimui ar leidimui duoti ir atšaukti, saugumo lygį;

| c) | komunikacijos veiksmų gairės, kuriose laikomasi daugiadalykio požiūrio, siekiant didinti atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, visų pirma duomenų turėtojų ir duomenų subjektų, kurie potencialiai dalytųsi savo duomenimis, informuotumą apie duomenų altruizmą, apie paskyrimą Sąjungoje pripažinta duomenų altruizmo organizacija ir apie taisyklių sąvadą; |
| --- | --- |

c)

komunikacijos veiksmų gairės, kuriose laikomasi daugiadalykio požiūrio, siekiant didinti atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, visų pirma duomenų turėtojų ir duomenų subjektų, kurie potencialiai dalytųsi savo duomenimis, informuotumą apie duomenų altruizmą, apie paskyrimą Sąjungoje pripažinta duomenų altruizmo organizacija ir apie taisyklių sąvadą;

| d) | rekomendacijos dėl atitinkamų sąveikumo standartų. |
| --- | --- |

d)

rekomendacijos dėl atitinkamų sąveikumo standartų.

2.   1 dalyje nurodytas taisyklių sąvadas rengiamas glaudžiai bendradarbiaujant su duomenų altruizmo organizacijomis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais.

23 straipsnis

Už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingos kompetentingos institucijos

1.   Kiekviena valstybė narė paskiria vieną ar daugiau kompetentingų institucijų, atsakingų už savo viešą pripažintų duomenų altruizmo organizacijų nacionalinį registrą.

Už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingos kompetentingos institucijos turi atitikti 26 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

2.   Kiekviena valstybė narė ne vėliau kaip 2023 m. rugsėjo 24 d. Komisijai praneša apie savo už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingas kompetentingas institucijas. Kiekviena valstybė narė Komisijai taip pat praneša apie visus vėlesnius tų kompetentingų institucijų pasikeitimus.

3.   Valstybės narės už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakinga kompetentinga institucija savo užduotis vykdo bendradarbiaudama su atitinkama duomenų apsaugos institucija, jei tokios užduotys yra susijusios su asmens duomenų tvarkymu, taip pat su atitinkamomis tos valstybės narės sektorinėmis institucijomis.

24 straipsnis

Atitikties stebėsena

1.   Už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingos kompetentingos institucijos stebi ir prižiūri, ar pripažintos duomenų altruizmo organizacijos atitinka šiame skyriuje nustatytus reikalavimus. Už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakinga kompetentinga institucija taip pat gali stebėti ir prižiūrėti, kaip tokios pripažintos duomenų altruizmo organizacijos atitinka reikalavimus, remdamasi fizinio ar juridinio asmens prašymu.

2.   Už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingos kompetentingos institucijos turi įgaliojimus prašyti, kad pripažintos duomenų altruizmo organizacijos pateiktų informaciją, būtiną siekiant patikrinti atitiktį šio skyriaus reikalavimams. Prašymas pateikti informaciją turi būti proporcingas vykdomai užduočiai ir turi būti motyvuotas.

3.   Jei už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakinga kompetentinga institucija nustato, kad pripažinta duomenų altruizmo organizacija nesilaiko vieno ar daugiau šiame skyriuje nustatytų reikalavimų, ji pripažintai duomenų altruizmo organizacijai praneša apie nustatytus faktus ir suteikia jai galimybę pareikšti savo nuomonę per 30 dienų nuo pranešimo gavimo.

4.   Už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakinga kompetentinga institucija turi įgaliojimus reikalauti, kad 3 dalyje nurodytas pažeidimas būtų nutrauktas nedelsiant arba per pagrįstą laikotarpį, ir imasi tinkamų ir proporcingų priemonių atitikčiai užtikrinti.

5.   Jeigu pripažinta duomenų altruizmo organizacija nesilaiko vieno ar daugiau šiame skyriuje nustatytų reikalavimų net ir po to, kai už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakinga kompetentinga institucija apie tai jai pranešė pagal 3 dalį, ta pripažinta duomenų altruizmo organizacija:

| a) | praranda teisę rašytinėje ir žodinėje komunikacijoje naudoti žymą „Sąjungoje pripažinta duomenų altruizmo organizacija“; |
| --- | --- |

a)

praranda teisę rašytinėje ir žodinėje komunikacijoje naudoti žymą „Sąjungoje pripažinta duomenų altruizmo organizacija“;

| b) | pašalinamas iš atitinkamo viešo pripažintų duomenų altruizmo organizacijų nacionalinio registro ir iš viešo pripažintų duomenų altruizmo organizacijų Sąjungos registro. |
| --- | --- |

b)

pašalinamas iš atitinkamo viešo pripažintų duomenų altruizmo organizacijų nacionalinio registro ir iš viešo pripažintų duomenų altruizmo organizacijų Sąjungos registro.

Bet kurį sprendimą, kuriuo pagal pirmos pastraipos a punktą panaikinama teisė naudoti žymą „Sąjungoje pripažinta duomenų altruizmo organizacija“, už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingos kompetentingos institucijos skelbia viešai.

6.   Jeigu pripažinta duomenų altruizmo organizacija turi pagrindinę buveinę ar savo teisinį atstovą vienoje valstybėje narėje, tačiau vykdo veiklą kitose valstybėse narėse, valstybės narės, kurioje yra pagrindinė buveinė ar teisinis atstovas, už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakinga kompetentinga institucija ir tų kitų valstybių narių už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingos kompetentingos institucijos bendradarbiauja ir teikia viena kitai pagalbą. Tokia pagalba ir bendradarbiavimas gali apimti atitinkamų už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingų kompetentingų institucijų keitimąsi informacija, siekiant vykdyti joms pagal šį reglamentą nustatytas užduotis, ir pagrįstus prašymus imtis šiame straipsnyje nurodytų priemonių.

Jei už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakinga kompetentinga institucija vienoje valstybėje narėje prašo pagalbos iš už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingos kompetentingos institucijos kitoje valstybėje narėje, ji pateikia pagrįstą prašymą. Už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakinga kompetentinga institucija gavusi tokį prašymą nedelsdama ir per laikotarpį, kuris yra proporcingas atsižvelgiant į prašymo skubą, pateikia atsakymą.

Visa informacija, kuria apsikeista pagal pagalbos prašymą ir kuri pateikta pagal šią dalį, gali būti naudojama tik tuo klausimu, kuriuo jos buvo paprašyta.

25 straipsnis

Europos duomenų altruizmo sutikimo forma

1.   Siekdama palengvinti duomenų altruizmu grindžiamą duomenų rinkimą, Komisija, pasikonsultavusi su Europos duomenų apsaugos valdyba, atsižvelgdama į Europos duomenų inovacijų valdybos rekomendacijas ir tinkamai įtraukdama atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma ir plėtojama Europos duomenų altruizmo sutikimo forma. Forma užtikrina, kad sutikimas ar leidimas visose valstybėse narėse būtų gautas vienodu formatu. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 33 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

2.   Europos duomenų altruizmo sutikimo forma turi būti modulinės sandaros, leidžiančios ją pritaikyti konkretiems sektoriams ir skirtingiems tikslams.

3.   Europos duomenų altruizmo sutikimo forma užtikrinama, kad tais atvejais, kai pateikiami asmens duomenys, duomenų subjektai galėtų duoti sutikimą dėl konkrečios duomenų tvarkymo operacijos ir jį atšaukti laikantis Reglamento (ES) 2016/679 reikalavimų.

4.   Forma turi būti prieinama taip, kad ją būtų galima atspausdinti popieriuje ir lengvai suprasti, taip pat elektronine, kompiuteriu skaitoma forma.

V SKYRIUS

Kompetentingos institucijos ir procedūrinės nuostatos

26 straipsnis

Reikalavimai, susiję su kompetentingomis institucijomis

1.   Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingos kompetentingos institucijos turi būti teisiškai atskirtos ir funkciškai nepriklausomos nuo visų duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų arba pripažintų duomenų altruizmo organizacijų. Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingų kompetentingų institucijų funkcijas gali atlikti ta pati institucija. Tais tikslais valstybės narės gali įsteigti vieną ar daugiau naujų institucijų arba pasikliauti esamomis.

2.   Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingos kompetentingos institucijos savo užduotis vykdo nešališkai, skaidriai, nuosekliai, patikimai ir laiku. Kai jos vykdo savo užduotis, jos užtikrina sąžiningą konkurenciją ir nediskriminavimą.

3.   Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingų kompetentingų institucijų vyresnioji vadovybė ir už atitinkamų užduočių atlikimą atsakingi darbuotojai negali būti jų vertinamų paslaugų projektuotojai, gamintojai, teikėjai, įrengėjai, pirkėjai, savininkai, naudotojai ar prižiūrėtojai arba tų šalių įgaliotieji atstovai. Tai neužkerta kelio naudojimuisi įvertintomis paslaugomis, kurios yra būtinos už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingos kompetentingos institucijos veiklos vykdymui, arba naudojimuisi tokiomis paslaugomis asmeniniais tikslais.

4.   Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingų kompetentingų institucijų vyresnioji vadovybė ir darbuotojai negali užsiimti jokia veikla, kuri jiems galėtų trukdyti nepriklausomai priimti sprendimus arba sąžiningai vykdyti jiems priskirtą vertinimo veiklą.

5.   Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingos kompetentingos institucijos turi turėti pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių joms priskirtoms užduotims vykdyti, įskaitant būtinas technines žinias ir išteklius.

6.   Valstybės narės už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingos kompetentingos institucijos, gavusios pagrįstą prašymą, Komisijai ir kitų valstybių narių už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingoms kompetentingoms institucijoms ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingoms kompetentingoms institucijoms nedelsdamos pateikia informaciją, būtiną jų užduotims pagal šį reglamentą vykdyti. Jei už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija arba už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakinga kompetentinga institucija mano, kad prašoma informacija yra konfidenciali pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę dėl verslo informacijos ir profesinių paslapčių konfidencialumo, Komisija ir visos kitos atitinkamos už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingos kompetentingos institucijos arba už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingos kompetentingos institucijos užtikrina tokį konfidencialumą.

27 straipsnis

Teisė pateikti skundą

1.   Fiziniai ir juridiniai asmenys turi teisę bet kuriuo į šio reglamento taikymo sritį patenkančiu klausimu individualiai arba, kai aktualu, kolektyviai pateikti skundą atitinkamai už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingai kompetentingai institucijai dėl duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo arba atitinkamai už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingai kompetentingai institucijai dėl pripažintos duomenų altruizmo organizacijos veiksmų.

2.   Už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija arba už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakinga kompetentinga institucija, kuriai buvo pateiktas skundas, informuoja skundo pateikėją apie:

| a) | procedūros pažangą bei priimtą sprendimą ir |
| --- | --- |

a)

procedūros pažangą bei priimtą sprendimą ir

| b) | 28 straipsnyje numatytas teismines teisių gynimo priemones. |
| --- | --- |

b)

28 straipsnyje numatytas teismines teisių gynimo priemones.

28 straipsnis

Teisė imtis veiksmingų teisminių teisių gynimo priemonių

1.   Nedarant poveikio administracinėms ar kitoms neteisminėms teisių gynimo priemonėms, nukentėję fiziniai ir juridiniai asmenys turi teisę imtis veiksmingų teisminių teisių gynimo priemonių dėl 14 straipsnyje nurodytų už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų teisiškai privalomų sprendimų, kuriuos jos priėmė vykdydamos pranešimo tvarkos valdymo, kontrolės ir vykdymo užtikrinimo funkcijas duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų atžvilgiu ir dėl 19 ir 24 straipsniuose nurodytų už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingų kompetentingų institucijų teisiškai privalomų sprendimų, kuriuos jos priėmė vykdydamos stebėsenos funkciją pripažintų duomenų altruizmo organizacijų atžvilgiu.

2.   Teismo procesai pagal šį straipsnį pradedami valstybės narės, kurioje yra už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija arba už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakinga kompetentinga institucija, kurios atžvilgiu individualiai arba, kai aktualu, kolektyviai per vieno ar daugiau fizinių ar juridinių asmenų atstovus siekiama pasinaudoti teisminėmis teisių gynimo priemonėmis, teismuose.

3.   Jei už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakinga kompetentinga institucija arba už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakinga kompetentinga institucija dėl skundo nesiima veiksmų, nukentėję fiziniai ir juridiniai asmenys pagal nacionalinę teisę turi teisę imtis veiksmingų teisminių teisių gynimo priemonių arba teisę prašyti atitinkamų ekspertinių žinių turinčios nešališkos įstaigos atlikti peržiūrą.

VI SKYRIUS

Europos duomenų inovacijų valdyba

29 straipsnis

Europos duomenų inovacijų valdyba

1.   Komisija įsteigia Europos duomenų inovacijų valdybą – ekspertų grupę, kurią sudaro visų valstybių narių už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingų kompetentingų institucijų, Europos duomenų apsaugos valdybos, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno, ENISA, Komisijos atstovai, ES MVĮ atstovas arba MVĮ atstovų tinklo paskirtas atstovas ir kiti konkrečių sektorių atitinkamų įstaigų, taip pat konkrečių ekspertinių žinių turinčių įstaigų atstovai. Skirdama atskirus ekspertus, Komisija siekia užtikrinti ekspertų grupės narių pusiausvyrą lyčių ir geografiniu požiūriu.

2.   Europos duomenų inovacijų valdybą sudaro bent šie trys pogrupiai:

| a) | pogrupis, sudarytas iš už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingų kompetentingų institucijų, skirtas užduotims pagal 30 straipsnio a, c, j bei k punktus vykdyti; |
| --- | --- |

a)

pogrupis, sudarytas iš už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingų kompetentingų institucijų, skirtas užduotims pagal 30 straipsnio a, c, j bei k punktus vykdyti;

| b) | pogrupis, skirtas techninėms diskusijoms standartizacijos, perkeliamumo ir sąveikumo klausimais pagal 30 straipsnio f bei g punktus; |
| --- | --- |

b)

pogrupis, skirtas techninėms diskusijoms standartizacijos, perkeliamumo ir sąveikumo klausimais pagal 30 straipsnio f bei g punktus;

| c) | pogrupis, skirtas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui, kurį sudaro atitinkami pramonės, mokslinių tyrimų, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės, standartizacijos organizacijų, atitinkamų bendrų Europos duomenų erdvių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų bei trečiųjų šalių atstovai, patariantys Europos duomenų inovacijų valdybai užduočių klausimais pagal 30 straipsnio d, e, f, g bei h punktus. |
| --- | --- |

c)

pogrupis, skirtas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui, kurį sudaro atitinkami pramonės, mokslinių tyrimų, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės, standartizacijos organizacijų, atitinkamų bendrų Europos duomenų erdvių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų bei trečiųjų šalių atstovai, patariantys Europos duomenų inovacijų valdybai užduočių klausimais pagal 30 straipsnio d, e, f, g bei h punktus.

3.   Europos duomenų inovacijų valdybos posėdžiams pirmininkauja Komisija.

4.   Europos duomenų inovacijų valdybai padeda sekretoriatas, kurio paslaugas teikia Komisija.

30 straipsnis

Europos duomenų inovacijų valdybos užduotys

Europos duomenų inovacijų valdybos užduotys:

| a) | konsultuoti Komisiją ir padėti jai plėtoti nuoseklią viešojo sektoriaus įstaigoms ir 7 straipsnio 1 dalyje nurodytoms kompetentingoms įstaigoms skirtą prašymų dėl 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų duomenų kategorijų pakartotinio naudojimo tvarkymo praktiką; |
| --- | --- |

a)

konsultuoti Komisiją ir padėti jai plėtoti nuoseklią viešojo sektoriaus įstaigoms ir 7 straipsnio 1 dalyje nurodytoms kompetentingoms įstaigoms skirtą prašymų dėl 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų duomenų kategorijų pakartotinio naudojimo tvarkymo praktiką;

| b) | konsultuoti Komisiją ir padėti jai plėtoti nuoseklią duomenų altruizmo praktiką visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

b)

konsultuoti Komisiją ir padėti jai plėtoti nuoseklią duomenų altruizmo praktiką visoje Sąjungoje;

| c) | konsultuoti Komisiją ir padėti jai plėtoti nuoseklią už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingų kompetentingų institucijų praktiką taikant duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjams ir pripažintų duomenų altruizmo organizacijoms taikytinus reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

konsultuoti Komisiją ir padėti jai plėtoti nuoseklią už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingų kompetentingų institucijų praktiką taikant duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjams ir pripažintų duomenų altruizmo organizacijoms taikytinus reikalavimus;

| d) | konsultuoti Komisiją ir padėti jai parengti nuoseklias gaires, kaip šio reglamento kontekste būtų galima geriausiai nuo neteisėtos prieigos, dėl kurios gali kilti intelektinės nuosavybės vagystės arba pramoninio šnipinėjimo rizika, apsaugoti komerciniu požiūriu neskelbtinus ne asmens duomenis, visų pirma komercines paslaptis, taip pat ne asmens duomenis, kurių turinys apsaugotas intelektinės nuosavybės teisėmis; |
| --- | --- |

d)

konsultuoti Komisiją ir padėti jai parengti nuoseklias gaires, kaip šio reglamento kontekste būtų galima geriausiai nuo neteisėtos prieigos, dėl kurios gali kilti intelektinės nuosavybės vagystės arba pramoninio šnipinėjimo rizika, apsaugoti komerciniu požiūriu neskelbtinus ne asmens duomenis, visų pirma komercines paslaptis, taip pat ne asmens duomenis, kurių turinys apsaugotas intelektinės nuosavybės teisėmis;

| e) | konsultuoti Komisiją ir padėti jai parengti nuoseklias gaires dėl kibernetinio saugumo reikalavimų, skirtų keitimuisi duomenimis ir jų saugojimui; |
| --- | --- |

e)

konsultuoti Komisiją ir padėti jai parengti nuoseklias gaires dėl kibernetinio saugumo reikalavimų, skirtų keitimuisi duomenimis ir jų saugojimui;

| f) | konsultuoti Komisiją, visų pirma atsižvelgiant į standartizacijos organizacijų indėlį, dėl tarpsektorinių standartų, kurie turi būti naudojami ir plėtojami duomenų naudojimo ir tarpsektorinio dalijimosi duomenimis tarp besiformuojančių bendrų Europos duomenų erdvių srityje, prioritetų nustatymo, geriausios praktikos pavyzdžių, susijusių su sektoriniais saugumo reikalavimais ir prieigos procedūromis, tarpsektorinio palyginimo ir keitimosi jais, atsižvelgiant į sektorinės standartizacijos veiklą, visų pirma paaiškinant, kurie standartai ir praktika yra tarpsektoriniai, o kurie – sektoriniai, ir juos atskiriant; |
| --- | --- |

f)

konsultuoti Komisiją, visų pirma atsižvelgiant į standartizacijos organizacijų indėlį, dėl tarpsektorinių standartų, kurie turi būti naudojami ir plėtojami duomenų naudojimo ir tarpsektorinio dalijimosi duomenimis tarp besiformuojančių bendrų Europos duomenų erdvių srityje, prioritetų nustatymo, geriausios praktikos pavyzdžių, susijusių su sektoriniais saugumo reikalavimais ir prieigos procedūromis, tarpsektorinio palyginimo ir keitimosi jais, atsižvelgiant į sektorinės standartizacijos veiklą, visų pirma paaiškinant, kurie standartai ir praktika yra tarpsektoriniai, o kurie – sektoriniai, ir juos atskiriant;

| g) | padėti Komisijai, visų pirma atsižvelgiant į standartizacijos organizacijų indėlį, spręsti vidaus rinkos ir duomenų ekonomikos vidaus rinkoje susiskaidymo problemą gerinant tarpvalstybinį, tarpsektorinį duomenų ir dalijimosi duomenimis tarp įvairių sektorių ir sričių paslaugų sąveikumą, remiantis esamais Europos, tarptautiniais ar nacionaliniais standartais, inter alia, siekiant paskatinti bendrų Europos duomenų erdvių kūrimą; |
| --- | --- |

g)

padėti Komisijai, visų pirma atsižvelgiant į standartizacijos organizacijų indėlį, spręsti vidaus rinkos ir duomenų ekonomikos vidaus rinkoje susiskaidymo problemą gerinant tarpvalstybinį, tarpsektorinį duomenų ir dalijimosi duomenimis tarp įvairių sektorių ir sričių paslaugų sąveikumą, remiantis esamais Europos, tarptautiniais ar nacionaliniais standartais, inter alia, siekiant paskatinti bendrų Europos duomenų erdvių kūrimą;

inter alia

| h) | pasiūlyti bendrų Europos duomenų erdvių – su konkrečiu tikslu ar sektoriumi susijusių arba tarpsektorinių sąveikių bendrų standartų ir praktikos sistemų, pagal kurias dalijamasi duomenimis arba jie bendrai tvarkomi, inter alia, siekiant plėtoti naujus produktus ir paslaugas, vykdyti mokslinius tyrimus ar pilietinės visuomenės iniciatyvas – gaires; tokiais bendrais standartais ir praktika turi būti atsižvelgiama į esamus standartus, jie turi atitikti konkurencijos taisykles ir užtikrinti nediskriminacinę prieigą visiems dalyviams, siekiant palengvinti dalijimąsi duomenimis Sąjungoje ir išnaudoti esamų ir būsimų duomenų erdvių potencialą; juose, inter alia, aptariami šie klausimai:






  i) | tarpsektoriniai standartai, kurie turi būti naudojami ir plėtojami duomenų naudojimo ir tarpsektorinio dalijimosi duomenimis srityje, geriausios praktikos pavyzdžių, susijusių su sektoriniais saugumo reikalavimais ir prieigos procedūromis, tarpsektorinis palyginimas ir keitimasis jais, atsižvelgiant į sektorinės standartizacijos veiklą, visų pirma paaiškinant, kurie standartai ir praktika yra tarpsektoriniai, o kurie – sektoriniai, ir juos atskiriant; |
| --- | --- | --- |

h)

pasiūlyti bendrų Europos duomenų erdvių – su konkrečiu tikslu ar sektoriumi susijusių arba tarpsektorinių sąveikių bendrų standartų ir praktikos sistemų, pagal kurias dalijamasi duomenimis arba jie bendrai tvarkomi, inter alia, siekiant plėtoti naujus produktus ir paslaugas, vykdyti mokslinius tyrimus ar pilietinės visuomenės iniciatyvas – gaires; tokiais bendrais standartais ir praktika turi būti atsižvelgiama į esamus standartus, jie turi atitikti konkurencijos taisykles ir užtikrinti nediskriminacinę prieigą visiems dalyviams, siekiant palengvinti dalijimąsi duomenimis Sąjungoje ir išnaudoti esamų ir būsimų duomenų erdvių potencialą; juose, inter alia, aptariami šie klausimai:

inter alia

inter alia

i)

tarpsektoriniai standartai, kurie turi būti naudojami ir plėtojami duomenų naudojimo ir tarpsektorinio dalijimosi duomenimis srityje, geriausios praktikos pavyzdžių, susijusių su sektoriniais saugumo reikalavimais ir prieigos procedūromis, tarpsektorinis palyginimas ir keitimasis jais, atsižvelgiant į sektorinės standartizacijos veiklą, visų pirma paaiškinant, kurie standartai ir praktika yra tarpsektoriniai, o kurie – sektoriniai, ir juos atskiriant;

| ii) | reikalavimai šalinti kliūtis patekti į rinką ir išvengti susaistymo poveikio, siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir sąveikumą; |
| --- | --- |

ii)

reikalavimai šalinti kliūtis patekti į rinką ir išvengti susaistymo poveikio, siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir sąveikumą;

| iii) | tinkama teisėto duomenų perdavimo trečiosiose valstybėse apsauga, įskaitant apsaugos nuo pagal Sąjungos teisę draudžiamo duomenų perdavimo priemones; |
| --- | --- |

iii)

tinkama teisėto duomenų perdavimo trečiosiose valstybėse apsauga, įskaitant apsaugos nuo pagal Sąjungos teisę draudžiamo duomenų perdavimo priemones;

| iv) | tinkamas ir nediskriminacinis atstovavimas atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams valdant bendras Europos duomenų erdves; |
| --- | --- |

iv)

tinkamas ir nediskriminacinis atstovavimas atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams valdant bendras Europos duomenų erdves;

| v) | kibernetinio saugumo reikalavimų laikymasis vadovaujantis Sąjungos teise; |
| --- | --- |

v)

kibernetinio saugumo reikalavimų laikymasis vadovaujantis Sąjungos teise;

| i) | palengvinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą, kiek tai susiję su suderintų sąlygų, kuriomis leidžiamas 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų viešojo sektoriaus įstaigų turimų duomenų kategorijų pakartotinis naudojimas vidaus rinkoje, sudarymu; |
| --- | --- |

i)

palengvinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą, kiek tai susiję su suderintų sąlygų, kuriomis leidžiamas 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų viešojo sektoriaus įstaigų turimų duomenų kategorijų pakartotinis naudojimas vidaus rinkoje, sudarymu;

| j) | palengvinti už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingų kompetentingų institucijų tarpusavio bendradarbiavimą stiprinant gebėjimus ir keičiantis informacija, visų pirma nustatant veiksmingo keitimosi informacija, susijusia su duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjams taikoma pranešimo procedūra ir pripažintų duomenų altruizmo organizacijų registracija ir stebėsena, metodus, įskaitant koordinavimą mokesčių ir sankcijų nustatymo klausimais, taip pat palengvinti už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingų kompetentingų institucijų tarpusavio bendradarbiavimą tarptautinės prieigos ir duomenų perdavimo klausimais; |
| --- | --- |

j)

palengvinti už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingų kompetentingų institucijų tarpusavio bendradarbiavimą stiprinant gebėjimus ir keičiantis informacija, visų pirma nustatant veiksmingo keitimosi informacija, susijusia su duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjams taikoma pranešimo procedūra ir pripažintų duomenų altruizmo organizacijų registracija ir stebėsena, metodus, įskaitant koordinavimą mokesčių ir sankcijų nustatymo klausimais, taip pat palengvinti už duomenų tarpininkavimo paslaugas atsakingų kompetentingų institucijų ir už duomenų altruizmo organizacijų registraciją atsakingų kompetentingų institucijų tarpusavio bendradarbiavimą tarptautinės prieigos ir duomenų perdavimo klausimais;

| k) | konsultuoti Komisiją ir padėti jai įvertinti, ar turi būti priimti įgyvendinimo aktai, nurodyti 5 straipsnio 11 ir 12 dalyse; |
| --- | --- |

k)

konsultuoti Komisiją ir padėti jai įvertinti, ar turi būti priimti įgyvendinimo aktai, nurodyti 5 straipsnio 11 ir 12 dalyse;

| l) | konsultuoti Komisiją ir padėti jai rengti Europos duomenų altruizmo sutikimo formą pagal 25 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

l)

konsultuoti Komisiją ir padėti jai rengti Europos duomenų altruizmo sutikimo formą pagal 25 straipsnio 1 dalį;

| m) | konsultuoti Komisiją dėl tarptautinės ne asmens duomenų reguliavimo aplinkos gerinimo, įskaitant standartizavimą. |
| --- | --- |

m)

konsultuoti Komisiją dėl tarptautinės ne asmens duomenų reguliavimo aplinkos gerinimo, įskaitant standartizavimą.

VII SKYRIUS

Tarptautinė prieiga ir perdavimas

31 straipsnis

Tarptautinė prieiga ir perdavimas

1.   Viešojo sektoriaus įstaiga, fizinis ar juridinis asmuo, kuriam pagal II skyrių suteikta teisė pakartotinai naudoti duomenis, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas ar pripažinta duomenų altruizmo organizacija imasi visų pagrįstų techninių, teisinių ir organizacinių priemonių, įskaitant sutartimi įformintas tvarkas, kad užkirstų kelią Sąjungoje turimų ne asmens duomenų tarptautiniam perdavimui arba vyriausybės institucijų prieigai prie jų, jei dėl tokio perdavimo ar prieigos kiltų rizika pažeisti Sąjungos teisę ar atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę, nedarant poveikio 2 ar 3 daliai.

2.   Trečiosios valstybės teismo sprendimas ir trečiosios valstybės administracinės institucijos sprendimas, kuriuo reikalaujama, kad viešojo sektoriaus įstaiga, fizinis ar juridinis asmuo, kuriam pagal II skyrių suteikta teisė pakartotinai naudoti duomenis, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas ar pripažinta duomenų altruizmo organizacija perduotų Sąjungoje turimus ne asmens duomenis, kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį, arba suteiktų prieigą prie jų, turi būti pripažįstamas arba kuriuo nors būdu vykdytinas tik tuo atveju, jeigu jis pagrįstas galiojančiu prašančiosios trečiosios valstybės ir Sąjungos tarptautiniu susitarimu, pavyzdžiui, savitarpio teisinės pagalbos sutartimi, arba bet kokiu tokiu prašančiosios trečiosios valstybės ir valstybės narės susitarimu.

3.   Tuo atveju, kai tarptautinio susitarimo, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje, nėra, jei trečiosios valstybės teismo sprendimo ar trečiosios valstybės administracinės institucijos sprendimo, kuriuo reikalaujama perduoti Sąjungoje turimus ne asmens duomenis, kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį, arba suteikti prieigą prie jų, adresatas yra viešojo sektoriaus įstaiga, fizinis ar juridinis asmuo, kuriam pagal II skyrių suteikta teisė pakartotinai naudoti duomenis, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas ar pripažinta duomenų altruizmo organizacija ir jei tokio sprendimo laikymasis tam adresatui keltų riziką pažeisti Sąjungos teisę arba atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę, tokie duomenys tai trečiosios valstybės institucijai perduodami arba prieiga prie tokių duomenų jai suteikiama tik šiais atvejais, jei:

| a) | pagal trečiosios valstybės sistemą reikalaujama išdėstyti tokio sprendimo motyvus bei proporcingumą ir reikalaujama, kad toks sprendimas būtų konkretus, pavyzdžiui, jame nustatant pakankamą ryšį su tam tikrais įtariamais asmenimis ar pažeidimais; |
| --- | --- |

a)

pagal trečiosios valstybės sistemą reikalaujama išdėstyti tokio sprendimo motyvus bei proporcingumą ir reikalaujama, kad toks sprendimas būtų konkretus, pavyzdžiui, jame nustatant pakankamą ryšį su tam tikrais įtariamais asmenimis ar pažeidimais;

| b) | adresato motyvuotą prieštaravimą gali peržiūrėti kompetentingas trečiosios valstybės teismas ir |
| --- | --- |

b)

adresato motyvuotą prieštaravimą gali peržiūrėti kompetentingas trečiosios valstybės teismas ir

| c) | sprendimą priimantis arba administracinės institucijos sprendimą peržiūrintis trečiosios valstybės kompetentingas teismas pagal tos trečiosios valstybės teisę yra įgaliotas deramai atsižvelgti į atitinkamus teisinius duomenų, kurie yra apsaugoti pagal Sąjungos teisę ar atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę, teikėjo interesus. |
| --- | --- |

c)

sprendimą priimantis arba administracinės institucijos sprendimą peržiūrintis trečiosios valstybės kompetentingas teismas pagal tos trečiosios valstybės teisę yra įgaliotas deramai atsižvelgti į atitinkamus teisinius duomenų, kurie yra apsaugoti pagal Sąjungos teisę ar atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę, teikėjo interesus.

4.   Jeigu tenkinamos 2 ar 3 dalyje nustatytos sąlygos, viešojo sektoriaus įstaiga, fizinis ar juridinis asmuo, kuriam pagal II skyrių suteikta teisė pakartotinai naudoti duomenis, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas ar pripažinta duomenų altruizmo organizacija, atsakydamas (-a) į prašymą, pateikia pagrįstu prašymo aiškinimu grindžiamą mažiausią leidžiamą duomenų kiekį.

5.   Viešojo sektoriaus įstaiga, fizinis ar juridinis asmuo, kuriam pagal II skyrių suteikta teisė pakartotinai naudoti duomenis, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas ir pripažinta duomenų altruizmo organizacija, prieš patenkindamas (-a) trečiosios valstybės administracinės institucijos prašymą suteikti prieigą prie duomenų turėtojo duomenų, informuoja duomenų turėtoją apie tą prašymą, išskyrus atvejus, kai prašymas yra pateiktas teisėsaugos tikslais ir kai tai būtina teisėsaugos veiklos veiksmingumui išsaugoti.

VIII SKYRIUS

Delegavimas ir komiteto procedūra

32 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   5 straipsnio 13 dalyje ir 22 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo 2022 m. birželio 23 d.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnio 13 dalyje ir 22 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 5 straipsnio 13 dalį ar 22 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas trimis mėnesiais.

33 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

IX SKYRIUS

Baigiamosios ir pereinamojo laikotarpio nuostatos

34 straipsnis

Sankcijos

1.   Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus pareigas, susijusias su ne asmens duomenų perdavimu trečiosioms valstybėms pagal 5 straipsnio 14 dalį bei 31 straipsnį, duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo pareigą pranešti pagal 11 straipsnį, paslaugų teikimo sąlygas pagal 12 straipsnį ir įregistravimo pripažinta duomenų altruizmo organizacija sąlygas pagal 18, 20, 21 bei 22 straipsnius, taisykles, ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų įgyvendintos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Savo sankcijų taisyklėse valstybės narės atsižvelgia į Europos duomenų inovacijų valdybos rekomendacijas. Valstybės narės ne vėliau kaip 2023 m. rugsėjo 24 d. praneša apie tas taisykles ir tas priemones Komisijai ir nedelsdamos jai praneša apie visus vėlesnius joms įtakos turinčius dalinius pakeitimus.

2.   Valstybės narės, kai tinkama, atsižvelgia į šiuos neišsamius ir orientacinius kriterijus, taikomus skiriant sankcijas duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjams ir pripažintoms duomenų altruizmo organizacijoms už šio reglamento pažeidimus:

| a) | pažeidimo pobūdį, sunkumą, mastą ir trukmę; |
| --- | --- |

a)

pažeidimo pobūdį, sunkumą, mastą ir trukmę;

| b) | veiksmus, kurių ėmėsi duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas ar pripažinta duomenų altruizmo organizacija, kad sumažintų ar atlygintų pažeidimu padarytą žalą; |
| --- | --- |

b)

veiksmus, kurių ėmėsi duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjas ar pripažinta duomenų altruizmo organizacija, kad sumažintų ar atlygintų pažeidimu padarytą žalą;

| c) | ankstesnius duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo ar pripažintos duomenų altruizmo organizacijos padarytus pažeidimus; |
| --- | --- |

c)

ankstesnius duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo ar pripažintos duomenų altruizmo organizacijos padarytus pažeidimus;

| d) | duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo ar pripažintos duomenų altruizmo organizacijos dėl pažeidimo gautą finansinę naudą ar išvengtus nuostolius, jei tokią naudą ar nuostolius galima patikimai nustatyti; |
| --- | --- |

d)

duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo ar pripažintos duomenų altruizmo organizacijos dėl pažeidimo gautą finansinę naudą ar išvengtus nuostolius, jei tokią naudą ar nuostolius galima patikimai nustatyti;

| e) | kitas sunkinančias ar lengvinančias aplinkybes, taikytinas konkrečiam atvejui. |
| --- | --- |

e)

kitas sunkinančias ar lengvinančias aplinkybes, taikytinas konkrečiam atvejui.

35 straipsnis

Vertinimas ir peržiūra

Ne vėliau kaip 2025 m. rugsėjo 24 d. Komisija atlieka šio reglamento vertinimą ir pateikia pagrindinių išvadų ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. Prireikus prie tos ataskaitos pridedami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

Ataskaitoje visų pirma įvertinama:

| a) | kaip valstybės narės taiko pagal 34 straipsnį nustatytas sankcijų taisykles ir kaip tos taisyklės veikia; |
| --- | --- |

a)

kaip valstybės narės taiko pagal 34 straipsnį nustatytas sankcijų taisykles ir kaip tos taisyklės veikia;

| b) | kaip Sąjungoje neįsisteigusių duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų ar pripažintų duomenų altruizmo organizacijų teisiniai atstovai atitinka šį reglamentą ir koks yra tiems paslaugų teikėjams ir organizacijoms nustatytų sankcijų įvykdytinumo lygis; |
| --- | --- |

b)

kaip Sąjungoje neįsisteigusių duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjų ar pripažintų duomenų altruizmo organizacijų teisiniai atstovai atitinka šį reglamentą ir koks yra tiems paslaugų teikėjams ir organizacijoms nustatytų sankcijų įvykdytinumo lygis;

| c) | pagal IV skyrių įregistruotų duomenų altruizmo organizacijų tipas ir bendrojo intereso tikslų, kuriais dalijamasi duomenimis, apžvalga siekiant tuo atžvilgiu nustatyti aiškius kriterijus. |
| --- | --- |

c)

pagal IV skyrių įregistruotų duomenų altruizmo organizacijų tipas ir bendrojo intereso tikslų, kuriais dalijamasi duomenimis, apžvalga siekiant tuo atžvilgiu nustatyti aiškius kriterijus.

Valstybės narės Komisijai teikia informaciją, kuri yra būtina tai ataskaitai parengti.

36 straipsnis

Reglamento (ES) 2018/1724 dalinis pakeitimas

Reglamento (ES) 2018/1724 II priedo lentelėje įrašas „Verslo pradėjimas, valdymas ir veiklos nutraukimas“ pakeičiamas taip:

| Gyvenimo įvykiai | Procedūros | Numatomas rezultatas, kompetentingai institucijai įvertinus prašymą pagal nacionalinę teisę, kai tinkama |
| --- | --- | --- |
| Verslo pradėjimas, valdymas ir veiklos nutraukimas | Pranešimas apie verslo veiklą, verslo veiklos leidimai, verslo veiklos pasikeitimai ir verslo veiklos nutraukimas netaikant bankroto ar likvidavimo procedūrų, neįskaitant verslo veiklos pirminio registravimo verslo registre ir neįskaitant procedūrų, susijusių su bendrovių arba firmų, apibrėžtų SESV 54 straipsnio antroje pastraipoje, steigimu ar vėlesniu registravimu | Pranešimo arba pasikeitimų, arba prašymo suteikti leidimą verslo veiklai gavimo patvirtinimas |
| | Darbdavio (fizinio asmens) registravimas privalomose pensijų ir draudimo sistemose | Registravimo patvirtinimas arba registracijos socialinės apsaugos sistemoje numeris |
| Darbuotojų registravimas privalomose pensijų ir draudimo sistemose | Registravimo patvirtinimas arba registracijos socialinės apsaugos sistemoje numeris |
| Pelno mokesčių deklaracijos pateikimas | Deklaracijos gavimo patvirtinimas |
| Pranešimas socialinės apsaugos sistemoms apie sutarties su darbuotoju termino pabaigą, išskyrus kolektyvinio sutarčių su darbuotojais nutraukimo procedūras | Pranešimo gavimo patvirtinimas |
| Socialinių įmokų už darbuotojus mokėjimas | Kvitas arba kitoks patvirtinimas, kad socialinės įmokos už darbuotojus yra sumokėtos |
| Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo pranešimas | Pranešimo gavimo patvirtinimas |
| Įregistravimas Sąjungoje pripažinta duomenų altruizmo organizacija | Registracijos patvirtinimas |

Gyvenimo įvykiai

Procedūros

Numatomas rezultatas, kompetentingai institucijai įvertinus prašymą pagal nacionalinę teisę, kai tinkama

Verslo pradėjimas, valdymas ir veiklos nutraukimas

Pranešimas apie verslo veiklą, verslo veiklos leidimai, verslo veiklos pasikeitimai ir verslo veiklos nutraukimas netaikant bankroto ar likvidavimo procedūrų, neįskaitant verslo veiklos pirminio registravimo verslo registre ir neįskaitant procedūrų, susijusių su bendrovių arba firmų, apibrėžtų SESV 54 straipsnio antroje pastraipoje, steigimu ar vėlesniu registravimu

Pranešimo arba pasikeitimų, arba prašymo suteikti leidimą verslo veiklai gavimo patvirtinimas

Darbdavio (fizinio asmens) registravimas privalomose pensijų ir draudimo sistemose

Registravimo patvirtinimas arba registracijos socialinės apsaugos sistemoje numeris

Darbuotojų registravimas privalomose pensijų ir draudimo sistemose

Registravimo patvirtinimas arba registracijos socialinės apsaugos sistemoje numeris

Pelno mokesčių deklaracijos pateikimas

Deklaracijos gavimo patvirtinimas

Pranešimas socialinės apsaugos sistemoms apie sutarties su darbuotoju termino pabaigą, išskyrus kolektyvinio sutarčių su darbuotojais nutraukimo procedūras

Pranešimo gavimo patvirtinimas

Socialinių įmokų už darbuotojus mokėjimas

Kvitas arba kitoks patvirtinimas, kad socialinės įmokos už darbuotojus yra sumokėtos

Duomenų tarpininkavimo paslaugų teikėjo pranešimas

Pranešimo gavimo patvirtinimas

Įregistravimas Sąjungoje pripažinta duomenų altruizmo organizacija

Registracijos patvirtinimas

37 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

Subjektai, 2022 m. birželio 23 d. teikiantys 10 straipsnyje nurodytas duomenų tarpininkavimo paslaugas, III skyriuje nustatytas pareigas turi įvykdyti ne vėliau kaip 2025 m. rugsėjo 24 d.

38 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2023 m. rugsėjo 24 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gegužės 30 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. LE MAIRE

---

(1)  
  OL C 286, 2021 7 16, p. 38.

1

(2)  
  2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. gegužės 16 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

3

(4)  
  2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (OL L 88, 2011 4 4, p. 45).

4

(5)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1239, kuriuo nustatoma Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka ir panaikinama Direktyva 2010/65/ES (OL L 198, 2019 7 25, p. 64).

5

(6)  
  2020 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1056 dėl elektroninės krovinių vežimo informacijos (OL L 249, 2020 7 31, p. 33).

6

(7)  
  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (OL L 207, 2010 8 6, p. 1).

7

(8)  
  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą (OL L 87, 2009 3 31, p. 164).

8

(9)  
  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo ir rinkos priežiūros, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 bei panaikinama Direktyva 2007/46/EB (OL L 151, 2018 6 14, p. 1).

9

(10)  
  2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1807 dėl laisvo ne asmens duomenų judėjimo Europos Sąjungoje pagrindų (OL L 303, 2018 11 28, p. 59).

10

(11)  
  2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) (OL L 178, 2000 7 17, p. 1).

11

(12)  
  2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo (OL L 167, 2001 6 22, p. 10).

12

(13)  
  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/48/EB dėl intelektinės nuosavybės teisių gynimo (OL L 157, 2004 4 30, p. 45).

13

(14)  
  2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (OL L 108, 2007 4 25, p. 1).

14

(15)  
  2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73).

15

(16)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/943 dėl neatskleistos praktinės patirties ir verslo informacijos (komercinių paslapčių) apsaugos nuo neteisėto jų gavimo, naudojimo ir atskleidimo (OL L 157, 2016 6 15, p. 1).

16

(17)  
  2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1132 dėl tam tikrų bendrovių teisės aspektų (OL L 169, 2017 6 30, p. 46).

17

(18)  
  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/790 dėl autorių teisių ir gretutinių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 96/9/EB ir 2001/29/EB (OL L 130, 2019 5 17, p. 92).

18

(19)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1024 dėl atvirųjų duomenų ir viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (OL L 172, 2019 6 26, p. 56).

19

(20)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičianti direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (OL L 216, 2009 8 20, p. 76).

20

(21)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

21

(22)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

22

(23)  
  2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (OL L 201, 2002 7 31, p. 37).

23

(24)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuria panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (OL L 119, 2016 5 4, p. 89).

24

(25)  
  2013 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 557/2013, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos nuostatos dėl galimybės naudoti konfidencialius duomenis mokslo reikmėms ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 831/2002 (OL L 164, 2013 6 18, p. 16).

25

(26)  
  1996 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/9/EB dėl duomenų bazių teisinės apsaugos (OL L 77, 1996 3 27, p. 20).

26

(27)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 84).

27

(28)  
  2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (OL L 337, 2015 12 23, p. 35).

28

(29)  
  2018 m. spalio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1724, kuriuo sukuriami bendrieji skaitmeniniai vartai, skirti suteikti prieigą prie informacijos, procedūrų ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų, ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 (OL L 295, 2018 11 21, p. 1).

29

(30)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

30

(31)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

31

(32)  
  2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2102 dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo (OL L 327, 2016 12 2, p. 1).

32

(33)  
  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (OL L 151, 2019 6 7, p. 70).

33

---

| 2022 6 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 152/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 152/45

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/869

2022 m. gegužės 30 d.

dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 bei (ES) 2019/943 ir direktyvos 2009/73/EB bei (ES) 2019/944 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 347/2013

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 11 d. komunikate „Europos žaliasis kursas“ (toliau – Europos žaliasis kursas) Komisija nustatė naują augimo strategiją, kuria siekiama pertvarkyti Sąjungą taip, kad jos visuomenė būtų teisinga ir klestėtų, kad ji pasižymėtų modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurioje ne vėliau kaip 2050 m. būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumo tikslas, o ekonomikos augimas būtų atsietas nuo išteklių naudojimo. 2020 m. rugsėjo 17 d. komunikate „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis. Investavimas į neutralaus poveikio klimatui ateitį žmonių labui“ Komisija pasiūlė ne vėliau kaip 2030 m. padidinti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo tikslą bent iki 55 %. Tą užmojį 2020 m. gruodžio 11 d. patvirtino Europos Vadovų Taryba, o prie to komunikato pridėtame poveikio vertinime patvirtinama, kad energijos rūšių derinys ateityje labai skirsis nuo dabartinio energijos rūšių derinio, ir pagrindžiama būtinybė peržiūrėti ir prireikus persvarstyti energetikos teisės aktus. Akivaizdu, kad dabartinių investicijų į energetikos infrastruktūrą nepakanka tai infrastruktūrai pertvarkyti ir ateities infrastruktūrai kurti. Tai taip pat reiškia, kad reikia sukurti infrastruktūrą, kuria būtų remiama Europos energetikos pertvarka, įskaitant greitą elektrifikavimą, atsinaujinančiųjų išteklių ir nuo iškastinio kuro nepriklausomos elektros energijos gamybos plėtrą, didesnį atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako dujų naudojimą, energetikos sistemos integravimą ir didesnį novatoriškų sprendimų diegimo mastą; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 11 d. komunikate „Europos žaliasis kursas“ (toliau – Europos žaliasis kursas) Komisija nustatė naują augimo strategiją, kuria siekiama pertvarkyti Sąjungą taip, kad jos visuomenė būtų teisinga ir klestėtų, kad ji pasižymėtų modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurioje ne vėliau kaip 2050 m. būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumo tikslas, o ekonomikos augimas būtų atsietas nuo išteklių naudojimo. 2020 m. rugsėjo 17 d. komunikate „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis. Investavimas į neutralaus poveikio klimatui ateitį žmonių labui“ Komisija pasiūlė ne vėliau kaip 2030 m. padidinti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo tikslą bent iki 55 %. Tą užmojį 2020 m. gruodžio 11 d. patvirtino Europos Vadovų Taryba, o prie to komunikato pridėtame poveikio vertinime patvirtinama, kad energijos rūšių derinys ateityje labai skirsis nuo dabartinio energijos rūšių derinio, ir pagrindžiama būtinybė peržiūrėti ir prireikus persvarstyti energetikos teisės aktus. Akivaizdu, kad dabartinių investicijų į energetikos infrastruktūrą nepakanka tai infrastruktūrai pertvarkyti ir ateities infrastruktūrai kurti. Tai taip pat reiškia, kad reikia sukurti infrastruktūrą, kuria būtų remiama Europos energetikos pertvarka, įskaitant greitą elektrifikavimą, atsinaujinančiųjų išteklių ir nuo iškastinio kuro nepriklausomos elektros energijos gamybos plėtrą, didesnį atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako dujų naudojimą, energetikos sistemos integravimą ir didesnį novatoriškų sprendimų diegimo mastą;

| (2) | dabartinis privalomas 2030 m. Sąjungos lygmens tikslas, kad atsinaujinančiųjų išteklių energija sudarytų bent 32 % galutinės energijos suvartojimo, ir pagrindinis bent 32,5 % energijos vartojimo efektyvumo Sąjungos lygmens tikslas bus peržiūrėti įgyvendinant platesnius Sąjungos užmojus, įtvirtintus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1119 (4) ir Europos žaliajame kurse; |
| --- | --- |

(2)

dabartinis privalomas 2030 m. Sąjungos lygmens tikslas, kad atsinaujinančiųjų išteklių energija sudarytų bent 32 % galutinės energijos suvartojimo, ir pagrindinis bent 32,5 % energijos vartojimo efektyvumo Sąjungos lygmens tikslas bus peržiūrėti įgyvendinant platesnius Sąjungos užmojus, įtvirtintus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1119 (4) ir Europos žaliajame kurse;

| (3) | Paryžiaus susitarime, priimtame pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (5) (toliau – Paryžiaus susitarimas), nustatytas ilgalaikis tikslas užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros didėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad temperatūros didėjimas neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, bei pabrėžiama, kad svarbu prisitaikyti prie neigiamo klimato kaitos poveikio ir užtikrinti, kad skiriamas finansavimas atitiktų išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažėjimo trajektoriją ir užtikrinti klimato kaitai atsparią plėtrą. 2019 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino tikslą ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti Europos Sąjungos poveikio klimatui neutralumą, atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimo tikslus; |
| --- | --- |

(3)

Paryžiaus susitarime, priimtame pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (5) (toliau – Paryžiaus susitarimas), nustatytas ilgalaikis tikslas užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros didėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad temperatūros didėjimas neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, bei pabrėžiama, kad svarbu prisitaikyti prie neigiamo klimato kaitos poveikio ir užtikrinti, kad skiriamas finansavimas atitiktų išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažėjimo trajektoriją ir užtikrinti klimato kaitai atsparią plėtrą. 2019 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino tikslą ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti Europos Sąjungos poveikio klimatui neutralumą, atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimo tikslus;

| (4) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 347/2013 (6) nustatytos transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetinių koridorių ir sričių įgyvendinimo nustatytu laiku ir jų sąveikos gairės siekiant Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) nustatytų energetikos politikos tikslų, kad būtų užtikrintas energijos vidaus rinkos veikimas, tiekimo saugumas ir konkurencingos energetikos rinkos Sąjungoje, skatinamas efektyvus energijos vartojimas bei taupymas ir naujų formų bei atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtra ir energetikos tinklų jungtis. Reglamentu (ES) Nr. 347/2013 nustatyta sistema, pagal kurią valstybės narės ir atitinkami suinteresuotieji subjektai bendradarbiauja regioniniu lygmeniu, kad sukurtų geriau sujungtus energetikos tinklus, siekiant sujungti regionus, kurie šiuo metu yra izoliuoti nuo Europos energetikos rinkų, stiprinti esamas bei propaguoti naujas tarpvalstybines jungtis ir padėti integruoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Siekiant tų tikslų, Reglamentu (ES) Nr. 347/2013 prisidedama prie pažangaus, tvaraus bei integracinio augimo ir teikiama nauda visai Sąjungai konkurencingumo ir ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos požiūriu; |
| --- | --- |

(4)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 347/2013 (6) nustatytos transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetinių koridorių ir sričių įgyvendinimo nustatytu laiku ir jų sąveikos gairės siekiant Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) nustatytų energetikos politikos tikslų, kad būtų užtikrintas energijos vidaus rinkos veikimas, tiekimo saugumas ir konkurencingos energetikos rinkos Sąjungoje, skatinamas efektyvus energijos vartojimas bei taupymas ir naujų formų bei atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtra ir energetikos tinklų jungtis. Reglamentu (ES) Nr. 347/2013 nustatyta sistema, pagal kurią valstybės narės ir atitinkami suinteresuotieji subjektai bendradarbiauja regioniniu lygmeniu, kad sukurtų geriau sujungtus energetikos tinklus, siekiant sujungti regionus, kurie šiuo metu yra izoliuoti nuo Europos energetikos rinkų, stiprinti esamas bei propaguoti naujas tarpvalstybines jungtis ir padėti integruoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Siekiant tų tikslų, Reglamentu (ES) Nr. 347/2013 prisidedama prie pažangaus, tvaraus bei integracinio augimo ir teikiama nauda visai Sąjungai konkurencingumo ir ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos požiūriu;

| (5) | Reglamento (ES) Nr. 347/2013 vertinimas aiškiai parodė, kad sistema iš tiesų padėjo pagerinti valstybių narių tinklų integraciją, paskatinti energetikos prekybą ir taip prisidėjo prie Sąjungos konkurencingumo. Bendro intereso projektai elektros energijos ir dujų srityse labai prisidėjo prie tiekimo saugumo. Kiek tai susiję su dujomis, infrastruktūra dabar yra geriau sujungta, o tiekimo atsparumas nuo 2013 m. gerokai padidėjo. Regioninis bendradarbiavimas regioninėse grupėse ir naudojantis tarpvalstybiniu sąnaudų paskirstymu yra svarbūs projektų įgyvendinimo veiksniai. Tačiau daugeliu atvejų tarpvalstybinis sąnaudų paskirstymas nepadėjo mažinti projektų finansavimo trūkumo, kaip tai buvo numatyta. Nors dauguma leidimų išdavimo procedūrų buvo sutrumpintos, kai kuriais atvejais procesas tebėra ilgas. Finansinė parama pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę, sukurtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1316/2013 (7), buvo svarbus veiksnys, nes dotacijomis tyrimams buvo prisidėta prie su projektais susijusios rizikos mažinimo ankstyvaisiais rengimo etapais, o dotacijomis darbams buvo remiami projektai, padedantys šalinti pagrindinius infrastruktūros trūkumus, kurių rinkos finansavimu nebuvo galima tinkamai pašalinti; |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (ES) Nr. 347/2013 vertinimas aiškiai parodė, kad sistema iš tiesų padėjo pagerinti valstybių narių tinklų integraciją, paskatinti energetikos prekybą ir taip prisidėjo prie Sąjungos konkurencingumo. Bendro intereso projektai elektros energijos ir dujų srityse labai prisidėjo prie tiekimo saugumo. Kiek tai susiję su dujomis, infrastruktūra dabar yra geriau sujungta, o tiekimo atsparumas nuo 2013 m. gerokai padidėjo. Regioninis bendradarbiavimas regioninėse grupėse ir naudojantis tarpvalstybiniu sąnaudų paskirstymu yra svarbūs projektų įgyvendinimo veiksniai. Tačiau daugeliu atvejų tarpvalstybinis sąnaudų paskirstymas nepadėjo mažinti projektų finansavimo trūkumo, kaip tai buvo numatyta. Nors dauguma leidimų išdavimo procedūrų buvo sutrumpintos, kai kuriais atvejais procesas tebėra ilgas. Finansinė parama pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę, sukurtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1316/2013 (7), buvo svarbus veiksnys, nes dotacijomis tyrimams buvo prisidėta prie su projektais susijusios rizikos mažinimo ankstyvaisiais rengimo etapais, o dotacijomis darbams buvo remiami projektai, padedantys šalinti pagrindinius infrastruktūros trūkumus, kurių rinkos finansavimu nebuvo galima tinkamai pašalinti;

| (6) | 2020 m. liepos 10 d. rezoliucijoje dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių peržiūros (8) Europos Parlamentas paragino atlikti Reglamento (ES) Nr. 347/2013 peržiūrą, kurioje būtų atsižvelgiama visų pirma į Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato politikos ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslus bei principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“; |
| --- | --- |

(6)

2020 m. liepos 10 d. rezoliucijoje dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių peržiūros (8) Europos Parlamentas paragino atlikti Reglamento (ES) Nr. 347/2013 peržiūrą, kurioje būtų atsižvelgiama visų pirma į Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato politikos ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslus bei principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“;

| (7) | transeuropinių energetikos tinklų politika yra pagrindinė energijos vidaus rinkos plėtojimo priemonė ir ji yra būtina Europos žaliojo kurso tikslams pasiekti. Norint dar labiau sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ne vėliau kaip 2030 m. ir ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, Europai reikės labiau integruotos energetikos sistemos, kuri remiasi aukštesniu elektrifikavimo lygiu, grindžiamu papildomais atsinaujinančiaisiais bei mažo anglies dioksido pėdsako energijos ištekliais ir dujų sektoriaus dekarbonizavimu. Įgyvendinant transeuropinių energetikos tinklų politiką galima užtikrinti, kad Sąjungos energetikos infrastruktūros plėtra būtų remiamas reikiamas energetikos perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui, laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir technologinio neutralumo, kartu atsižvelgiant į galimybes sumažinti išmetamą teršalų kiekį galutinio vartojimo etape. Šia politika taip pat galima užtikrinti jungtis, energetinį saugumą, rinkos ir sistemų integraciją ir konkurenciją, kuri yra naudinga visoms valstybėms narėms, taip pat galima užtikrinti energiją už įperkamą kainą namų ūkiams ir įmonėms; |
| --- | --- |

(7)

transeuropinių energetikos tinklų politika yra pagrindinė energijos vidaus rinkos plėtojimo priemonė ir ji yra būtina Europos žaliojo kurso tikslams pasiekti. Norint dar labiau sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ne vėliau kaip 2030 m. ir ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, Europai reikės labiau integruotos energetikos sistemos, kuri remiasi aukštesniu elektrifikavimo lygiu, grindžiamu papildomais atsinaujinančiaisiais bei mažo anglies dioksido pėdsako energijos ištekliais ir dujų sektoriaus dekarbonizavimu. Įgyvendinant transeuropinių energetikos tinklų politiką galima užtikrinti, kad Sąjungos energetikos infrastruktūros plėtra būtų remiamas reikiamas energetikos perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui, laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir technologinio neutralumo, kartu atsižvelgiant į galimybes sumažinti išmetamą teršalų kiekį galutinio vartojimo etape. Šia politika taip pat galima užtikrinti jungtis, energetinį saugumą, rinkos ir sistemų integraciją ir konkurenciją, kuri yra naudinga visoms valstybėms narėms, taip pat galima užtikrinti energiją už įperkamą kainą namų ūkiams ir įmonėms;

| (8) | nors Reglamento (ES) Nr. 347/2013 tikslai iš esmės tebegalioja, dabartinė transeuropinių energetikos tinklų sistema dar nevisiškai atspindi tikėtinus energetikos sistemos pokyčius, kuriuos lems naujos politinės aplinkybės, visų pirma atnaujinti Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslai ir 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslas pagal Europos žaliąjį kursą. Todėl peržiūrėtoje transeuropinių energetikos tinklų sistemoje reikia tinkamai atspindėti be kita ko, tiek klimato kaitos švelninimo, tiek prisitaikymo prie klimato kaitos tikslus. Be to, kad atsirado naujų politinių aplinkybių ir tikslų, pastarąjį dešimtmetį taip pat vyko sparti technologinė plėtra. Į tą plėtrą turėtų būti atsižvelgta nuostatose dėl energetikos infrastruktūros kategorijų, kurioms taikomas šis reglamentas, bendro intereso projektų atrankos kriterijų ir prioritetinių koridorių bei sričių. Tuo pačiu metu šio reglamento nuostatos neturėtų daryti poveikio valstybės narės teisei apibrėžti savo energijos išteklių naudojimo sąlygas, pasirinkti iš skirtingų energijos šaltinių ir nustatyti bendrą savo energijos tiekimo struktūrą pagal SESV 194 straipsnį; |
| --- | --- |

(8)

nors Reglamento (ES) Nr. 347/2013 tikslai iš esmės tebegalioja, dabartinė transeuropinių energetikos tinklų sistema dar nevisiškai atspindi tikėtinus energetikos sistemos pokyčius, kuriuos lems naujos politinės aplinkybės, visų pirma atnaujinti Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslai ir 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslas pagal Europos žaliąjį kursą. Todėl peržiūrėtoje transeuropinių energetikos tinklų sistemoje reikia tinkamai atspindėti be kita ko, tiek klimato kaitos švelninimo, tiek prisitaikymo prie klimato kaitos tikslus. Be to, kad atsirado naujų politinių aplinkybių ir tikslų, pastarąjį dešimtmetį taip pat vyko sparti technologinė plėtra. Į tą plėtrą turėtų būti atsižvelgta nuostatose dėl energetikos infrastruktūros kategorijų, kurioms taikomas šis reglamentas, bendro intereso projektų atrankos kriterijų ir prioritetinių koridorių bei sričių. Tuo pačiu metu šio reglamento nuostatos neturėtų daryti poveikio valstybės narės teisei apibrėžti savo energijos išteklių naudojimo sąlygas, pasirinkti iš skirtingų energijos šaltinių ir nustatyti bendrą savo energijos tiekimo struktūrą pagal SESV 194 straipsnį;

| (9) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 2009/73/EB (9) ir (ES) 2019/944 (10) numatyta energijos vidaus rinka. Nors padaryta labai didelė pažanga sukuriant tą rinką, dar yra ką tobulinti, geriau išnaudojant esamą energetikos infrastruktūrą, integruojant didėjančius atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekius, taip pat integruojant sistemas; |
| --- | --- |

(9)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 2009/73/EB (9) ir (ES) 2019/944 (10) numatyta energijos vidaus rinka. Nors padaryta labai didelė pažanga sukuriant tą rinką, dar yra ką tobulinti, geriau išnaudojant esamą energetikos infrastruktūrą, integruojant didėjančius atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekius, taip pat integruojant sistemas;

| (10) | Sąjungos energetikos infrastruktūra, ypač kiek tai susiję su Europos ypatingos svarbos infrastruktūra pagal Tarybos direktyvą 2008/114/EB (11), turėtų būti patobulinta, siekiant išvengti techninių gedimų ir padidinti jos atsparumą tokiems gedimams, taip pat gaivalinėms ar žmogaus sukeltoms nelaimėms, neigiamam klimato kaitos poveikiui ir jos saugumui iškylančioms grėsmėms; |
| --- | --- |

(10)

Sąjungos energetikos infrastruktūra, ypač kiek tai susiję su Europos ypatingos svarbos infrastruktūra pagal Tarybos direktyvą 2008/114/EB (11), turėtų būti patobulinta, siekiant išvengti techninių gedimų ir padidinti jos atsparumą tokiems gedimams, taip pat gaivalinėms ar žmogaus sukeltoms nelaimėms, neigiamam klimato kaitos poveikiui ir jos saugumui iškylančioms grėsmėms;

| (11) | Sąjungos energetikos infrastruktūra turėtų būti atspari numatomiems klimato kaitos poveikiams, kurių Europoje nebus įmanoma išvengti, nepaisant pastangų švelninti klimato kaitą. Todėl itin svarbu stiprinti prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo, atsparumo didinimo, nelaimių prevencijos ir pasirengimo joms pastangas; |
| --- | --- |

(11)

Sąjungos energetikos infrastruktūra turėtų būti atspari numatomiems klimato kaitos poveikiams, kurių Europoje nebus įmanoma išvengti, nepaisant pastangų švelninti klimato kaitą. Todėl itin svarbu stiprinti prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo, atsparumo didinimo, nelaimių prevencijos ir pasirengimo joms pastangas;

| (12) | plėtojant transeuropinę energetikos infrastruktūrą turėtų būti atsižvelgiama, kai tai techniškai įmanoma ir veiksmingiausia, į galimybę pakeisti esamos infrastruktūros ir įrangos paskirtį; |
| --- | --- |

(12)

plėtojant transeuropinę energetikos infrastruktūrą turėtų būti atsižvelgiama, kai tai techniškai įmanoma ir veiksmingiausia, į galimybę pakeisti esamos infrastruktūros ir įrangos paskirtį;

| (13) | vykdant bendro intereso projektus gerokai padidintas tiekimo saugumas, o tai yra vienas iš pagrindinių veiksnių, paskatinusių priimti Reglamentą (ES) Nr. 347/2013. Be to, prie 2020 m. rugsėjo 17 d. Komisijos komunikato „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis. Investavimas į neutralaus poveikio klimatui ateitį žmonių labui“ pridėtame Komisijos atliktame poveikio vertinime numatoma, kad gamtinių dujų vartojimas bus gerokai sumažintas, nes jų vartojimas netaikant taršos mažinimo priemonių yra nesuderinamas su anglies dioksido poveikio neutralumo tikslu. Kita vertus, numatoma, kad iki 2050 m. labai padidės biodujų, atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio ir sintetinių dujinių degalų vartojimas. Kiek tai susiję su dujomis, infrastruktūra dabar yra geriau sujungta, o tiekimo atsparumas nuo 2013 m. gerokai padidėjo. Planuojant energetikos infrastruktūrą turėtų būti atsižvelgiama į šią kintančią padėtį dujų sektoriuje. Tačiau dar ne visos valstybės narės yra pakankamai sujungtos su Europos dujų tinklu ir ypač salų valstybės narės toliau susiduria su didelėmis tiekimo saugumo ir energetinės izoliacijos problemomis. Nors tikimasi, kad ne vėliau kaip 2025 m. pabaigoje bus perduota eksploatuoti 78 % dujų infrastruktūros objektų, statomų pagal bendro intereso projektus, nemažai projektų labai vėluoja, be kita ko, dėl su leidimų išdavimu susijusių problemų. Todėl šis reglamentas neturėtų daryti neigiamo poveikio bendro intereso projektams, kurie jo įsigaliojimo dieną dar nebus neužbaigti. Taigi, į penktąjį Sąjungos bendro intereso projektų sąrašą, sudarytą pagal Reglamentą (ES) Nr. 347/2013, įtrauktų bendro intereso projektų, kurių paraiškos dokumentus kompetentinga institucija yra priėmusi nagrinėti, atveju turėtų būti galima išlaikyti savo teises ir pareigas, susijusias su leidimų išdavimu – tai turėtų būti leidžiama ketverius metus po šio reglamento įsigaliojimo dienos; |
| --- | --- |

(13)

vykdant bendro intereso projektus gerokai padidintas tiekimo saugumas, o tai yra vienas iš pagrindinių veiksnių, paskatinusių priimti Reglamentą (ES) Nr. 347/2013. Be to, prie 2020 m. rugsėjo 17 d. Komisijos komunikato „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis. Investavimas į neutralaus poveikio klimatui ateitį žmonių labui“ pridėtame Komisijos atliktame poveikio vertinime numatoma, kad gamtinių dujų vartojimas bus gerokai sumažintas, nes jų vartojimas netaikant taršos mažinimo priemonių yra nesuderinamas su anglies dioksido poveikio neutralumo tikslu. Kita vertus, numatoma, kad iki 2050 m. labai padidės biodujų, atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio ir sintetinių dujinių degalų vartojimas. Kiek tai susiję su dujomis, infrastruktūra dabar yra geriau sujungta, o tiekimo atsparumas nuo 2013 m. gerokai padidėjo. Planuojant energetikos infrastruktūrą turėtų būti atsižvelgiama į šią kintančią padėtį dujų sektoriuje. Tačiau dar ne visos valstybės narės yra pakankamai sujungtos su Europos dujų tinklu ir ypač salų valstybės narės toliau susiduria su didelėmis tiekimo saugumo ir energetinės izoliacijos problemomis. Nors tikimasi, kad ne vėliau kaip 2025 m. pabaigoje bus perduota eksploatuoti 78 % dujų infrastruktūros objektų, statomų pagal bendro intereso projektus, nemažai projektų labai vėluoja, be kita ko, dėl su leidimų išdavimu susijusių problemų. Todėl šis reglamentas neturėtų daryti neigiamo poveikio bendro intereso projektams, kurie jo įsigaliojimo dieną dar nebus neužbaigti. Taigi, į penktąjį Sąjungos bendro intereso projektų sąrašą, sudarytą pagal Reglamentą (ES) Nr. 347/2013, įtrauktų bendro intereso projektų, kurių paraiškos dokumentus kompetentinga institucija yra priėmusi nagrinėti, atveju turėtų būti galima išlaikyti savo teises ir pareigas, susijusias su leidimų išdavimu – tai turėtų būti leidžiama ketverius metus po šio reglamento įsigaliojimo dienos;

| (14) | išmaniųjų elektros tinklų, kurie ne visada apima fizinės sienos kirtimą, svarba siekiant Sąjungos energetikos ir klimato srities tikslų buvo pripažinta 2020 m. liepos 8 d. Komisijos komunikate „Neutralaus poveikio klimatui ekonomikos stimuliavimas: ES energetikos sistemos integravimo strategija“ (toliau – ES energetikos sistemos integracijos strategija). Tai kategorijai taikomi kriterijai turėtų būti supaprastinti, turėtų apimti technologinę plėtrą, susijusią su inovacijomis bei skaitmeniniais aspektais, ir turėtų sudaryti sąlygas energetikos sistemos integracijai. Be to, turėtų būti paaiškintas projektų rengėjų vaidmuo. Atsižvelgiant į tai, kad tikimasi, jog labai padidės elektros paklausa transporto sektoriuje, visų pirma susijusi su elektrinėmis transporto priemonėmis palei greitkelius ir miestų teritorijose, išmaniųjų tinklų technologijos taip pat turėtų padėti pagerinti su energetikos tinklu susijusią infrastruktūrą, palaikančią tarpvalstybinį didelės galios įkrovimą, kad būtų prisidedama prie transporto sektoriaus dekarbonizavimo; |
| --- | --- |

(14)

išmaniųjų elektros tinklų, kurie ne visada apima fizinės sienos kirtimą, svarba siekiant Sąjungos energetikos ir klimato srities tikslų buvo pripažinta 2020 m. liepos 8 d. Komisijos komunikate „Neutralaus poveikio klimatui ekonomikos stimuliavimas: ES energetikos sistemos integravimo strategija“ (toliau – ES energetikos sistemos integracijos strategija). Tai kategorijai taikomi kriterijai turėtų būti supaprastinti, turėtų apimti technologinę plėtrą, susijusią su inovacijomis bei skaitmeniniais aspektais, ir turėtų sudaryti sąlygas energetikos sistemos integracijai. Be to, turėtų būti paaiškintas projektų rengėjų vaidmuo. Atsižvelgiant į tai, kad tikimasi, jog labai padidės elektros paklausa transporto sektoriuje, visų pirma susijusi su elektrinėmis transporto priemonėmis palei greitkelius ir miestų teritorijose, išmaniųjų tinklų technologijos taip pat turėtų padėti pagerinti su energetikos tinklu susijusią infrastruktūrą, palaikančią tarpvalstybinį didelės galios įkrovimą, kad būtų prisidedama prie transporto sektoriaus dekarbonizavimo;

| (15) | ES energetikos sistemos integracijos strategijoje taip pat buvo pabrėžta, kad reikia integruoto energetikos infrastruktūros planavimo, apimančio visus energijos nešiklius, infrastruktūras ir vartojimo sektorius. Tokia sistemos integracija prasideda nuo principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ taikymo ir holistinio požiūrio politikoje, o ne tik atskiruose sektoriuose. Joje taip pat atsižvelgiama į sunkiai taršą mažinančių sektorių, pavyzdžiui, tam tikrų pramonės sektorių ar tam tikrų transporto rūšių, kurių tiesioginė elektrifikacija šiuo metu techniniu ar ekonominiu požiūriu yra sudėtinga, dekarbonizavimo poreikius. Tokios investicijos apima investicijas į vandenilį ir elektrolizerius, kurie artėja prie diegimo dideliu komerciniu mastu. 2020 m. liepos 8 d. Komisijos komunikate „Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategija“ (toliau – Vandenilio strategija) pirmenybė teikiama vandenilio gamybai iš atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, kuri yra netaršiausias sprendimas ir labiausiai atitinka Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslą. Tačiau, siekiant greičiau dekarbonizuoti esamą vandenilio gamybą, skiriant dėmesį įvairioms netaršioms technologijoms, ir paskatinti masto ekonomiją, pereinamuoju laikotarpiu reikia kitų mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio formų; |
| --- | --- |

(15)

ES energetikos sistemos integracijos strategijoje taip pat buvo pabrėžta, kad reikia integruoto energetikos infrastruktūros planavimo, apimančio visus energijos nešiklius, infrastruktūras ir vartojimo sektorius. Tokia sistemos integracija prasideda nuo principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ taikymo ir holistinio požiūrio politikoje, o ne tik atskiruose sektoriuose. Joje taip pat atsižvelgiama į sunkiai taršą mažinančių sektorių, pavyzdžiui, tam tikrų pramonės sektorių ar tam tikrų transporto rūšių, kurių tiesioginė elektrifikacija šiuo metu techniniu ar ekonominiu požiūriu yra sudėtinga, dekarbonizavimo poreikius. Tokios investicijos apima investicijas į vandenilį ir elektrolizerius, kurie artėja prie diegimo dideliu komerciniu mastu. 2020 m. liepos 8 d. Komisijos komunikate „Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategija“ (toliau – Vandenilio strategija) pirmenybė teikiama vandenilio gamybai iš atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, kuri yra netaršiausias sprendimas ir labiausiai atitinka Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslą. Tačiau, siekiant greičiau dekarbonizuoti esamą vandenilio gamybą, skiriant dėmesį įvairioms netaršioms technologijoms, ir paskatinti masto ekonomiją, pereinamuoju laikotarpiu reikia kitų mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio formų;

| (16) | be to, Vandenilio strategijoje Komisija padarė išvadą, kad būtinam vandenilio diegimui svarbus elementas, kurį gali pasiūlyti tik Sąjunga ir vidaus rinka, yra didelio masto infrastruktūros tinklas. Dabartinė infrastruktūra, pritaikyta vandeniliui transportuoti ir juo prekiauti tarpvalstybiniu mastu arba vandenilio slėniams kurti, yra labai ribota. Tokią infrastruktūrą turėtų sudaryti didelė dalis gamtinių dujų infrastruktūros, paverstos pritaikyta infrastruktūra, kurią papildys nauja vandeniliui skirta infrastruktūra. Be to, Vandenilio strategijoje nustatytas strateginis tikslas ne vėliau kaip 2030 m. padidinti elektrolizerių įrengtąjį pajėgumą iki 40 gigavatų (toliau – GW), kad būtų padidintas atsinaujinančiųjų išteklių vandenilio gamybos mastas ir sudarytos palankesnės sąlygos dekarbonizuoti nuo iškastinio kuro priklausomus sektorius, pavyzdžiui, pramonės ar transporto sektorius. Todėl transeuropinių energetikos tinklų politika turėtų apimti naują ir pakeistos paskirties vandenilio perdavimo infrastruktūrą bei saugyklas, taip pat elektrolizerių įrenginius. Vandenilio perdavimo ir laikymo infrastruktūra taip pat turėtų būti įtraukta į visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planą, kad būtų galima visapusiškai ir nuosekliai įvertinti jos sąnaudas ir naudą energetikos sistemai, įskaitant jos indėlį į sektoriaus integraciją ir dekarbonizavimą, siekiant sukurti Sąjungos vandenilio bazinę infrastruktūrą; |
| --- | --- |

(16)

be to, Vandenilio strategijoje Komisija padarė išvadą, kad būtinam vandenilio diegimui svarbus elementas, kurį gali pasiūlyti tik Sąjunga ir vidaus rinka, yra didelio masto infrastruktūros tinklas. Dabartinė infrastruktūra, pritaikyta vandeniliui transportuoti ir juo prekiauti tarpvalstybiniu mastu arba vandenilio slėniams kurti, yra labai ribota. Tokią infrastruktūrą turėtų sudaryti didelė dalis gamtinių dujų infrastruktūros, paverstos pritaikyta infrastruktūra, kurią papildys nauja vandeniliui skirta infrastruktūra. Be to, Vandenilio strategijoje nustatytas strateginis tikslas ne vėliau kaip 2030 m. padidinti elektrolizerių įrengtąjį pajėgumą iki 40 gigavatų (toliau – GW), kad būtų padidintas atsinaujinančiųjų išteklių vandenilio gamybos mastas ir sudarytos palankesnės sąlygos dekarbonizuoti nuo iškastinio kuro priklausomus sektorius, pavyzdžiui, pramonės ar transporto sektorius. Todėl transeuropinių energetikos tinklų politika turėtų apimti naują ir pakeistos paskirties vandenilio perdavimo infrastruktūrą bei saugyklas, taip pat elektrolizerių įrenginius. Vandenilio perdavimo ir laikymo infrastruktūra taip pat turėtų būti įtraukta į visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planą, kad būtų galima visapusiškai ir nuosekliai įvertinti jos sąnaudas ir naudą energetikos sistemai, įskaitant jos indėlį į sektoriaus integraciją ir dekarbonizavimą, siekiant sukurti Sąjungos vandenilio bazinę infrastruktūrą;

| (17) | be to, turėtų būti sukurta nauja išmaniųjų dujų tinklų infrastruktūros kategorija, kad būtų remiamos investicijos, kuriomis į dujų tinklą integruojamos įvairios mažo anglies dioksido pėdsako ir visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių dujos, pvz., biodujos, biometanas ir vandenilis, ir padedama valdyti dėl to sudėtingesne tapusią sistemą, remiantis novatoriškomis skaitmeninėmis technologijomis; |
| --- | --- |

(17)

be to, turėtų būti sukurta nauja išmaniųjų dujų tinklų infrastruktūros kategorija, kad būtų remiamos investicijos, kuriomis į dujų tinklą integruojamos įvairios mažo anglies dioksido pėdsako ir visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių dujos, pvz., biodujos, biometanas ir vandenilis, ir padedama valdyti dėl to sudėtingesne tapusią sistemą, remiantis novatoriškomis skaitmeninėmis technologijomis;

| (18) | siekiant ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, daroma prielaida, kad vis dar bus pramonės procesų, kurių metu išmetamas anglies dioksidas. Toks anglies dioksidas laikomas neišvengiamu, kai jo susidarymo neįmanoma išvengti nepaisant optimizavimo, pavyzdžiui, energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis arba elektrifikavimu integruojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Anglies dioksido infrastruktūros plėtra turėtų padėti gerokai sumažinti grynąjį išmetamą neišvengiamų teršalų kiekį, kai nėra pagrįstų alternatyvų. Anglies dioksido surinkimas patenka į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/ES (12) taikymo sritį, kalbant apie anglies dioksido srautus, susidarančius dėl įrenginių, kuriems taikoma ta direktyva, ir kalbant apie geologinį saugojimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/31/EB (13); |
| --- | --- |

(18)

siekiant ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, daroma prielaida, kad vis dar bus pramonės procesų, kurių metu išmetamas anglies dioksidas. Toks anglies dioksidas laikomas neišvengiamu, kai jo susidarymo neįmanoma išvengti nepaisant optimizavimo, pavyzdžiui, energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis arba elektrifikavimu integruojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Anglies dioksido infrastruktūros plėtra turėtų padėti gerokai sumažinti grynąjį išmetamą neišvengiamų teršalų kiekį, kai nėra pagrįstų alternatyvų. Anglies dioksido surinkimas patenka į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/ES (12) taikymo sritį, kalbant apie anglies dioksido srautus, susidarančius dėl įrenginių, kuriems taikoma ta direktyva, ir kalbant apie geologinį saugojimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/31/EB (13);

| (19) | Reglamente (ES) Nr. 347/2013 buvo reikalaujama, kad projekte, pretenduojančiame į bendro intereso projekto statusą, būtų įrodyta, jog reikšmingai prisidedama prie bent vieno kriterijaus iš Sąjungos bendro intereso projektų sąrašo sudarymo kriterijų rinkinio, kuris galėtų, bet nebūtinai turėtų, apimti tvarumą. Dėl to reikalavimo, atsižvelgiant į tuometinius konkrečius energijos vidaus rinkos poreikius, buvo galima plėtoti bendro intereso projektus, kurie buvo susiję tik su tiekimo saugumui kylančia rizika, net jeigu jie nedavė naudos tvarumo požiūriu. Tačiau, atsižvelgiant į Sąjungos infrastruktūros poreikių raidą, dekarbonizavimo tikslus ir 2020 m. liepos 21 d. priimtas Europos Vadovų Tarybos išvadas, pagal kurias Sąjungos išlaidos turėtų derėti su Paryžiaus susitarimo tikslais ir Europos žaliojo kurso principu „nepakenkti“, tvarumas, atitinkamai kaip atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimas į tinklą arba išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas, turėtų būti įvertintas siekiant užtikrinti, kad transeuropinių energetikos tinklų politika derėtų su Sąjungos energetikos ir klimato srities tikslais ir 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslais, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės ypatumus poveikio klimatui neutralumo tikslo srityje. Anglies dioksido transportavimo tinklų tvarumas nustatomas vertinant per visą numatomą objekto gyvavimo ciklą išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą ir alternatyvių technologinių sprendimų, kuriais būtų galima tiek pat sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį, nebuvimą; |
| --- | --- |

(19)

Reglamente (ES) Nr. 347/2013 buvo reikalaujama, kad projekte, pretenduojančiame į bendro intereso projekto statusą, būtų įrodyta, jog reikšmingai prisidedama prie bent vieno kriterijaus iš Sąjungos bendro intereso projektų sąrašo sudarymo kriterijų rinkinio, kuris galėtų, bet nebūtinai turėtų, apimti tvarumą. Dėl to reikalavimo, atsižvelgiant į tuometinius konkrečius energijos vidaus rinkos poreikius, buvo galima plėtoti bendro intereso projektus, kurie buvo susiję tik su tiekimo saugumui kylančia rizika, net jeigu jie nedavė naudos tvarumo požiūriu. Tačiau, atsižvelgiant į Sąjungos infrastruktūros poreikių raidą, dekarbonizavimo tikslus ir 2020 m. liepos 21 d. priimtas Europos Vadovų Tarybos išvadas, pagal kurias Sąjungos išlaidos turėtų derėti su Paryžiaus susitarimo tikslais ir Europos žaliojo kurso principu „nepakenkti“, tvarumas, atitinkamai kaip atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimas į tinklą arba išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas, turėtų būti įvertintas siekiant užtikrinti, kad transeuropinių energetikos tinklų politika derėtų su Sąjungos energetikos ir klimato srities tikslais ir 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslais, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės ypatumus poveikio klimatui neutralumo tikslo srityje. Anglies dioksido transportavimo tinklų tvarumas nustatomas vertinant per visą numatomą objekto gyvavimo ciklą išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą ir alternatyvių technologinių sprendimų, kuriais būtų galima tiek pat sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį, nebuvimą;

| (20) | Sąjunga turėtų sudaryti palankesnes sąlygas infrastruktūros projektams, kuriais Sąjungos tinklai susiejami su trečiųjų valstybių, visų pirma kaimyninių valstybių ir valstybių, su kuriomis Sąjunga yra užmezgusi konkretų bendradarbiavimą energetikos srityje, tinklais, kurie yra abipusiškai naudingi ir būtini energetikos pertvarkai ir klimato srities tikslams pasiekti ir kurie atitinka konkrečius atitinkamų infrastruktūros kategorijų kriterijus pagal šį reglamentą. Todėl į šio reglamento taikymo sritį turėtų būti įtraukti abipusio intereso projektai, kurie yra tvarūs ir kurių atveju galima įrodyti, kad jie duos reikšmingos grynosios socialinės ir ekonominės naudos Sąjungos lygmeniu ir bent vienai trečiajai valstybei. Tokie projektai turėtų būti laikomi atitinkančiais įtraukimo į Sąjungos bendro intereso projektų ir abipusio intereso projektų sąrašą (toliau – Sąjungos sąrašas) kriterijus, jeigu politikos sistemos konvergencijos lygis yra aukštas ir tai sistemai taikomas vykdymo užtikrinimo mechanizmas, ir tokiais projektais turėtų būti įrodytas indėlis siekiant bendrų Sąjungos ir trečiųjų valstybių energetikos ir klimato srities politikos tikslų, susijusių su tiekimo saugumu ir dekarbonizavimu.
  Turėtų būti daroma prielaida, kad politikos sistemos konvergencijos lygis yra aukštas Europos ekonominės erdvės arba Energijos bendrijos susitariančiųjų šalių atveju, arba tai galima įrodyti kitų trečiųjų valstybių atveju dvišaliais susitarimais, į kuriuos įtrauktos atitinkamos nuostatos dėl klimato ir energetikos politikos tikslų, susijusių su dekarbonizavimu, ir kuriuos toliau vertintų atitinkama regioninė grupė, padedama Komisijos. Be to, kaip numatyta šiame reglamente, trečioji valstybė, su kuria Sąjunga bendradarbiauja plėtodama abipusio intereso projektus, turėtų sudaryti palankesnes sąlygas laikytis panašaus paspartinto įgyvendinimo ir kitų politikos paramos priemonių tvarkaraščio. Todėl abipusio intereso projektai turėtų būti vertinami tokia pačia tvarka kaip bendro intereso projektai, visas nuostatas, susijusias su bendro intereso projektais, taikant ir abipusio intereso projektams, jeigu nenurodyta kitaip. Reikšminga grynoji socialinė ir ekonominė nauda Sąjungos lygmeniu turėtų būti suprantama kaip sąveikumo ir vidaus rinkos veikimo pagerinimas daugiau nei vienoje valstybėje narėje. Kiek tai susiję su projektais, skirtais anglies dioksido saugojimui, tinkamais turėtų būti laikomi tik tie projektai, kurie yra būtini tarpvalstybiniam anglies dioksido transportavimui ir saugojimui, su sąlyga, kad nuolatinio anglies dioksido saugojimo saugos ir veiksmingumo standartai ir apsaugos priemonės, kuriais užkertamas kelias bet kokiam nutekėjimui ir kurie susiję su klimatu, žmonių sveikata ir ekosistemomis, būtų bent tokio paties lygio kaip Sąjungoje. Turėtų būti daroma prielaida, kad Europos ekonominė erdvė atitinka tuos standartus ir apsaugos priemones; |
| --- | --- |

(20)

Sąjunga turėtų sudaryti palankesnes sąlygas infrastruktūros projektams, kuriais Sąjungos tinklai susiejami su trečiųjų valstybių, visų pirma kaimyninių valstybių ir valstybių, su kuriomis Sąjunga yra užmezgusi konkretų bendradarbiavimą energetikos srityje, tinklais, kurie yra abipusiškai naudingi ir būtini energetikos pertvarkai ir klimato srities tikslams pasiekti ir kurie atitinka konkrečius atitinkamų infrastruktūros kategorijų kriterijus pagal šį reglamentą. Todėl į šio reglamento taikymo sritį turėtų būti įtraukti abipusio intereso projektai, kurie yra tvarūs ir kurių atveju galima įrodyti, kad jie duos reikšmingos grynosios socialinės ir ekonominės naudos Sąjungos lygmeniu ir bent vienai trečiajai valstybei. Tokie projektai turėtų būti laikomi atitinkančiais įtraukimo į Sąjungos bendro intereso projektų ir abipusio intereso projektų sąrašą (toliau – Sąjungos sąrašas) kriterijus, jeigu politikos sistemos konvergencijos lygis yra aukštas ir tai sistemai taikomas vykdymo užtikrinimo mechanizmas, ir tokiais projektais turėtų būti įrodytas indėlis siekiant bendrų Sąjungos ir trečiųjų valstybių energetikos ir klimato srities politikos tikslų, susijusių su tiekimo saugumu ir dekarbonizavimu.

Turėtų būti daroma prielaida, kad politikos sistemos konvergencijos lygis yra aukštas Europos ekonominės erdvės arba Energijos bendrijos susitariančiųjų šalių atveju, arba tai galima įrodyti kitų trečiųjų valstybių atveju dvišaliais susitarimais, į kuriuos įtrauktos atitinkamos nuostatos dėl klimato ir energetikos politikos tikslų, susijusių su dekarbonizavimu, ir kuriuos toliau vertintų atitinkama regioninė grupė, padedama Komisijos. Be to, kaip numatyta šiame reglamente, trečioji valstybė, su kuria Sąjunga bendradarbiauja plėtodama abipusio intereso projektus, turėtų sudaryti palankesnes sąlygas laikytis panašaus paspartinto įgyvendinimo ir kitų politikos paramos priemonių tvarkaraščio. Todėl abipusio intereso projektai turėtų būti vertinami tokia pačia tvarka kaip bendro intereso projektai, visas nuostatas, susijusias su bendro intereso projektais, taikant ir abipusio intereso projektams, jeigu nenurodyta kitaip. Reikšminga grynoji socialinė ir ekonominė nauda Sąjungos lygmeniu turėtų būti suprantama kaip sąveikumo ir vidaus rinkos veikimo pagerinimas daugiau nei vienoje valstybėje narėje. Kiek tai susiję su projektais, skirtais anglies dioksido saugojimui, tinkamais turėtų būti laikomi tik tie projektai, kurie yra būtini tarpvalstybiniam anglies dioksido transportavimui ir saugojimui, su sąlyga, kad nuolatinio anglies dioksido saugojimo saugos ir veiksmingumo standartai ir apsaugos priemonės, kuriais užkertamas kelias bet kokiam nutekėjimui ir kurie susiję su klimatu, žmonių sveikata ir ekosistemomis, būtų bent tokio paties lygio kaip Sąjungoje. Turėtų būti daroma prielaida, kad Europos ekonominė erdvė atitinka tuos standartus ir apsaugos priemones;

| (21) | abipusio intereso projektai turėtų būti laikomi papildoma priemone siekiant išplėsti šio reglamento taikymo sritį ir jį taikyti trečiosioms valstybėms, neskaitant tų bendro intereso projektų, kurie prisideda prie I priede nustatyto energetikos infrastruktūros prioritetinio koridoriaus ar srities įgyvendinimo. Todėl, kai projektas, vykdomas su trečiąja valstybe, prisideda prie energetikos infrastruktūros prioritetinio koridoriaus ar srities įgyvendinimo, jis turėtų būti laikomas tinkamu prašyti jam suteikti bendro intereso projekto statusą pagal šį reglamentą. Pagal tą patį principą su trečiosiomis valstybėmis vykdomi elektros energetikos jungčių projektai, kuriems suteiktas bendro intereso projekto statusas pagal Reglamentą (ES) Nr. 347/2013, gali būti atrinkti kaip bendro intereso projektai, jei jiems buvo taikomas atrankos procesas ir jei jie atitinka bendro intereso projektų kriterijus; |
| --- | --- |

(21)

abipusio intereso projektai turėtų būti laikomi papildoma priemone siekiant išplėsti šio reglamento taikymo sritį ir jį taikyti trečiosioms valstybėms, neskaitant tų bendro intereso projektų, kurie prisideda prie I priede nustatyto energetikos infrastruktūros prioritetinio koridoriaus ar srities įgyvendinimo. Todėl, kai projektas, vykdomas su trečiąja valstybe, prisideda prie energetikos infrastruktūros prioritetinio koridoriaus ar srities įgyvendinimo, jis turėtų būti laikomas tinkamu prašyti jam suteikti bendro intereso projekto statusą pagal šį reglamentą. Pagal tą patį principą su trečiosiomis valstybėmis vykdomi elektros energetikos jungčių projektai, kuriems suteiktas bendro intereso projekto statusas pagal Reglamentą (ES) Nr. 347/2013, gali būti atrinkti kaip bendro intereso projektai, jei jiems buvo taikomas atrankos procesas ir jei jie atitinka bendro intereso projektų kriterijus;

| (22) | kad pasiektų Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslus ir savo 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslą, Sąjunga turi gerokai padidinti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybą. Esamos elektros energijos perdavimo ir kaupimo energetikos infrastruktūros kategorijos yra labai svarbios siekiant į elektros tinklą integruoti gerokai padidėjusią atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybą. Be to, tam reikia didinti investicijas į jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energetiką, kad būtų pasiektas bent 300 GW jūros vėjo energijos gamybos įrengtasis pajėgumas, laikantis 2020 m. lapkričio 19 d. Komisijos komunikate „ES jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialo išnaudojimo žengiant į neutralaus poveikio klimatui ateitį strategija“ išdėstytos Komisijos jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energetikos strategijos. Ta strategija apima radialines jungtis, jungiančias naujus jūros vėjo energetikos pajėgumus, taip pat mišrius integruotus projektus. Taip pat reikėtų spręsti jūros ir sausumos elektros tinklų ilgalaikio planavimo ir plėtros koordinavimo klausimą. Visų pirma, planuojant jūrinę infrastruktūrą reikėtų pereiti nuo atskirų projektų vertinimo metodo prie koordinuoto visapusiško požiūrio, kuriuo būtų užtikrinta tvari integruotų jūrinių tinklų plėtra, atsižvelgiant į kiekvieno jūros baseino atsinaujinančiųjų išteklių energetikos potencialą, aplinkos apsaugą ir kitus jūros naudojimo būdus. Turėtų būti laikomasi požiūrio, grindžiamo savanorišku valstybių narių bendradarbiavimu. Valstybės narės ir toliau turėtų būti atsakingos už bendro intereso projektų, susijusių su jų teritorija, ir su tais projektais susijusių sąnaudų patvirtinimą; |
| --- | --- |

(22)

kad pasiektų Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslus ir savo 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslą, Sąjunga turi gerokai padidinti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybą. Esamos elektros energijos perdavimo ir kaupimo energetikos infrastruktūros kategorijos yra labai svarbios siekiant į elektros tinklą integruoti gerokai padidėjusią atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybą. Be to, tam reikia didinti investicijas į jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energetiką, kad būtų pasiektas bent 300 GW jūros vėjo energijos gamybos įrengtasis pajėgumas, laikantis 2020 m. lapkričio 19 d. Komisijos komunikate „ES jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialo išnaudojimo žengiant į neutralaus poveikio klimatui ateitį strategija“ išdėstytos Komisijos jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energetikos strategijos. Ta strategija apima radialines jungtis, jungiančias naujus jūros vėjo energetikos pajėgumus, taip pat mišrius integruotus projektus. Taip pat reikėtų spręsti jūros ir sausumos elektros tinklų ilgalaikio planavimo ir plėtros koordinavimo klausimą. Visų pirma, planuojant jūrinę infrastruktūrą reikėtų pereiti nuo atskirų projektų vertinimo metodo prie koordinuoto visapusiško požiūrio, kuriuo būtų užtikrinta tvari integruotų jūrinių tinklų plėtra, atsižvelgiant į kiekvieno jūros baseino atsinaujinančiųjų išteklių energetikos potencialą, aplinkos apsaugą ir kitus jūros naudojimo būdus. Turėtų būti laikomasi požiūrio, grindžiamo savanorišku valstybių narių bendradarbiavimu. Valstybės narės ir toliau turėtų būti atsakingos už bendro intereso projektų, susijusių su jų teritorija, ir su tais projektais susijusių sąnaudų patvirtinimą;

| (23) | atitinkamoms valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė įvertinti prioritetinių jūrinių tinklų, skirtų atsinaujinančiųjų išteklių energijai, koridorių naudą bei sąnaudas ir atlikti preliminarią sąnaudų pasidalijimo analizę prioritetinių jūrinių tinklų koridorių lygmeniu, kad būtų paremti bendri politiniai įsipareigojimai plėtoti jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energetiką. Komisija kartu su valstybėmis narėmis ir atitinkamais perdavimo sistemos operatoriais (toliau – PSO) bei nacionalinėmis reguliavimo institucijomis turėtų parengti gaires dėl konkrečios sąnaudų ir naudos analizės bei sąnaudų pasidalijimo įgyvendinant integruoto jūrinio tinklo plėtros planus, o tai valstybėms narėms sudarytų sąlygas atlikti tinkamą vertinimą; |
| --- | --- |

(23)

atitinkamoms valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė įvertinti prioritetinių jūrinių tinklų, skirtų atsinaujinančiųjų išteklių energijai, koridorių naudą bei sąnaudas ir atlikti preliminarią sąnaudų pasidalijimo analizę prioritetinių jūrinių tinklų koridorių lygmeniu, kad būtų paremti bendri politiniai įsipareigojimai plėtoti jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energetiką. Komisija kartu su valstybėmis narėmis ir atitinkamais perdavimo sistemos operatoriais (toliau – PSO) bei nacionalinėmis reguliavimo institucijomis turėtų parengti gaires dėl konkrečios sąnaudų ir naudos analizės bei sąnaudų pasidalijimo įgyvendinant integruoto jūrinio tinklo plėtros planus, o tai valstybėms narėms sudarytų sąlygas atlikti tinkamą vertinimą;

| (24) | paaiškėjo, kad visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros plano rengimo procesas, kuriuo remiantis nustatomi elektros energijos ir dujų kategorijų bendro intereso projektai, yra veiksmingas. Tačiau, nors Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklas (toliau – ENTSO-E), Europos dujų perdavimo sistemos operatorių tinklas (toliau – ENTSO-G) ir PSO šiame procese turi atlikti svarbų vaidmenį, reikia daugiau tikrinimo, visų pirma, kiek tai susiję su ateities scenarijų apibrėžimu, ilgalaikių infrastruktūros spragų bei trūkumų nustatymu ir atskirų projektų vertinimu, kad būtų padidintas pasitikėjimas procesu. Todėl dėl nepriklausomo patvirtinimo poreikio Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai (toliau – Agentūra) ir Komisijai turėtų tekti svarbesnis vaidmuo procese, be kita ko, procese rengiant visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 715/2009 (14) bei (ES) 2019/943 (15). Visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros plano procese turėtų būti naudojamasi objektyviu, moksliškai pagrįstu nepriklausomos mokslo įstaigos, pavyzdžiui, Europos mokslo patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais, indėliu ir tas procesas turėtų būti organizuojamas kuo veiksmingiau; |
| --- | --- |

(24)

paaiškėjo, kad visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros plano rengimo procesas, kuriuo remiantis nustatomi elektros energijos ir dujų kategorijų bendro intereso projektai, yra veiksmingas. Tačiau, nors Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklas (toliau – ENTSO-E), Europos dujų perdavimo sistemos operatorių tinklas (toliau – ENTSO-G) ir PSO šiame procese turi atlikti svarbų vaidmenį, reikia daugiau tikrinimo, visų pirma, kiek tai susiję su ateities scenarijų apibrėžimu, ilgalaikių infrastruktūros spragų bei trūkumų nustatymu ir atskirų projektų vertinimu, kad būtų padidintas pasitikėjimas procesu. Todėl dėl nepriklausomo patvirtinimo poreikio Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai (toliau – Agentūra) ir Komisijai turėtų tekti svarbesnis vaidmuo procese, be kita ko, procese rengiant visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 715/2009 (14) bei (ES) 2019/943 (15). Visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros plano procese turėtų būti naudojamasi objektyviu, moksliškai pagrįstu nepriklausomos mokslo įstaigos, pavyzdžiui, Europos mokslo patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais, indėliu ir tas procesas turėtų būti organizuojamas kuo veiksmingiau;

| (25) | vykdydami savo užduotis prieš priimant visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planus, ENTSO-E ir ENTSO-G turėtų surengti išsamias konsultacijas, kuriose dalyvautų visi atitinkami suinteresuotieji subjektai. Konsultacijos turėtų būti atviros bei skaidrios ir turėtų būti organizuojamos laiku, kad būtų galima gauti suinteresuotųjų subjektų pastabas rengiant pagrindinius visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planų etapus, pavyzdžiui, rengiant scenarijus, nustatant infrastruktūros trūkumus ir nustatant sąnaudų ir naudos analizės metodiką, taikomą vertinant projektus. ENTSO-E ir ENTSO-G turėtų tinkamai atsižvelgti į konsultacijų metu iš suinteresuotųjų subjektų gautą indėlį ir turėtų paaiškinti, kaip jie atsižvelgė į tą indėlį; |
| --- | --- |

(25)

vykdydami savo užduotis prieš priimant visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planus, ENTSO-E ir ENTSO-G turėtų surengti išsamias konsultacijas, kuriose dalyvautų visi atitinkami suinteresuotieji subjektai. Konsultacijos turėtų būti atviros bei skaidrios ir turėtų būti organizuojamos laiku, kad būtų galima gauti suinteresuotųjų subjektų pastabas rengiant pagrindinius visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planų etapus, pavyzdžiui, rengiant scenarijus, nustatant infrastruktūros trūkumus ir nustatant sąnaudų ir naudos analizės metodiką, taikomą vertinant projektus. ENTSO-E ir ENTSO-G turėtų tinkamai atsižvelgti į konsultacijų metu iš suinteresuotųjų subjektų gautą indėlį ir turėtų paaiškinti, kaip jie atsižvelgė į tą indėlį;

| (26) | atsižvelgiant į 2020 m. Energetikos infrastruktūros forumo išvadas, būtina užtikrinti, kad į visus atitinkamus sektorius, pavyzdžiui, dujų, elektros ir transporto sektorius, būtų atsižvelgiama integruotai planuojant visą sausumos ir jūrinę, perdavimo ir skirstymo infrastruktūrą. Siekiant laikytis Paryžiaus susitarimo ir įgyvendinti Sąjungos 2030 m. klimato srities tikslus, 2040 m. jūrinės energetikos plėtros tikslus, taip pat laikantis Sąjungos tikslo ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, transeuropinė energetikos tinklų sistema turėtų būti grindžiama išmanesnės, labiau integruotos, ilgalaikės ir optimizuotos „vienos bendros energetikos sistemos“ vizija, įdiegiant sistemą, kuri sudarytų sąlygas geriau koordinuoti infrastruktūros planavimą įvairiuose sektoriuose ir suteiktų galimybę optimaliai integruoti įvairius susiejimo sprendimus, susijusius su skirtingais įvairių infrastruktūrų tinklo elementais. Tai turėtų būti užtikrinta sukuriant palaipsnės integracijos modelį, kuris sudarytų sąlygas užtikrinti metodikų, taikomų atskiruose sektoriuose, derėjimą remiantis bendromis prielaidomis ir atspindėtų jų tarpusavio priklausomybę; |
| --- | --- |

(26)

atsižvelgiant į 2020 m. Energetikos infrastruktūros forumo išvadas, būtina užtikrinti, kad į visus atitinkamus sektorius, pavyzdžiui, dujų, elektros ir transporto sektorius, būtų atsižvelgiama integruotai planuojant visą sausumos ir jūrinę, perdavimo ir skirstymo infrastruktūrą. Siekiant laikytis Paryžiaus susitarimo ir įgyvendinti Sąjungos 2030 m. klimato srities tikslus, 2040 m. jūrinės energetikos plėtros tikslus, taip pat laikantis Sąjungos tikslo ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, transeuropinė energetikos tinklų sistema turėtų būti grindžiama išmanesnės, labiau integruotos, ilgalaikės ir optimizuotos „vienos bendros energetikos sistemos“ vizija, įdiegiant sistemą, kuri sudarytų sąlygas geriau koordinuoti infrastruktūros planavimą įvairiuose sektoriuose ir suteiktų galimybę optimaliai integruoti įvairius susiejimo sprendimus, susijusius su skirtingais įvairių infrastruktūrų tinklo elementais. Tai turėtų būti užtikrinta sukuriant palaipsnės integracijos modelį, kuris sudarytų sąlygas užtikrinti metodikų, taikomų atskiruose sektoriuose, derėjimą remiantis bendromis prielaidomis ir atspindėtų jų tarpusavio priklausomybę;

| (27) | svarbu užtikrinti, kad bendro intereso projekto statusas būtų suteikiamas tik tiems infrastruktūros projektams, kuriems nėra pagrįstų alternatyvių sprendimų. Tuo tikslu į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ turėtų būti atsižvelgiama infrastruktūros spragų nustatymo ataskaitoje, rengiamoje pagal šį reglamentą, ir regioninių grupių darbe joms sudarant regioninius pasiūlytų projektų sąrašus. Laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ turėtų būti apsvarstytos visos aktualios naujos infrastruktūros alternatyvos, kuriomis būtų patenkinami būsimi infrastruktūros poreikiai ir kurios galėtų padėti panaikinti nustatytas infrastruktūros spragas.
  Regioninės grupės, padedamos nacionalinių reguliavimo institucijų, turėtų atsižvelgti į infrastruktūros spragų vertinimo, parengto pagal šį reglamentą, prielaidas bei išvadas ir užtikrinti, kad bendro intereso projektų atrankos procese būtų visapusiškai atspindėtas principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Be to, projekto įgyvendinimo etapu projektų rengėjai turėtų teikti aplinkos teisės aktų laikymosi ataskaitas ir įrodyti, kad projektai nedaro reikšmingos žalos aplinkai, kaip tai suprantama Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 (16) 17 straipsnyje. Esamų bendro intereso projektų, kurie jau yra pakankamo brandumo, atveju į tai bus atsižvelgta regioninėms grupėms atrenkant projektus, įtrauktinus į vėlesnį Sąjungos sąrašą; |
| --- | --- |

(27)

svarbu užtikrinti, kad bendro intereso projekto statusas būtų suteikiamas tik tiems infrastruktūros projektams, kuriems nėra pagrįstų alternatyvių sprendimų. Tuo tikslu į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ turėtų būti atsižvelgiama infrastruktūros spragų nustatymo ataskaitoje, rengiamoje pagal šį reglamentą, ir regioninių grupių darbe joms sudarant regioninius pasiūlytų projektų sąrašus. Laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ turėtų būti apsvarstytos visos aktualios naujos infrastruktūros alternatyvos, kuriomis būtų patenkinami būsimi infrastruktūros poreikiai ir kurios galėtų padėti panaikinti nustatytas infrastruktūros spragas.

Regioninės grupės, padedamos nacionalinių reguliavimo institucijų, turėtų atsižvelgti į infrastruktūros spragų vertinimo, parengto pagal šį reglamentą, prielaidas bei išvadas ir užtikrinti, kad bendro intereso projektų atrankos procese būtų visapusiškai atspindėtas principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Be to, projekto įgyvendinimo etapu projektų rengėjai turėtų teikti aplinkos teisės aktų laikymosi ataskaitas ir įrodyti, kad projektai nedaro reikšmingos žalos aplinkai, kaip tai suprantama Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 (16) 17 straipsnyje. Esamų bendro intereso projektų, kurie jau yra pakankamo brandumo, atveju į tai bus atsižvelgta regioninėms grupėms atrenkant projektus, įtrauktinus į vėlesnį Sąjungos sąrašą;

| (28) | siekiant užtikrinti įtampos ir dažnio stabilumą, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas Europos elektros tinklo stabilumui kintančiomis sąlygomis, ypač atsižvelgiant į didėjančią lankstumo galimybių, tokių kaip tvarus energijos kaupimas, ir elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių dalį. Ypatingą pirmenybę reikėtų skirti pastangoms išlaikyti ir užtikrinti patenkinamą suplanuotos mažo anglies dioksido pėdsako energijos gamybos lygį siekiant užtikrinti tiekimo saugumą piliečiams ir įmonėms; |
| --- | --- |

(28)

siekiant užtikrinti įtampos ir dažnio stabilumą, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas Europos elektros tinklo stabilumui kintančiomis sąlygomis, ypač atsižvelgiant į didėjančią lankstumo galimybių, tokių kaip tvarus energijos kaupimas, ir elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių dalį. Ypatingą pirmenybę reikėtų skirti pastangoms išlaikyti ir užtikrinti patenkinamą suplanuotos mažo anglies dioksido pėdsako energijos gamybos lygį siekiant užtikrinti tiekimo saugumą piliečiams ir įmonėms;

| (29) | po išsamių konsultacijų su visomis valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais Komisija nustatė 14 transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetų, kuriuos įgyvendinti labai svarbu siekiant Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslų ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslo. Tie prioritetai apima skirtingus geografinius regionus ar temines sritis elektros energijos perdavimo ir kaupimo, jūrinių tinklų, skirtų atsinaujinančiųjų išteklių energijai, vandenilio perdavimo ir laikymo, elektrolizerių, išmaniųjų dujų tinklų, išmaniųjų elektros energijos tinklų ir anglies dioksido transportavimo ir saugojimo srityse; |
| --- | --- |

(29)

po išsamių konsultacijų su visomis valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais Komisija nustatė 14 transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetų, kuriuos įgyvendinti labai svarbu siekiant Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslų ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslo. Tie prioritetai apima skirtingus geografinius regionus ar temines sritis elektros energijos perdavimo ir kaupimo, jūrinių tinklų, skirtų atsinaujinančiųjų išteklių energijai, vandenilio perdavimo ir laikymo, elektrolizerių, išmaniųjų dujų tinklų, išmaniųjų elektros energijos tinklų ir anglies dioksido transportavimo ir saugojimo srityse;

| (30) | bendro intereso projektai turėtų atitikti bendrus, skaidrius ir objektyvius kriterijus, atsižvelgiant į tai, kaip jie padeda siekti energetikos politikos tikslų. Kad elektros energijos ir vandenilio projektai galėtų būti įtraukti į Sąjungos sąrašus, jie turėtų būti įtraukti į naujausią turimą visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planą. Kadangi vandenilio infrastruktūra šiuo metu nėra įtraukta į visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planą, tas reikalavimas vandenilio projektams turėtų būti taikomas tik nuo 2024 m. sausio 1 d. antrojo Sąjungos sąrašo, kuris bus sudarytas pagal šį reglamentą, tikslais; |
| --- | --- |

(30)

bendro intereso projektai turėtų atitikti bendrus, skaidrius ir objektyvius kriterijus, atsižvelgiant į tai, kaip jie padeda siekti energetikos politikos tikslų. Kad elektros energijos ir vandenilio projektai galėtų būti įtraukti į Sąjungos sąrašus, jie turėtų būti įtraukti į naujausią turimą visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planą. Kadangi vandenilio infrastruktūra šiuo metu nėra įtraukta į visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planą, tas reikalavimas vandenilio projektams turėtų būti taikomas tik nuo 2024 m. sausio 1 d. antrojo Sąjungos sąrašo, kuris bus sudarytas pagal šį reglamentą, tikslais;

| (31) | regioninės grupės turėtų būti įsteigiamos tam, kad siūlytų ir peržiūrėtų bendro intereso projektus, kad būtų sudaryti regioniniai bendro intereso projektų sąrašai. Siekiant užtikrinti platų sutarimą, tos regioninės grupės turėtų užtikrinti glaudų valstybių narių, nacionalinių reguliavimo institucijų, projektų rengėjų ir atitinkamų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą. Taip bendradarbiaujant, nacionalinės reguliavimo institucijos prireikus turėtų konsultuoti regionines grupes, inter alia, dėl pasiūlytų projektų reguliavimo aspektų įgyvendinamumo ir dėl pasiūlyto reguliavimo institucijų patvirtinimo tvarkaraščio įgyvendinamumo; |
| --- | --- |

(31)

regioninės grupės turėtų būti įsteigiamos tam, kad siūlytų ir peržiūrėtų bendro intereso projektus, kad būtų sudaryti regioniniai bendro intereso projektų sąrašai. Siekiant užtikrinti platų sutarimą, tos regioninės grupės turėtų užtikrinti glaudų valstybių narių, nacionalinių reguliavimo institucijų, projektų rengėjų ir atitinkamų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą. Taip bendradarbiaujant, nacionalinės reguliavimo institucijos prireikus turėtų konsultuoti regionines grupes, inter alia, dėl pasiūlytų projektų reguliavimo aspektų įgyvendinamumo ir dėl pasiūlyto reguliavimo institucijų patvirtinimo tvarkaraščio įgyvendinamumo;

| (32) | siekiant didesnio proceso efektyvumo, regioninių grupių bendradarbiavimą reikėtų sustiprinti ir toliau skatinti. Būtina, kad Komisija atliktų svarbų vaidmenį, palengvindama tą bendradarbiavimą, kad būtų atsižvelgta į galimą projektų poveikį kitoms regioninėms grupėms; |
| --- | --- |

(32)

siekiant didesnio proceso efektyvumo, regioninių grupių bendradarbiavimą reikėtų sustiprinti ir toliau skatinti. Būtina, kad Komisija atliktų svarbų vaidmenį, palengvindama tą bendradarbiavimą, kad būtų atsižvelgta į galimą projektų poveikį kitoms regioninėms grupėms;

| (33) | naujas Sąjungos sąrašas turėtų būti sudaromas kas dveji metai. Jau užbaigti bendro intereso projektai arba projektai, nebeatitinkantys atitinkamų šiame reglamente nustatytų kriterijų ir reikalavimų, neturėtų būti įtraukiami į kitą Sąjungos sąrašą. Dėl tos priežasties esamiems bendro intereso projektams, kurie turi būti įtraukti į kitą Sąjungos sąrašą, turėtų būti taikoma tokia pati atrankos procedūra, vykdoma sudarant regioninius sąrašus ir Sąjungos sąrašą, kokia yra taikoma pasiūlytiems projektams. Tačiau administracinė našta turėtų būti kuo labiau sumažinta, pavyzdžiui, naudojantis anksčiau pateikta informacija ir atsižvelgiant į projektų rengėjų metines ataskaitas. Tuo tikslu esamų bendro intereso projektų, kuriuos įgyvendinant padaryta didelė pažanga, įtraukimo į visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planą procesas turėtų būti supaprastintas; |
| --- | --- |

(33)

naujas Sąjungos sąrašas turėtų būti sudaromas kas dveji metai. Jau užbaigti bendro intereso projektai arba projektai, nebeatitinkantys atitinkamų šiame reglamente nustatytų kriterijų ir reikalavimų, neturėtų būti įtraukiami į kitą Sąjungos sąrašą. Dėl tos priežasties esamiems bendro intereso projektams, kurie turi būti įtraukti į kitą Sąjungos sąrašą, turėtų būti taikoma tokia pati atrankos procedūra, vykdoma sudarant regioninius sąrašus ir Sąjungos sąrašą, kokia yra taikoma pasiūlytiems projektams. Tačiau administracinė našta turėtų būti kuo labiau sumažinta, pavyzdžiui, naudojantis anksčiau pateikta informacija ir atsižvelgiant į projektų rengėjų metines ataskaitas. Tuo tikslu esamų bendro intereso projektų, kuriuos įgyvendinant padaryta didelė pažanga, įtraukimo į visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planą procesas turėtų būti supaprastintas;

| (34) | bendro intereso projektai turėtų būti įgyvendinami kuo greičiau ir turėtų būti nuodugniai stebimi ir vertinami, sykiu deramai laikantis suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo reikalavimų ir aplinkos teisės aktų, o projekto rengėjams turėtų tekti kuo mažesnė administracinė našta. Projektams, kuriuos įgyvendinant kyla ypatingų sunkumų arba atsiranda vėlavimų, Komisija turėtų skirti Europos koordinatorius. Atrenkant į vėlesnius Sąjungos sąrašus įtrauktinus projektus turėtų būti atsižvelgiama į konkrečių projektų įgyvendinimo pažangą ir su šiuo reglamentu susijusių pareigų vykdymą; |
| --- | --- |

(34)

bendro intereso projektai turėtų būti įgyvendinami kuo greičiau ir turėtų būti nuodugniai stebimi ir vertinami, sykiu deramai laikantis suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo reikalavimų ir aplinkos teisės aktų, o projekto rengėjams turėtų tekti kuo mažesnė administracinė našta. Projektams, kuriuos įgyvendinant kyla ypatingų sunkumų arba atsiranda vėlavimų, Komisija turėtų skirti Europos koordinatorius. Atrenkant į vėlesnius Sąjungos sąrašus įtrauktinus projektus turėtų būti atsižvelgiama į konkrečių projektų įgyvendinimo pažangą ir su šiuo reglamentu susijusių pareigų vykdymą;

| (35) | leidimų išdavimo procedūra neturėtų lemti nei administracinės naštos, kuri būtų neproporcinga projekto dydžiui ar sudėtingumui, nei kliūčių transeuropinių tinklų plėtrai ir patekimui į rinką; |
| --- | --- |

(35)

leidimų išdavimo procedūra neturėtų lemti nei administracinės naštos, kuri būtų neproporcinga projekto dydžiui ar sudėtingumui, nei kliūčių transeuropinių tinklų plėtrai ir patekimui į rinką;

| (36) | Sąjungos bendro intereso projektų energetikos, transporto ir telekomunikacijų infrastruktūros srityse planavimas ir įgyvendinimas turėtų būti koordinuojami, siekiant sukurti sinergiją, kai tai apskritai įmanoma ekonominiu, techniniu, aplinkos, klimato ar teritorijų planavimo požiūriu ir tinkamai atsižvelgiant į atitinkamus saugos aspektus. Todėl planuojant įvairius Europos tinklus turėtų būti galima teikti pirmenybę transporto, ryšių ir energetikos tinklų integravimui, siekiant užtikrinti, kad būtų užimama kuo mažiau žemės. Energetikos sistemų integracijai skirtinguose sektoriuose būtina turėti bendrą tinklų viziją kartu, kai įmanoma, užtikrinant, kad esamos ar nebenaudojamos trasos būtų naudojamos pakartotinai, siekiant kuo labiau sumažinti bet kokį neigiamą socialinį, ekonominį, finansinį poveikį ir neigiamą poveikį aplinkai bei klimatui; |
| --- | --- |

(36)

Sąjungos bendro intereso projektų energetikos, transporto ir telekomunikacijų infrastruktūros srityse planavimas ir įgyvendinimas turėtų būti koordinuojami, siekiant sukurti sinergiją, kai tai apskritai įmanoma ekonominiu, techniniu, aplinkos, klimato ar teritorijų planavimo požiūriu ir tinkamai atsižvelgiant į atitinkamus saugos aspektus. Todėl planuojant įvairius Europos tinklus turėtų būti galima teikti pirmenybę transporto, ryšių ir energetikos tinklų integravimui, siekiant užtikrinti, kad būtų užimama kuo mažiau žemės. Energetikos sistemų integracijai skirtinguose sektoriuose būtina turėti bendrą tinklų viziją kartu, kai įmanoma, užtikrinant, kad esamos ar nebenaudojamos trasos būtų naudojamos pakartotinai, siekiant kuo labiau sumažinti bet kokį neigiamą socialinį, ekonominį, finansinį poveikį ir neigiamą poveikį aplinkai bei klimatui;

| (37) | bendro intereso projektams turėtų būti suteiktas prioritetinis statusas nacionaliniu lygmeniu, siekiant užtikrinti spartų su jais susijusių administracinių procedūrų ir visų teisminių procedūrų bei ginčų sprendimo procedūrų vykdymą. Kompetentingos institucijos turėtų laikyti, kad jie atitinka viešąjį interesą. Neigiamą poveikį aplinkai darančius projektus turėtų būti leidžiama vykdyti dėl viršesnio viešojo intereso, jei laikomasi visų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/60/EB (17) ir Tarybos direktyvoje 92/43/EEB (18) nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

(37)

bendro intereso projektams turėtų būti suteiktas prioritetinis statusas nacionaliniu lygmeniu, siekiant užtikrinti spartų su jais susijusių administracinių procedūrų ir visų teisminių procedūrų bei ginčų sprendimo procedūrų vykdymą. Kompetentingos institucijos turėtų laikyti, kad jie atitinka viešąjį interesą. Neigiamą poveikį aplinkai darančius projektus turėtų būti leidžiama vykdyti dėl viršesnio viešojo intereso, jei laikomasi visų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/60/EB (17) ir Tarybos direktyvoje 92/43/EEB (18) nustatytų sąlygų;

| (38) | labai svarbu, kad suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant pilietinę visuomenę, būtų teikiama informacija ir su jais būtų konsultuojamasi, siekiant užtikrinti, kad projektai būtų sėkmingi ir kad dėl jų kiltų kuo mažiau prieštaravimų; |
| --- | --- |

(38)

labai svarbu, kad suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant pilietinę visuomenę, būtų teikiama informacija ir su jais būtų konsultuojamasi, siekiant užtikrinti, kad projektai būtų sėkmingi ir kad dėl jų kiltų kuo mažiau prieštaravimų;

| (39) | siekiant sumažinti sudėtingumą, padidinti veiksmingumą bei skaidrumą ir padėti stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą, turėtų būti kompetentinga institucija ar institucijos, integruojančios ar koordinuojančios visas leidimų išdavimo procedūras; |
| --- | --- |

(39)

siekiant sumažinti sudėtingumą, padidinti veiksmingumą bei skaidrumą ir padėti stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą, turėtų būti kompetentinga institucija ar institucijos, integruojančios ar koordinuojančios visas leidimų išdavimo procedūras;

| (40) | siekiant supaprastinti ir paspartinti jūrinių tinklų, skirtų atsinaujinančiųjų išteklių energijai, leidimų išdavimo procedūrą, į Sąjungos sąrašą įtrauktiems tarpvalstybiniams jūriniams projektams turėtų būti paskirti bendri kontaktiniai punktai, sumažinant projektų rengėjams tenkančią administracinę naštą. Bendri kontaktiniai punktai turėtų sumažinti sudėtingumą, padidinti veiksmingumą ir paspartinti leidimų jūrinei perdavimo infrastruktūrai, kuri dažnai kerta daugelio jurisdikcijų teritoriją, išdavimo procedūrą; |
| --- | --- |

(40)

siekiant supaprastinti ir paspartinti jūrinių tinklų, skirtų atsinaujinančiųjų išteklių energijai, leidimų išdavimo procedūrą, į Sąjungos sąrašą įtrauktiems tarpvalstybiniams jūriniams projektams turėtų būti paskirti bendri kontaktiniai punktai, sumažinant projektų rengėjams tenkančią administracinę naštą. Bendri kontaktiniai punktai turėtų sumažinti sudėtingumą, padidinti veiksmingumą ir paspartinti leidimų jūrinei perdavimo infrastruktūrai, kuri dažnai kerta daugelio jurisdikcijų teritoriją, išdavimo procedūrą;

| (41) | nepaisant to, kad yra nustatyti standartai, kuriais užtikrinamas visuomenės dalyvavimas priimant sprendimus aplinkos klausimais, kurie visapusiškai taikomi bendro intereso projektams, pagal šį reglamentą vis dar reikia imtis papildomų priemonių, kad būtų užtikrinti kuo aukštesni skaidrumo ir visuomenės dalyvavimo sprendžiant visus atitinkamus leidimų vykdyti bendro intereso projektus išdavimo procedūros klausimus standartai. Jei išankstinės konsultacijos jau taikomos pagal nacionalines taisykles laikantis tų pačių ar aukštesnių standartų nei nustatytieji šiame reglamente, išankstinės konsultacijos prieš leidimų išdavimo procedūrą turėtų tapti neprivalomomis ir turėtų būti išvengta teisinių reikalavimų dubliavimosi; |
| --- | --- |

(41)

nepaisant to, kad yra nustatyti standartai, kuriais užtikrinamas visuomenės dalyvavimas priimant sprendimus aplinkos klausimais, kurie visapusiškai taikomi bendro intereso projektams, pagal šį reglamentą vis dar reikia imtis papildomų priemonių, kad būtų užtikrinti kuo aukštesni skaidrumo ir visuomenės dalyvavimo sprendžiant visus atitinkamus leidimų vykdyti bendro intereso projektus išdavimo procedūros klausimus standartai. Jei išankstinės konsultacijos jau taikomos pagal nacionalines taisykles laikantis tų pačių ar aukštesnių standartų nei nustatytieji šiame reglamente, išankstinės konsultacijos prieš leidimų išdavimo procedūrą turėtų tapti neprivalomomis ir turėtų būti išvengta teisinių reikalavimų dubliavimosi;

| (42) | tinkamai ir koordinuotai įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2001/42/EB (19) bei 2011/92/ES (20) ir, kai taikytina, Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (21), pasirašytą 1998 m. birželio 25 d. Orhuse, (toliau – Orhuso konvencija) bei Konvenciją dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste (22), pasirašytą 1991 m. vasario 25 d. Espo (toliau – Espo konvencija), turėtų būti užtikrinta, kad būtų suderinti pagrindiniai poveikio aplinkai ir klimatui vertinimo principai, be kita ko tarpvalstybiniu mastu. Komisija paskelbė gaires, kuriomis siekiama valstybėms narėms padėti nustatyti tinkamas teisėkūros ir ne teisėkūros priemones, kuriomis būtų supaprastintos energetikos infrastruktūros poveikio aplinkai vertinimo procedūros ir užtikrintas nuoseklus pagal Sąjungos teisę reikalaujamų bendro intereso projektų poveikio aplinkai vertinimo procedūrų taikymas. Valstybės narės turėtų koordinuoti savo bendro intereso projektų vertinimus ir, kai įmanoma, numatyti bendrus vertinimus. Valstybės narės turėtų būti skatinamos keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir stiprinti leidimų išdavimo procedūrų administracinį pajėgumą; |
| --- | --- |

(42)

tinkamai ir koordinuotai įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2001/42/EB (19) bei 2011/92/ES (20) ir, kai taikytina, Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (21), pasirašytą 1998 m. birželio 25 d. Orhuse, (toliau – Orhuso konvencija) bei Konvenciją dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste (22), pasirašytą 1991 m. vasario 25 d. Espo (toliau – Espo konvencija), turėtų būti užtikrinta, kad būtų suderinti pagrindiniai poveikio aplinkai ir klimatui vertinimo principai, be kita ko tarpvalstybiniu mastu. Komisija paskelbė gaires, kuriomis siekiama valstybėms narėms padėti nustatyti tinkamas teisėkūros ir ne teisėkūros priemones, kuriomis būtų supaprastintos energetikos infrastruktūros poveikio aplinkai vertinimo procedūros ir užtikrintas nuoseklus pagal Sąjungos teisę reikalaujamų bendro intereso projektų poveikio aplinkai vertinimo procedūrų taikymas. Valstybės narės turėtų koordinuoti savo bendro intereso projektų vertinimus ir, kai įmanoma, numatyti bendrus vertinimus. Valstybės narės turėtų būti skatinamos keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir stiprinti leidimų išdavimo procedūrų administracinį pajėgumą;

| (43) | svarbu supaprastinti ir patobulinti leidimų išdavimo procedūrą, kiek įmanoma, tinkamai atsižvelgiant į subsidiarumo principą, nacionalines kompetencijas ir naujos energetikos infrastruktūros statybos procedūras. Atsižvelgiant į tai, kad būtina skubiai plėtoti energetikos infrastruktūrą, supaprastinant leidimų išdavimo procedūrą turėtų būti nustatytas aiškus terminas, per kurį atitinkamos institucijos turėtų priimti sprendimą dėl projekto objektų statybos. Tas terminas turėtų paskatinti veiksmingiau apibrėžti bei vykdyti procedūras ir jokiomis aplinkybėmis neturėtų kelti pavojaus aukštiems aplinkos apsaugos standartams pagal aplinkos teisės aktus ir visuomenės dalyvavimui. Šiame reglamente turėtų būti nustatyti ilgiausi leidžiami terminai. Tačiau valstybės narės, kai įmanoma, gali siekti išduoti leidimus per trumpesnius terminus, visų pirma kiek tai susiję su tokiais projektais kaip išmanieji tinklai, kuriems gali nereikėti tokių sudėtingų leidimų išdavimo procedūrų, kokių reikia perdavimo infrastruktūros atveju. Kompetentingos institucijos turėtų būti atsakingos už tai, kad būtų laikomasi terminų; |
| --- | --- |

(43)

svarbu supaprastinti ir patobulinti leidimų išdavimo procedūrą, kiek įmanoma, tinkamai atsižvelgiant į subsidiarumo principą, nacionalines kompetencijas ir naujos energetikos infrastruktūros statybos procedūras. Atsižvelgiant į tai, kad būtina skubiai plėtoti energetikos infrastruktūrą, supaprastinant leidimų išdavimo procedūrą turėtų būti nustatytas aiškus terminas, per kurį atitinkamos institucijos turėtų priimti sprendimą dėl projekto objektų statybos. Tas terminas turėtų paskatinti veiksmingiau apibrėžti bei vykdyti procedūras ir jokiomis aplinkybėmis neturėtų kelti pavojaus aukštiems aplinkos apsaugos standartams pagal aplinkos teisės aktus ir visuomenės dalyvavimui. Šiame reglamente turėtų būti nustatyti ilgiausi leidžiami terminai. Tačiau valstybės narės, kai įmanoma, gali siekti išduoti leidimus per trumpesnius terminus, visų pirma kiek tai susiję su tokiais projektais kaip išmanieji tinklai, kuriems gali nereikėti tokių sudėtingų leidimų išdavimo procedūrų, kokių reikia perdavimo infrastruktūros atveju. Kompetentingos institucijos turėtų būti atsakingos už tai, kad būtų laikomasi terminų;

| (44) | kai tikslinga, valstybės narės turėtų galėti į bendruosius sprendimus įtraukti sprendimus, priimtus derybose su atskirais žemės savininkais, dėl prieigos prie nekilnojamojo turto, jo nuosavybės teisės ar teisės juo naudotis suteikimo, teritorijų planavimo, kuriuo nustatoma bendra konkretaus regiono žemės naudojimo paskirtis, įskaitant kitus plėtros veiksmus, pavyzdžiui, greitkelius, geležinkelius, pastatus ir gamtos apsaugos teritorijas, ir kuris nėra vykdomas konkrečiu planuojamo projekto tikslu ir dėl veiklos leidimų išdavimo, kontekste. Vykdant leidimų išdavimo procedūrą, bendro intereso projektas turėtų galėti apimti susijusią infrastruktūrą tiek, kiek ji yra būtina projekto objektų statybai ar veikimui. Šis reglamentas, visų pirma nuostatos dėl leidimų išdavimo, visuomenės dalyvavimo ir bendro intereso projektų įgyvendinimo, turėtų būti taikomas nedarant poveikio Sąjungos ir tarptautinei teisei, įskaitant nuostatas dėl aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugos, ir nuostatoms, priimtoms pagal bendrą žuvininkystės politiką ir integruotą jūrų politiką, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/89/ES (23); |
| --- | --- |

(44)

kai tikslinga, valstybės narės turėtų galėti į bendruosius sprendimus įtraukti sprendimus, priimtus derybose su atskirais žemės savininkais, dėl prieigos prie nekilnojamojo turto, jo nuosavybės teisės ar teisės juo naudotis suteikimo, teritorijų planavimo, kuriuo nustatoma bendra konkretaus regiono žemės naudojimo paskirtis, įskaitant kitus plėtros veiksmus, pavyzdžiui, greitkelius, geležinkelius, pastatus ir gamtos apsaugos teritorijas, ir kuris nėra vykdomas konkrečiu planuojamo projekto tikslu ir dėl veiklos leidimų išdavimo, kontekste. Vykdant leidimų išdavimo procedūrą, bendro intereso projektas turėtų galėti apimti susijusią infrastruktūrą tiek, kiek ji yra būtina projekto objektų statybai ar veikimui. Šis reglamentas, visų pirma nuostatos dėl leidimų išdavimo, visuomenės dalyvavimo ir bendro intereso projektų įgyvendinimo, turėtų būti taikomas nedarant poveikio Sąjungos ir tarptautinei teisei, įskaitant nuostatas dėl aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugos, ir nuostatoms, priimtoms pagal bendrą žuvininkystės politiką ir integruotą jūrų politiką, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/89/ES (23);

| (45) | visas bendro intereso projektų rengimo, objektų statybos, eksploatacijos ir priežiūros sąnaudas paprastai turėtų padengti infrastruktūros naudotojai. Paskirstant sąnaudas turėtų būti užtikrinama, kad galutiniams naudotojams nebūtų užkrauta neproporcinga našta, ypač jeigu dėl to galėtų atsirasti energijos nepriteklius. Bendros svarbos projektai turėtų atitikti tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo reikalavimus, jei rinkos paklausos ar numatomo poveikio tarifams vertinimo rezultatai rodo, kad negalima tikėtis, jog sąnaudos bus padengtos infrastruktūros naudotojų pagal nustatytus tarifus mokamais mokesčiais; |
| --- | --- |

(45)

visas bendro intereso projektų rengimo, objektų statybos, eksploatacijos ir priežiūros sąnaudas paprastai turėtų padengti infrastruktūros naudotojai. Paskirstant sąnaudas turėtų būti užtikrinama, kad galutiniams naudotojams nebūtų užkrauta neproporcinga našta, ypač jeigu dėl to galėtų atsirasti energijos nepriteklius. Bendros svarbos projektai turėtų atitikti tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo reikalavimus, jei rinkos paklausos ar numatomo poveikio tarifams vertinimo rezultatai rodo, kad negalima tikėtis, jog sąnaudos bus padengtos infrastruktūros naudotojų pagal nustatytus tarifus mokamais mokesčiais;

| (46) | diskusija dėl tinkamo sąnaudų paskirstymo turėtų būti grindžiama infrastruktūros projekto sąnaudų ir naudos analize, atlikta pagal suderintą energetikos sistemos masto analizės metodiką, naudojant visus atitinkamus scenarijus, nustatytus pagal visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planus, parengtus pagal reglamentus (EB) Nr. 715/2009 bei (ES) 2019/943 ir peržiūrėtus Agentūros, ir papildomus tinklo plėtros planavimo scenarijus, suteikiančius galimybę išsamiai išnagrinėti bendro intereso projekto indėlį įgyvendinant Sąjungos energetikos politiką, kuria siekiama dekarbonizavimo, rinkos integracijos, konkurencijos, tvarumo ir tiekimo saugumo. Atliekant tą analizę galima atsižvelgti į rodiklius ir atitinkamas pamatines vertes, siekiant palyginti investicines vieneto sąnaudas. Kai naudojami papildomi scenarijai, jie turėtų derėti su Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslais bei jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslu ir dėl jų turėtų būti vykdoma išsami konsultacijų ir tikrinimo procedūra; |
| --- | --- |

(46)

diskusija dėl tinkamo sąnaudų paskirstymo turėtų būti grindžiama infrastruktūros projekto sąnaudų ir naudos analize, atlikta pagal suderintą energetikos sistemos masto analizės metodiką, naudojant visus atitinkamus scenarijus, nustatytus pagal visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planus, parengtus pagal reglamentus (EB) Nr. 715/2009 bei (ES) 2019/943 ir peržiūrėtus Agentūros, ir papildomus tinklo plėtros planavimo scenarijus, suteikiančius galimybę išsamiai išnagrinėti bendro intereso projekto indėlį įgyvendinant Sąjungos energetikos politiką, kuria siekiama dekarbonizavimo, rinkos integracijos, konkurencijos, tvarumo ir tiekimo saugumo. Atliekant tą analizę galima atsižvelgti į rodiklius ir atitinkamas pamatines vertes, siekiant palyginti investicines vieneto sąnaudas. Kai naudojami papildomi scenarijai, jie turėtų derėti su Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslais bei jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslu ir dėl jų turėtų būti vykdoma išsami konsultacijų ir tikrinimo procedūra;

| (47) | vis labiau integruotoje energijos vidaus rinkoje būtinos aiškios ir skaidrios tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo taisyklės, kad būtų galima paspartinti investicijas į tarpvalstybinę infrastruktūrą ir projektus, darančius tarpvalstybinį poveikį. Labai svarbu užtikrinti stabilią bendro intereso projektų rengimo finansavimo sistemą kartu kuo labiau mažinant finansinės paramos poreikį ir tuo pačiu metu skatinant suinteresuotus investuotojus, taikant tinkamas paskatas ir finansinius mechanizmus. Spręsdamos dėl tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų paskirstyti visas faktiškai patirtas investicines sąnaudas atitinkamai pagal savo nacionalinį požiūrį ir metodiką, taikomus panašiai infrastruktūrai, tarpvalstybiniu mastu ir įtraukti jas į nacionalinius tarifus, o po to, jeigu tinkama, nustatyti, ar jų poveikis nacionaliniams tarifams galėtų sudaryti neproporcingą naštą vartotojams jų atitinkamose valstybėse narėse. Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų vengti dvigubos paramos projektams rizikos, atsižvelgdamos į faktinius ar numatomus mokesčius ir pajamas. Į tuos mokesčius ir pajamas turėtų būti atsižvelgiama tik tiek, kiek jie yra susiję su projektais ir yra skirti susijusioms išlaidoms padengti; |
| --- | --- |

(47)

vis labiau integruotoje energijos vidaus rinkoje būtinos aiškios ir skaidrios tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo taisyklės, kad būtų galima paspartinti investicijas į tarpvalstybinę infrastruktūrą ir projektus, darančius tarpvalstybinį poveikį. Labai svarbu užtikrinti stabilią bendro intereso projektų rengimo finansavimo sistemą kartu kuo labiau mažinant finansinės paramos poreikį ir tuo pačiu metu skatinant suinteresuotus investuotojus, taikant tinkamas paskatas ir finansinius mechanizmus. Spręsdamos dėl tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų paskirstyti visas faktiškai patirtas investicines sąnaudas atitinkamai pagal savo nacionalinį požiūrį ir metodiką, taikomus panašiai infrastruktūrai, tarpvalstybiniu mastu ir įtraukti jas į nacionalinius tarifus, o po to, jeigu tinkama, nustatyti, ar jų poveikis nacionaliniams tarifams galėtų sudaryti neproporcingą naštą vartotojams jų atitinkamose valstybėse narėse. Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų vengti dvigubos paramos projektams rizikos, atsižvelgdamos į faktinius ar numatomus mokesčius ir pajamas. Į tuos mokesčius ir pajamas turėtų būti atsižvelgiama tik tiek, kiek jie yra susiję su projektais ir yra skirti susijusioms išlaidoms padengti;

| (48) | reikia tarpvalstybinių projektų, kurie darytų teigiamą poveikį Sąjungos elektros tinklui, pavyzdžiui, išmaniųjų elektros tinklų ar elektrolizerių, neatsižvelgiant į fizinę bendrą sieną; |
| --- | --- |

(48)

reikia tarpvalstybinių projektų, kurie darytų teigiamą poveikį Sąjungos elektros tinklui, pavyzdžiui, išmaniųjų elektros tinklų ar elektrolizerių, neatsižvelgiant į fizinę bendrą sieną;

| (49) | energijos vidaus rinkos teisės aktuose reikalaujama, kad prieigos prie tinklų tarifai suteiktų tinkamas paskatas investicijoms. Tačiau tikėtina, kad kelių rūšių bendro intereso projektai turės išorinį poveikį, kuris galbūt nebus visapusiškai įtraukiamas ir kompensuojamas taikant įprastą tarifų sistemą. Taikydamos energijos vidaus rinkos teisės aktus, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų užtikrinti stabilią ir nuspėjamą reguliavimo ir finansinę sistemą su paskatomis bendro intereso projektams, įskaitant ilgalaikes paskatas, kurios būtų proporcingos konkrečiai su projektu susijusiai rizikai. Ta sistema visų pirma turėtų būti taikoma tarpvalstybiniams projektams, novatoriškoms elektros energijos perdavimo technologijoms, sudarančioms sąlygas dideliu mastu integruoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, paskirstytuosius energijos išteklius arba paklausos atsaką į sujungtus tinklus, ir energetikos technologijų bei skaitmeninimo projektams, kuriems gali kilti didesnė rizika nei panašiems projektams, vykdomiems vienoje valstybėje narėje, arba kurie žada didesnę naudą Sąjungai. Be to, projektų, kurių eksploatacijos išlaidos didelės, atveju taip pat turėtų būti suteikta galimybė pasinaudoti tinkamomis investicijų paskatomis. Visų pirma tikėtina, kad jūriniams tinklams, skirtiems atsinaujinančiųjų išteklių energijai, kurie pasitarnauja dvigubai elektros energijos jungčių ir jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos projektų objektų prijungimo funkcijai, kyla didesnė rizika nei panašiems sausumos infrastruktūros projektams dėl jiems būdingo prijungimo prie elektros energijos gamybos infrastruktūros, kuris kelia reguliavimo riziką, finansavimo riziką, tokią kaip išankstinės perspektyvos investicijų poreikis, rinkos riziką ir riziką, susijusią su naujų novatoriškų technologijų naudojimu; |
| --- | --- |

(49)

energijos vidaus rinkos teisės aktuose reikalaujama, kad prieigos prie tinklų tarifai suteiktų tinkamas paskatas investicijoms. Tačiau tikėtina, kad kelių rūšių bendro intereso projektai turės išorinį poveikį, kuris galbūt nebus visapusiškai įtraukiamas ir kompensuojamas taikant įprastą tarifų sistemą. Taikydamos energijos vidaus rinkos teisės aktus, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų užtikrinti stabilią ir nuspėjamą reguliavimo ir finansinę sistemą su paskatomis bendro intereso projektams, įskaitant ilgalaikes paskatas, kurios būtų proporcingos konkrečiai su projektu susijusiai rizikai. Ta sistema visų pirma turėtų būti taikoma tarpvalstybiniams projektams, novatoriškoms elektros energijos perdavimo technologijoms, sudarančioms sąlygas dideliu mastu integruoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, paskirstytuosius energijos išteklius arba paklausos atsaką į sujungtus tinklus, ir energetikos technologijų bei skaitmeninimo projektams, kuriems gali kilti didesnė rizika nei panašiems projektams, vykdomiems vienoje valstybėje narėje, arba kurie žada didesnę naudą Sąjungai. Be to, projektų, kurių eksploatacijos išlaidos didelės, atveju taip pat turėtų būti suteikta galimybė pasinaudoti tinkamomis investicijų paskatomis. Visų pirma tikėtina, kad jūriniams tinklams, skirtiems atsinaujinančiųjų išteklių energijai, kurie pasitarnauja dvigubai elektros energijos jungčių ir jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos projektų objektų prijungimo funkcijai, kyla didesnė rizika nei panašiems sausumos infrastruktūros projektams dėl jiems būdingo prijungimo prie elektros energijos gamybos infrastruktūros, kuris kelia reguliavimo riziką, finansavimo riziką, tokią kaip išankstinės perspektyvos investicijų poreikis, rinkos riziką ir riziką, susijusią su naujų novatoriškų technologijų naudojimu;

| (50) | šis reglamentas turėtų būti taikomas tik leidimų bendro intereso projektams išdavimui, visuomenės dalyvavimui juose ir jų reguliavimo tvarkai. Vis dėlto valstybės narės turėtų galėti priimti nacionalines nuostatas dėl tų pačių ar panašių taisyklių taikymo kitiems projektams, kurie neturi bendro intereso projektų statuso pagal šį reglamentą. Kiek tai susiję su reguliavimo paskatomis, valstybės narės turėtų galėti priimti nacionalines nuostatas dėl tų pačių ar panašių taisyklių taikymo bendro intereso projektams, priskiriamiems prie elektros energijos kaupimo kategorijos; |
| --- | --- |

(50)

šis reglamentas turėtų būti taikomas tik leidimų bendro intereso projektams išdavimui, visuomenės dalyvavimui juose ir jų reguliavimo tvarkai. Vis dėlto valstybės narės turėtų galėti priimti nacionalines nuostatas dėl tų pačių ar panašių taisyklių taikymo kitiems projektams, kurie neturi bendro intereso projektų statuso pagal šį reglamentą. Kiek tai susiję su reguliavimo paskatomis, valstybės narės turėtų galėti priimti nacionalines nuostatas dėl tų pačių ar panašių taisyklių taikymo bendro intereso projektams, priskiriamiems prie elektros energijos kaupimo kategorijos;

| (51) | valstybės narės, kurios, kiek tai susiję su leidimų išdavimo procedūra, energetikos infrastruktūros projektams šiuo metu nepriskiria didžiausios galimos nacionalinės svarbos, turėtų būti skatinamos apsvarstyti galimybę priskirti tokią didelę nacionalinę svarbą, visų pirma įvertinus, ar tai lems greitesnę leidimų išdavimo procedūrą; |
| --- | --- |

(51)

valstybės narės, kurios, kiek tai susiję su leidimų išdavimo procedūra, energetikos infrastruktūros projektams šiuo metu nepriskiria didžiausios galimos nacionalinės svarbos, turėtų būti skatinamos apsvarstyti galimybę priskirti tokią didelę nacionalinę svarbą, visų pirma įvertinus, ar tai lems greitesnę leidimų išdavimo procedūrą;

| (52) | valstybės narės, kurios šiuo metu nėra nustačiusios paspartintų ar skubių teisminių procedūrų, taikytinų energetikos infrastruktūros projektams, turėtų būti skatinamos apsvarstyti galimybę nustatyti tokias procedūras, visų pirma įvertinus, ar tai sudarytų sąlygas greičiau įgyvendinti tokius projektus; |
| --- | --- |

(52)

valstybės narės, kurios šiuo metu nėra nustačiusios paspartintų ar skubių teisminių procedūrų, taikytinų energetikos infrastruktūros projektams, turėtų būti skatinamos apsvarstyti galimybę nustatyti tokias procedūras, visų pirma įvertinus, ar tai sudarytų sąlygas greičiau įgyvendinti tokius projektus;

| (53) | taikant Reglamentą (ES) Nr. 347/2013 įrodyta pridėtinė vertė, gaunama pritraukiant privatųjį finansavimą didelės Sąjungos finansinės paramos teikimu, kad būtų galima įgyvendinti europinės svarbos projektus. Atsižvelgiant į ekonominę bei finansinę padėtį ir biudžeto apribojimus, pagal daugiametę finansinę programą turėtų būti toliau teikiama tikslinė parama dotacijomis ir finansinėmis priemonėmis, siekiant kuo labiau padidinti naudą Sąjungos piliečiams ir pritraukti naujų investuotojų į energetikos infrastruktūros prioritetinius koridorius bei sritis, nustatytus šio reglamento priede, kartu užtikrinant, kad Sąjungos biudžeto įnašas būtų kuo mažesnis; |
| --- | --- |

(53)

taikant Reglamentą (ES) Nr. 347/2013 įrodyta pridėtinė vertė, gaunama pritraukiant privatųjį finansavimą didelės Sąjungos finansinės paramos teikimu, kad būtų galima įgyvendinti europinės svarbos projektus. Atsižvelgiant į ekonominę bei finansinę padėtį ir biudžeto apribojimus, pagal daugiametę finansinę programą turėtų būti toliau teikiama tikslinė parama dotacijomis ir finansinėmis priemonėmis, siekiant kuo labiau padidinti naudą Sąjungos piliečiams ir pritraukti naujų investuotojų į energetikos infrastruktūros prioritetinius koridorius bei sritis, nustatytus šio reglamento priede, kartu užtikrinant, kad Sąjungos biudžeto įnašas būtų kuo mažesnis;

| (54) | bendro intereso projektai turėtų būti laikomi tinkamais gauti Sąjungos finansinei paramai tyrimams ir, esant tam tikroms sąlygoms, darbams pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1153 (24), teikiamai dotacijomis ar novatoriškomis finansinėmis priemonėmis, siekiant užtikrinti, kad būtų galima teikti specialiai pritaikytą paramą tiems bendro intereso projektams, kurie nėra perspektyvūs pagal esamą reguliavimo sistemą ir rinkos sąlygas. Svarbu išvengti bet kokių konkurencijos iškraipymų, ypač tarp projektų, kuriais prisidedama prie to paties Sąjungos prioritetinio koridoriaus kūrimo. Tokia finansinė parama turėtų užtikrinti būtiną sinergiją su struktūriniais fondais, siekiant finansuoti išmaniuosius energijos skirstymo tinklus, ir su Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energetikos finansavimo mechanizmu, nustatytu Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1294 (25), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 (26) 33 straipsnio 1 dalį.
  Investicijoms į bendro intereso projektus turėtų būti taikoma trijų etapų logika. Pirma, rinkos dalyviams turėtų būti suteikta investavimo pirmenybė. Antra, jeigu rinkos dalyviai neinvestuoja, turėtų būti ieškoma reguliavimo sprendimų, prireikus, turėtų būti pritaikyta atitinkama reguliavimo sistema, ir turėtų būti užtikrintas teisingas atitinkamos reguliavimo sistemos taikymas. Trečia, kai pirmųjų dviejų etapų nepakanka būtinoms investicijoms į bendro intereso projektus užtikrinti, turėtų būti galima skirti Sąjungos finansinę paramą, kai bendro intereso projektas atitinka taikomus tinkamumo kriterijus. Bendro intereso projektai taip pat gali būti tinkami finansuoti pagal programą „InvestEU“, kuri papildo dotacijomis teikiamą finansavimą; |
| --- | --- |

(54)

bendro intereso projektai turėtų būti laikomi tinkamais gauti Sąjungos finansinei paramai tyrimams ir, esant tam tikroms sąlygoms, darbams pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1153 (24), teikiamai dotacijomis ar novatoriškomis finansinėmis priemonėmis, siekiant užtikrinti, kad būtų galima teikti specialiai pritaikytą paramą tiems bendro intereso projektams, kurie nėra perspektyvūs pagal esamą reguliavimo sistemą ir rinkos sąlygas. Svarbu išvengti bet kokių konkurencijos iškraipymų, ypač tarp projektų, kuriais prisidedama prie to paties Sąjungos prioritetinio koridoriaus kūrimo. Tokia finansinė parama turėtų užtikrinti būtiną sinergiją su struktūriniais fondais, siekiant finansuoti išmaniuosius energijos skirstymo tinklus, ir su Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energetikos finansavimo mechanizmu, nustatytu Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/1294 (25), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 (26) 33 straipsnio 1 dalį.

Investicijoms į bendro intereso projektus turėtų būti taikoma trijų etapų logika. Pirma, rinkos dalyviams turėtų būti suteikta investavimo pirmenybė. Antra, jeigu rinkos dalyviai neinvestuoja, turėtų būti ieškoma reguliavimo sprendimų, prireikus, turėtų būti pritaikyta atitinkama reguliavimo sistema, ir turėtų būti užtikrintas teisingas atitinkamos reguliavimo sistemos taikymas. Trečia, kai pirmųjų dviejų etapų nepakanka būtinoms investicijoms į bendro intereso projektus užtikrinti, turėtų būti galima skirti Sąjungos finansinę paramą, kai bendro intereso projektas atitinka taikomus tinkamumo kriterijus. Bendro intereso projektai taip pat gali būti tinkami finansuoti pagal programą „InvestEU“, kuri papildo dotacijomis teikiamą finansavimą;

| (55) | Sąjunga turėtų sudaryti palankesnes sąlygas energetikos projektams palankių sąlygų neturinčiuose, mažiau sujungtuose, periferiniuose, atokiausiuose ar izoliuotuose regionuose, kad būtų sudarytos sąlygos naudotis transeuropiniais energetikos tinklais, siekiant paspartinti dekarbonizavimo procesą ir sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro; |
| --- | --- |

(55)

Sąjunga turėtų sudaryti palankesnes sąlygas energetikos projektams palankių sąlygų neturinčiuose, mažiau sujungtuose, periferiniuose, atokiausiuose ar izoliuotuose regionuose, kad būtų sudarytos sąlygos naudotis transeuropiniais energetikos tinklais, siekiant paspartinti dekarbonizavimo procesą ir sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro;

| (56) | jei valstybėje narėje PSO nėra, nuorodos į PSO visame šiame reglamente turėtų būti mutatis mutandis taikomos skirstymo sistemos operatoriams (toliau – SSO); |
| --- | --- |

(56)

jei valstybėje narėje PSO nėra, nuorodos į PSO visame šiame reglamente turėtų būti mutatis mutandis taikomos skirstymo sistemos operatoriams (toliau – SSO);

| (57) | dotacijos darbams, susijusiems su abipusio intereso projektais, turėtų būti prieinamos tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir kitų kategorijų projektams, kai jais prisidedama prie Sąjungos bendrųjų energetikos ir klimato srities politikos tikslų ir kai trečiosios valstybės dekarbonizavimo tikslai atitinka Paryžiaus susitarimą; |
| --- | --- |

(57)

dotacijos darbams, susijusiems su abipusio intereso projektais, turėtų būti prieinamos tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir kitų kategorijų projektams, kai jais prisidedama prie Sąjungos bendrųjų energetikos ir klimato srities politikos tikslų ir kai trečiosios valstybės dekarbonizavimo tikslai atitinka Paryžiaus susitarimą;

| (58) | todėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 (27) bei (ES) 2019/943 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/73/EB bei (ES) 2019/944 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(58)

todėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 (27) bei (ES) 2019/943 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/73/EB bei (ES) 2019/944 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (59) | nors gamtinių dujų infrastruktūros paskirties keitimu siekiama dekarbonizuoti dujų tinklus, sudarant sąlygas konkrečiai naudoti gryną vandenilį, pereinamuoju laikotarpiu galėtų būti leidžiama transportuoti ar laikyti iš anksto nustatytą vandenilio ir gamtinių dujų ar biometano mišinį. Vandenilio maišymas su gamtinėmis dujomis ar biometanu galėtų būti naudojamas didinant vandenilio gamybos pajėgumą ir sudarant palankesnes sąlygas vandenilio transportavimui. Siekiant užtikrinti perėjimą prie vandenilio, projekto rengėjas turėtų parodyti, be kita ko, sudarydamas komercines sutartis, kaip ne vėliau kaip pereinamojo laikotarpio pabaigoje gamtinių dujų infrastruktūra taps vandeniliui skirta infrastruktūra ir kaip pereinamuoju laikotarpiu bus didinamas vandenilio naudojimo mastas. Vykdydama stebėsenos veiksmus, Agentūra turėtų tikrinti, ar projektas laiku užtikrina perėjimą prie vandeniliui skirtos infrastruktūros. Bet kokiam tų projektų finansavimui pagal Reglamentą (ES) 2021/1153 pereinamuoju laikotarpiu turėtų būti taikoma dotacijos susitarimo sąlyga, kad finansavimas turi būti grąžintas tuo atveju, kai vykdant projektą vėluojama laiku užtikrinti perėjimą prie vandeniliui skirtos infrastruktūros, ir atitinkamos nuostatos, pagal kurias galima užtikrinti tos sąlygos vykdymą; |
| --- | --- |

(59)

nors gamtinių dujų infrastruktūros paskirties keitimu siekiama dekarbonizuoti dujų tinklus, sudarant sąlygas konkrečiai naudoti gryną vandenilį, pereinamuoju laikotarpiu galėtų būti leidžiama transportuoti ar laikyti iš anksto nustatytą vandenilio ir gamtinių dujų ar biometano mišinį. Vandenilio maišymas su gamtinėmis dujomis ar biometanu galėtų būti naudojamas didinant vandenilio gamybos pajėgumą ir sudarant palankesnes sąlygas vandenilio transportavimui. Siekiant užtikrinti perėjimą prie vandenilio, projekto rengėjas turėtų parodyti, be kita ko, sudarydamas komercines sutartis, kaip ne vėliau kaip pereinamojo laikotarpio pabaigoje gamtinių dujų infrastruktūra taps vandeniliui skirta infrastruktūra ir kaip pereinamuoju laikotarpiu bus didinamas vandenilio naudojimo mastas. Vykdydama stebėsenos veiksmus, Agentūra turėtų tikrinti, ar projektas laiku užtikrina perėjimą prie vandeniliui skirtos infrastruktūros. Bet kokiam tų projektų finansavimui pagal Reglamentą (ES) 2021/1153 pereinamuoju laikotarpiu turėtų būti taikoma dotacijos susitarimo sąlyga, kad finansavimas turi būti grąžintas tuo atveju, kai vykdant projektą vėluojama laiku užtikrinti perėjimą prie vandeniliui skirtos infrastruktūros, ir atitinkamos nuostatos, pagal kurias galima užtikrinti tos sąlygos vykdymą;

| (60) | atsižvelgiant į 2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kad po 2015 m. nė viena valstybė narė nebeturėtų būti atskirta nuo Europos dujų ir elektros energijos tinklų, o jų energetiniam saugumui nebeturėtų kilti pavojus dėl tinkamų jungčių nebuvimo, šiuo reglamentu siekiama užtikrinti prieigą prie transeuropinių energetikos tinklų panaikinant Kipro ir Maltos energetinę izoliaciją, nes jos vis dar nėra sujungtos su transeuropiniu dujų tinklu. To tikslo turėtų būti siekiama leidžiant šiuo metu rengiamiems ar planuojamiems projektams, kuriems pagal Reglamentą (ES) Nr. 347/2013 buvo suteiktas bendro intereso projekto statusas, išsaugoti tą statusą, kol Kipras ir Malta bus sujungti su transeuropiniu dujų tinklu. Tie projektai ne tik prisidės prie atsinaujinančiųjų išteklių energetikos rinkos plėtros, energetikos sistemos lankstumo bei atsparumo ir tiekimo saugumo, bet ir užtikrins prieigą prie būsimų energetikos rinkų, įskaitant vandenilio rinką, ir padės siekti Sąjungos bendrųjų energetikos ir klimato srities politikos tikslų; |
| --- | --- |

(60)

atsižvelgiant į 2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kad po 2015 m. nė viena valstybė narė nebeturėtų būti atskirta nuo Europos dujų ir elektros energijos tinklų, o jų energetiniam saugumui nebeturėtų kilti pavojus dėl tinkamų jungčių nebuvimo, šiuo reglamentu siekiama užtikrinti prieigą prie transeuropinių energetikos tinklų panaikinant Kipro ir Maltos energetinę izoliaciją, nes jos vis dar nėra sujungtos su transeuropiniu dujų tinklu. To tikslo turėtų būti siekiama leidžiant šiuo metu rengiamiems ar planuojamiems projektams, kuriems pagal Reglamentą (ES) Nr. 347/2013 buvo suteiktas bendro intereso projekto statusas, išsaugoti tą statusą, kol Kipras ir Malta bus sujungti su transeuropiniu dujų tinklu. Tie projektai ne tik prisidės prie atsinaujinančiųjų išteklių energetikos rinkos plėtros, energetikos sistemos lankstumo bei atsparumo ir tiekimo saugumo, bet ir užtikrins prieigą prie būsimų energetikos rinkų, įskaitant vandenilio rinką, ir padės siekti Sąjungos bendrųjų energetikos ir klimato srities politikos tikslų;

| (61) | bendro intereso projektai neturėtų būti laikomi tinkamais Sąjungos finansinei paramai gauti, jei projektų rengėjai, operatoriai ar investuotojai yra patekę į vieną iš situacijų, dėl kurių draudžiama dalyvauti procedūroje, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (28) 136 straipsnyje, pavyzdžiui, apkaltinamojo nuosprendžio dėl sukčiavimo, korupcijos ar elgesio, susijusio su nusikalstama organizacija, atvejais. Turėtų būti galima pašalinti bendro intereso projektą iš Sąjungos sąrašo, jeigu jo įtraukimas į tą sąrašą pagrįstas neteisinga informacija, kuri buvo pagrindinis to įtraukimo kriterijus, arba jeigu projektas neatitinka Sąjungos teisės. Bendro intereso projekto, vykdomo valstybėse narėse, kurioms taikoma nukrypti leidžianti nuostata pagal šį reglamentą, atveju tos valstybės narės, remdamos paraiškas dėl finansavimo pagal Reglamentą (ES) 2021/1153 tokiems projektams, turėtų užtikrinti, kad projektai nebūtų tiesiogiai ar netiesiogiai naudingi asmenims ar subjektams, kurie yra patekę į vieną iš situacijų, dėl kurių draudžiama dalyvauti procedūroje, kaip nurodyta Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 136 straipsnyje; |
| --- | --- |

(61)

bendro intereso projektai neturėtų būti laikomi tinkamais Sąjungos finansinei paramai gauti, jei projektų rengėjai, operatoriai ar investuotojai yra patekę į vieną iš situacijų, dėl kurių draudžiama dalyvauti procedūroje, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (28) 136 straipsnyje, pavyzdžiui, apkaltinamojo nuosprendžio dėl sukčiavimo, korupcijos ar elgesio, susijusio su nusikalstama organizacija, atvejais. Turėtų būti galima pašalinti bendro intereso projektą iš Sąjungos sąrašo, jeigu jo įtraukimas į tą sąrašą pagrįstas neteisinga informacija, kuri buvo pagrindinis to įtraukimo kriterijus, arba jeigu projektas neatitinka Sąjungos teisės. Bendro intereso projekto, vykdomo valstybėse narėse, kurioms taikoma nukrypti leidžianti nuostata pagal šį reglamentą, atveju tos valstybės narės, remdamos paraiškas dėl finansavimo pagal Reglamentą (ES) 2021/1153 tokiems projektams, turėtų užtikrinti, kad projektai nebūtų tiesiogiai ar netiesiogiai naudingi asmenims ar subjektams, kurie yra patekę į vieną iš situacijų, dėl kurių draudžiama dalyvauti procedūroje, kaip nurodyta Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 136 straipsnyje;

| (62) | siekiant užtikrinti, kad Sąjungoje būtų laiku parengti svarbiausi energetikos infrastruktūros projektai, penktasis Sąjungos bendro intereso projektų sąrašas turėtų likti galioti tol, kol įsigalios pirmasis Sąjungos bendro intereso projektų ir abipusio intereso projektų sąrašas, sudarytas pagal šį reglamentą. Be to, kad būtų galima plėtoti, stebėti ir finansuoti bendro intereso projektus, įtrauktus į penktąjį Sąjungos sąrašą, tam tikros Reglamento (ES) Nr. 347/2013 nuostatos taip pat turėtų likti galioti ir turėtų daryti poveikį tol, kol neįsigalios pirmasis Sąjungos bendro intereso projektų ir abipusio intereso projektų sąrašas, sudarytas pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

(62)

siekiant užtikrinti, kad Sąjungoje būtų laiku parengti svarbiausi energetikos infrastruktūros projektai, penktasis Sąjungos bendro intereso projektų sąrašas turėtų likti galioti tol, kol įsigalios pirmasis Sąjungos bendro intereso projektų ir abipusio intereso projektų sąrašas, sudarytas pagal šį reglamentą. Be to, kad būtų galima plėtoti, stebėti ir finansuoti bendro intereso projektus, įtrauktus į penktąjį Sąjungos sąrašą, tam tikros Reglamento (ES) Nr. 347/2013 nuostatos taip pat turėtų likti galioti ir turėtų daryti poveikį tol, kol neįsigalios pirmasis Sąjungos bendro intereso projektų ir abipusio intereso projektų sąrašas, sudarytas pagal šį reglamentą;

| (63) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 347/2013 turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(63)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 347/2013 turėtų būti panaikintas;

| (64) | siekiant užtikrinti, kad į Sąjungos sąrašą būtų įtraukti tik tie projektai, kuriais labiausiai prisidedama prie šio reglamento priede nustatytų strateginių energetikos infrastruktūros prioritetinių koridorių ir sričių įgyvendinimo, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami šio reglamento priedai, kad būtų sudarytas ir peržiūrėtas Sąjungos sąrašas kartu gerbiant valstybių narių teisę patvirtinti į Sąjungos sąrašą įtrauktus projektus, susijusius su jų teritorijomis. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (29) nustatytais principais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai. Jei Europos Parlamentas ir Taryba mano, kad tai būtina, kiekviena iš tų institucijų gali siųsti ekspertus į Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžius, į kuriuos kviečiami valstybių narių ekspertai.
  Regioninėse grupėse vykstančios diskusijos yra labai svarbios Komisijai priimant deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi Sąjungos sąrašai. Todėl, kiek tai įmanoma ir suderinama su šio reglamento sistema, tikslinga, kad Europos Parlamentas ir Taryba būtų informuojami apie regioninių grupių posėdžius ir galėtų į juos siųsti ekspertus pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros. Atsižvelgiant į poreikį užtikrinti, kad būtų pasiekti šio reglamento tikslai, ir į iki šiol į Sąjungos sąrašus įtrauktų projektų skaičių, bendras Sąjungos sąrašo projektų skaičius ir toliau turėtų būti ne per didelis, todėl jis neturėtų būti gerokai didesnis nei 220; |
| --- | --- |

(64)

siekiant užtikrinti, kad į Sąjungos sąrašą būtų įtraukti tik tie projektai, kuriais labiausiai prisidedama prie šio reglamento priede nustatytų strateginių energetikos infrastruktūros prioritetinių koridorių ir sričių įgyvendinimo, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami šio reglamento priedai, kad būtų sudarytas ir peržiūrėtas Sąjungos sąrašas kartu gerbiant valstybių narių teisę patvirtinti į Sąjungos sąrašą įtrauktus projektus, susijusius su jų teritorijomis. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (29) nustatytais principais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai. Jei Europos Parlamentas ir Taryba mano, kad tai būtina, kiekviena iš tų institucijų gali siųsti ekspertus į Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžius, į kuriuos kviečiami valstybių narių ekspertai.

Regioninėse grupėse vykstančios diskusijos yra labai svarbios Komisijai priimant deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi Sąjungos sąrašai. Todėl, kiek tai įmanoma ir suderinama su šio reglamento sistema, tikslinga, kad Europos Parlamentas ir Taryba būtų informuojami apie regioninių grupių posėdžius ir galėtų į juos siųsti ekspertus pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros. Atsižvelgiant į poreikį užtikrinti, kad būtų pasiekti šio reglamento tikslai, ir į iki šiol į Sąjungos sąrašus įtrauktų projektų skaičių, bendras Sąjungos sąrašo projektų skaičius ir toliau turėtų būti ne per didelis, todėl jis neturėtų būti gerokai didesnis nei 220;

| (65) | kadangi šio reglamento tikslų, t. y. transeuropinių energetikos tinklų plėtros ir sąveikumo bei prijungimo prie tokių tinklų, kurie padeda užtikrinti klimato kaitos švelninimą, visų pirma, įgyvendinti Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslus bei jos poveikio klimatui neutralumo tikslą ne vėliau kaip 2050 m., ir užtikrinti jungtis, energetinį saugumą, rinkos ir sistemų integraciją, konkurenciją, kuri yra naudinga visoms valstybėms narėms, ir įperkamas energijos kainas, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(65)

kadangi šio reglamento tikslų, t. y. transeuropinių energetikos tinklų plėtros ir sąveikumo bei prijungimo prie tokių tinklų, kurie padeda užtikrinti klimato kaitos švelninimą, visų pirma, įgyvendinti Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslus bei jos poveikio klimatui neutralumo tikslą ne vėliau kaip 2050 m., ir užtikrinti jungtis, energetinį saugumą, rinkos ir sistemų integraciją, konkurenciją, kuri yra naudinga visoms valstybėms narėms, ir įperkamas energijos kainas, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Dalykas, tikslai ir taikymo sritis

1.   Šiame reglamente nustatomos I priede nustatytų transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetinių koridorių ir sričių (toliau – energetikos infrastruktūros prioritetiniai koridoriai ir sritys) savalaikės plėtros ir sąveikumo gairės, kuriomis padedama užtikrinti klimato kaitos švelninimą, visų pirma, įgyvendinti Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslus bei jos poveikio klimatui neutralumo tikslą ne vėliau kaip 2050 m., ir užtikrinti jungtis, energetinį saugumą, rinkų ir sistemų integraciją, konkurenciją, kuri yra naudinga visoms valstybėms narėms, ir įperkamas energijos kainas.

2.   Visų pirma, šiuo reglamentu:

| a) | numatoma, kaip nustatyti projektus, įtrauktinus į Sąjungos bendro intereso projektų ir abipusio intereso projektų sąrašą, sudaromą pagal 3 straipsnį (toliau – Sąjungos sąrašas); |
| --- | --- |

a)

numatoma, kaip nustatyti projektus, įtrauktinus į Sąjungos bendro intereso projektų ir abipusio intereso projektų sąrašą, sudaromą pagal 3 straipsnį (toliau – Sąjungos sąrašas);

| b) | sudaromos palankesnės sąlygos į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų savalaikiam įgyvendinimui supaprastinant, glaudžiau koordinuojant bei paspartinant leidimų išdavimo procedūras ir padidinant skaidrumą bei visuomenės dalyvavimą; |
| --- | --- |

b)

sudaromos palankesnės sąlygos į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų savalaikiam įgyvendinimui supaprastinant, glaudžiau koordinuojant bei paspartinant leidimų išdavimo procedūras ir padidinant skaidrumą bei visuomenės dalyvavimą;

| c) | nustatomos į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo ir su rizika susijusių paskatų taisyklės; |
| --- | --- |

c)

nustatomos į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo ir su rizika susijusių paskatų taisyklės;

| d) | apibrėžiamos sąlygos, kuriomis į Sąjungos sąrašą įtraukti projektai laikomi tinkamais Sąjungos finansinei paramai gauti. |
| --- | --- |

d)

apibrėžiamos sąlygos, kuriomis į Sąjungos sąrašą įtraukti projektai laikomi tinkamais Sąjungos finansinei paramai gauti.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente, be reglamentuose (EB) Nr. 715/2009, (ES) 2018/1999, (ES) 2019/942 bei (ES) 2019/943 ir direktyvose 2009/73/EB, (ES) 2018/2001 (30) bei (ES) 2019/944 pateiktų apibrėžčių, vartojamos šios terminų apibrėžtys:

30

| 1. | energetikos infrastruktūra – bet kokia Sąjungoje esanti arba Sąjungą su viena ar daugiau trečiųjų valstybių jungianti fizinė įranga ar įrenginys, priskiriami prie energetikos infrastruktūros kategorijų; |
| --- | --- |

1.

energetikos infrastruktūra – bet kokia Sąjungoje esanti arba Sąjungą su viena ar daugiau trečiųjų valstybių jungianti fizinė įranga ar įrenginys, priskiriami prie energetikos infrastruktūros kategorijų;

| 2. | energetikos infrastruktūros trūkumas – fizinių srautų ribotumas energetikos sistemoje dėl nepakankamo perdavimo pajėgumo, įskaitant, inter alia, infrastruktūros nebuvimą; |
| --- | --- |

2.

energetikos infrastruktūros trūkumas – fizinių srautų ribotumas energetikos sistemoje dėl nepakankamo perdavimo pajėgumo, įskaitant, inter alia, infrastruktūros nebuvimą;

inter alia

| 3. | bendrasis sprendimas – valstybės narės institucijos ar institucijų, išskyrus teismus, priimtas sprendimas arba keletas sprendimų suteikti projekto rengėjui leidimą (arba jo nesuteikti) statyti bendro intereso projektui arba abipusio intereso projektui įgyvendinti reikalingą energetikos infrastruktūrą – suteikti galimybę pradėti arba įsigyti ir pradėti būtinus statybos darbus (toliau – pradėti parengto statybai projekto etapas), nedarant poveikio jokiam sprendimui, priimamam laikantis administracinės apeliacinės procedūros; |
| --- | --- |

3.

bendrasis sprendimas – valstybės narės institucijos ar institucijų, išskyrus teismus, priimtas sprendimas arba keletas sprendimų suteikti projekto rengėjui leidimą (arba jo nesuteikti) statyti bendro intereso projektui arba abipusio intereso projektui įgyvendinti reikalingą energetikos infrastruktūrą – suteikti galimybę pradėti arba įsigyti ir pradėti būtinus statybos darbus (toliau – pradėti parengto statybai projekto etapas), nedarant poveikio jokiam sprendimui, priimamam laikantis administracinės apeliacinės procedūros;

| 4. | projektas – viena ar kelios linijos, vamzdynai, objektai, įranga ar įrenginiai, priskiriami prie II priede nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų; |
| --- | --- |

4.

projektas – viena ar kelios linijos, vamzdynai, objektai, įranga ar įrenginiai, priskiriami prie II priede nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų;

| 5. | bendro intereso projektas – projektas, reikalingas I priede nustatytiems energetikos infrastruktūros prioritetiniams koridoriams ir sritims įgyvendinti ir įtrauktas į Sąjungos sąrašą; |
| --- | --- |

5.

bendro intereso projektas – projektas, reikalingas I priede nustatytiems energetikos infrastruktūros prioritetiniams koridoriams ir sritims įgyvendinti ir įtrauktas į Sąjungos sąrašą;

| 6. | abipusio intereso projektas – projektas, kurį Sąjunga remia bendradarbiaudama su trečiosiomis valstybėmis pagal tiesioginį poveikį patiriančių valstybių Vyriausybių pritarimo raštus arba kitus neprivalomus susitarimus, kuris priskiriamas prie vienos iš II priedo 1 punkto a ar f papunktyje, 3 punkto a papunktyje arba 5 punkto a ar c papunktyje nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų, kuriuo prisidedama prie Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslų ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslo ir kuris yra įtrauktas į Sąjungos sąrašą; |
| --- | --- |

6.

abipusio intereso projektas – projektas, kurį Sąjunga remia bendradarbiaudama su trečiosiomis valstybėmis pagal tiesioginį poveikį patiriančių valstybių Vyriausybių pritarimo raštus arba kitus neprivalomus susitarimus, kuris priskiriamas prie vienos iš II priedo 1 punkto a ar f papunktyje, 3 punkto a papunktyje arba 5 punkto a ar c papunktyje nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų, kuriuo prisidedama prie Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslų ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslo ir kuris yra įtrauktas į Sąjungos sąrašą;

| 7. | konkuruojantys projektai – projektai, kuriais visiškai ar iš dalies panaikinama ta pati nustatyta infrastruktūros spraga arba tenkinamas regioninės infrastruktūros poreikis; |
| --- | --- |

7.

konkuruojantys projektai – projektai, kuriais visiškai ar iš dalies panaikinama ta pati nustatyta infrastruktūros spraga arba tenkinamas regioninės infrastruktūros poreikis;

| 8. | projekto rengėjas – vienas iš toliau išvardytų subjektų:






  a) | į Sąjungos sąrašą įtrauktą projektą plėtojantis perdavimo sistemos operatorius (toliau – PSO), skirstymo sistemos operatorius (toliau – SSO) ar kitas operatorius arba investuotojas; |
| --- | --- | --- |

8.

projekto rengėjas – vienas iš toliau išvardytų subjektų:

a)

į Sąjungos sąrašą įtrauktą projektą plėtojantis perdavimo sistemos operatorius (toliau – PSO), skirstymo sistemos operatorius (toliau – SSO) ar kitas operatorius arba investuotojas;

| b) | jeigu esama daugiau nei vieno tokio PSO, SSO, kito operatoriaus ar investuotojo arba bet kokios jų grupės – pagal taikytiną nacionalinę teisę juridinio asmens statusą turintis subjektas, paskirtas pagal jų sudarytą sutartį ir įgaliotas sutarties šalių vardu prisiimti teisinius įpareigojimus ir finansinę atsakomybę; |
| --- | --- |

b)

jeigu esama daugiau nei vieno tokio PSO, SSO, kito operatoriaus ar investuotojo arba bet kokios jų grupės – pagal taikytiną nacionalinę teisę juridinio asmens statusą turintis subjektas, paskirtas pagal jų sudarytą sutartį ir įgaliotas sutarties šalių vardu prisiimti teisinius įpareigojimus ir finansinę atsakomybę;

| 9. | išmanusis elektros tinklas – elektros tinklas, įskaitant tinklus salose, kurios nėra tarpusavyje sujungtos arba neturi pakankamų jungčių su transeuropiniais energetikos tinklais, kuris sudaro sąlygas ekonomiškai efektyviai integruoti ir aktyviai kontroliuoti visų prie jo prisijungusių naudotojų, įskaitant gamintojus, vartotojus bei gaminančius vartotojus, elgseną ir veiksmus, siekiant užtikrinti ekonomiškai efektyvią ir tvarią elektros energijos sistemą, kuriai būdingi maži nuostoliai ir aukštas atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimo, tiekimo saugumo bei saugos lygis, ir kuriame tinklo operatorius gali skaitmeniniu būdu stebėti prie jo prisijungusių naudotojų veiksmus, ir informacinės ir ryšių technologijos, skirtos komunikacijai su susijusiais tinklo operatoriais, elektros gamintojais, energijos kaupimo įrenginiais ir vartotojais ar gaminančiais vartotojais palaikyti, siekiant elektros energiją perduoti ir paskirstyti tvariai, ekonomiškai efektyviai ir saugiai; |
| --- | --- |

9.

išmanusis elektros tinklas – elektros tinklas, įskaitant tinklus salose, kurios nėra tarpusavyje sujungtos arba neturi pakankamų jungčių su transeuropiniais energetikos tinklais, kuris sudaro sąlygas ekonomiškai efektyviai integruoti ir aktyviai kontroliuoti visų prie jo prisijungusių naudotojų, įskaitant gamintojus, vartotojus bei gaminančius vartotojus, elgseną ir veiksmus, siekiant užtikrinti ekonomiškai efektyvią ir tvarią elektros energijos sistemą, kuriai būdingi maži nuostoliai ir aukštas atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimo, tiekimo saugumo bei saugos lygis, ir kuriame tinklo operatorius gali skaitmeniniu būdu stebėti prie jo prisijungusių naudotojų veiksmus, ir informacinės ir ryšių technologijos, skirtos komunikacijai su susijusiais tinklo operatoriais, elektros gamintojais, energijos kaupimo įrenginiais ir vartotojais ar gaminančiais vartotojais palaikyti, siekiant elektros energiją perduoti ir paskirstyti tvariai, ekonomiškai efektyviai ir saugiai;

| 10. | išmanusis dujų tinklas – dujų tinklas, kuriame naudojami novatoriški ir skaitmeniniai sprendimai, kuriais, atsižvelgiant į vartotojų poreikius ir dujų kokybės reikalavimus, siekiama ekonomiškai efektyviai integruoti mažo anglies dioksido pėdsako ir, visų pirma, atsinaujinančiųjų išteklių dujų šaltinių įvairovę, kad būtų sumažintas susijusio dujų suvartojimo anglies dioksido pėdsakas, sudarytos sąlygos padidinti atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako dujų dalį ir sukurtos sąsajos su kitais energijos nešikliais ir sektoriais, įskaitant su tuo susijusius fizinius patobulinimus, jeigu jie yra būtini, kad įranga ir įrenginiai funkcionuotų integravus mažo anglies dioksido pėdsako ir, visų pirma, atsinaujinančiųjų išteklių dujas; |
| --- | --- |

10.

išmanusis dujų tinklas – dujų tinklas, kuriame naudojami novatoriški ir skaitmeniniai sprendimai, kuriais, atsižvelgiant į vartotojų poreikius ir dujų kokybės reikalavimus, siekiama ekonomiškai efektyviai integruoti mažo anglies dioksido pėdsako ir, visų pirma, atsinaujinančiųjų išteklių dujų šaltinių įvairovę, kad būtų sumažintas susijusio dujų suvartojimo anglies dioksido pėdsakas, sudarytos sąlygos padidinti atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako dujų dalį ir sukurtos sąsajos su kitais energijos nešikliais ir sektoriais, įskaitant su tuo susijusius fizinius patobulinimus, jeigu jie yra būtini, kad įranga ir įrenginiai funkcionuotų integravus mažo anglies dioksido pėdsako ir, visų pirma, atsinaujinančiųjų išteklių dujas;

| 11. | susijusi institucija – institucija, kuri pagal nacionalinę teisę yra kompetentinga išduoti įvairius leidimus, susijusius su nekilnojamojo turto, įskaitant energetikos infrastruktūrą, planavimu, projektavimu ir statyba; |
| --- | --- |

11.

susijusi institucija – institucija, kuri pagal nacionalinę teisę yra kompetentinga išduoti įvairius leidimus, susijusius su nekilnojamojo turto, įskaitant energetikos infrastruktūrą, planavimu, projektavimu ir statyba;

| 12. | nacionalinė reguliavimo institucija – nacionalinė reguliavimo institucija, paskirta pagal Direktyvos 2009/73/EB 39 straipsnio 1 dalį, arba nacionalinio lygmens reguliavimo institucija, paskirta pagal Direktyvos (ES) 2019/944 57 straipsnį; |
| --- | --- |

12.

nacionalinė reguliavimo institucija – nacionalinė reguliavimo institucija, paskirta pagal Direktyvos 2009/73/EB 39 straipsnio 1 dalį, arba nacionalinio lygmens reguliavimo institucija, paskirta pagal Direktyvos (ES) 2019/944 57 straipsnį;

| 13. | atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija – nacionalinė reguliavimo institucija valstybėse narėse, kuriose vykdomi projektai, ir valstybėse narėse, kurioms projektas daro reikšmingą teigiamą poveikį; |
| --- | --- |

13.

atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija – nacionalinė reguliavimo institucija valstybėse narėse, kuriose vykdomi projektai, ir valstybėse narėse, kurioms projektas daro reikšmingą teigiamą poveikį;

| 14. | darbai – sudedamųjų dalių, sistemų ir paslaugų, įskaitant programinę įrangą, pirkimas, tiekimas ir diegimas, su projektu susijusios projektavimo, paskirties keitimo, statybų ir įrengimo veiklos vykdymas, įrenginių priėmimas ir objekto veiklos pradėjimas; |
| --- | --- |

14.

darbai – sudedamųjų dalių, sistemų ir paslaugų, įskaitant programinę įrangą, pirkimas, tiekimas ir diegimas, su projektu susijusios projektavimo, paskirties keitimo, statybų ir įrengimo veiklos vykdymas, įrenginių priėmimas ir objekto veiklos pradėjimas;

| 15. | tyrimai – veikla, reikalinga rengiantis įgyvendinti projektą, pavyzdžiui, parengiamieji, įgyvendinamumo, vertinimo, bandymų ir patvirtinimo tyrimai, įskaitant programinę įrangą, ir bet kokios kitos techninės pagalbinės priemonės, įskaitant išankstinius projekto koncepcijos apibrėžimo, planavimo ir sprendimų dėl jo finansavimo priėmimo veiksmus, pavyzdžiui, atitinkamų vietų žvalgymas ir finansinio paketo parengimas; |
| --- | --- |

15.

tyrimai – veikla, reikalinga rengiantis įgyvendinti projektą, pavyzdžiui, parengiamieji, įgyvendinamumo, vertinimo, bandymų ir patvirtinimo tyrimai, įskaitant programinę įrangą, ir bet kokios kitos techninės pagalbinės priemonės, įskaitant išankstinius projekto koncepcijos apibrėžimo, planavimo ir sprendimų dėl jo finansavimo priėmimo veiksmus, pavyzdžiui, atitinkamų vietų žvalgymas ir finansinio paketo parengimas;

| 16. | perdavimas eksploatuoti – pastatyto objekto perdavimo veiklai vykdyti procesas; |
| --- | --- |

16.

perdavimas eksploatuoti – pastatyto objekto perdavimo veiklai vykdyti procesas;

| 17. | vandeniliui skirta infrastruktūra – infrastruktūra, kurioje jau galima naudoti gryną vandenilį neatlikus papildomų pritaikymo darbų, įskaitant naujos statybos, pakeistos paskirties arba pakeistos paskirties naujos statybos vamzdynų tinklus ar saugyklas; |
| --- | --- |

17.

vandeniliui skirta infrastruktūra – infrastruktūra, kurioje jau galima naudoti gryną vandenilį neatlikus papildomų pritaikymo darbų, įskaitant naujos statybos, pakeistos paskirties arba pakeistos paskirties naujos statybos vamzdynų tinklus ar saugyklas;

| 18. | paskirties keitimas – esamos gamtinių dujų infrastruktūros techninis patobulinimas ar modifikavimas, siekiant užtikrinti, kad ji būtų skirta grynam vandeniliui naudoti; |
| --- | --- |

18.

paskirties keitimas – esamos gamtinių dujų infrastruktūros techninis patobulinimas ar modifikavimas, siekiant užtikrinti, kad ji būtų skirta grynam vandeniliui naudoti;

| 19. | prisitaikymas prie klimato kaitos – procesas, kuriuo užtikrinama, kad energetikos infrastruktūros atsparumas galimam neigiamam klimato kaitos poveikiui būtų pasiekiamas atliekant pažeidžiamumo dėl klimato kaitos ir rizikos vertinimą, taip pat taikant atitinkamas prisitaikymo priemones. |
| --- | --- |

19.

prisitaikymas prie klimato kaitos – procesas, kuriuo užtikrinama, kad energetikos infrastruktūros atsparumas galimam neigiamam klimato kaitos poveikiui būtų pasiekiamas atliekant pažeidžiamumo dėl klimato kaitos ir rizikos vertinimą, taip pat taikant atitinkamas prisitaikymo priemones.

II SKYRIUS

Bendro intereso projektai ir abipusio intereso projektai

3 straipsnis

Sąjungos bendro intereso projektų ir abipusio intereso projektų sąrašas

1.   Laikantis III priedo 1 skirsnyje nustatytos procedūros, įsteigiamos regioninės grupės (toliau – grupės). Narystė kiekvienoje grupėje grindžiama kiekvienu prioritetiniu koridoriumi ir sritimi, taip pat atitinkama jų geografine aprėptimi, kaip nustatyta I priede. Įgaliojimai priimti sprendimus grupėse suteikiami valstybėms narėms ir Komisijai (toliau – sprendimų priėmimo organas) ir priimami bendru sutarimu.

2.   Kiekviena grupė priima savo darbo tvarkos taisykles atsižvelgdama į III priedo nuostatas.

3.   Kiekvienos grupės sprendimų priėmimo organas patvirtina regioninį projektų sąrašą, parengtą laikantis III priedo 2 skirsnyje nustatytos procedūros ir atsižvelgiant į kiekvieno projekto indėlį įgyvendinant I priede nustatytus energetikos infrastruktūros prioritetinius koridorius ir sritis, taip pat šių projektų atitiktį 4 straipsnyje išdėstytiems kriterijams.

Kai grupė sudaro savo regioninį sąrašą:

| a) | kiekvieną atskirą pasiūlymą dėl projekto turi patvirtinti valstybės narės, su kurių teritorija yra susijęs projektas; jei valstybė narė nepatvirtina pasiūlymo, ji atitinkamai grupei nurodo tokio sprendimo motyvus; |
| --- | --- |

a)

kiekvieną atskirą pasiūlymą dėl projekto turi patvirtinti valstybės narės, su kurių teritorija yra susijęs projektas; jei valstybė narė nepatvirtina pasiūlymo, ji atitinkamai grupei nurodo tokio sprendimo motyvus;

| b) | ji atsižvelgia į Komisijos rekomendacijas, siekiant į Sąjungos sąrašą įtraukti ne per didelį projektų skaičių. |
| --- | --- |

b)

ji atsižvelgia į Komisijos rekomendacijas, siekiant į Sąjungos sąrašą įtraukti ne per didelį projektų skaičių.

4.   Komisijai pagal šio reglamento 20 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant sudaryti Sąjungos sąrašą, laikantis SESV 172 straipsnio antros pastraipos.

Naudodamasi savo įgaliojimais Komisija užtikrina, kad Sąjungos sąrašas būtų sudaromas kas dvejus metus, remiantis regioniniais sąrašais, kuriuos patvirtino pagal III priedo 1 skirsnio 1 punktą įsteigtų grupių sprendimų priėmimo organai, laikydamiesi šio straipsnio 3 dalyje nustatytos procedūros.

Ne vėliau kaip 2023 m. lapkričio 30 d. Komisija priima deleguotąjį aktą, kuriuo pagal šį reglamentą sudaromas pirmasis Sąjungos sąrašas.

Jeigu pagal šią dalį Komisijos priimtas deleguotasis aktas negali įsigalioti dėl to, kad Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų pagal 20 straipsnio 6 dalį, Komisija nedelsdama sušaukia atitinkamas grupes, kad jos sudarytų naujus regioninius sąrašus, atsižvelgdama į prieštaravimo priežastis. Komisija kuo greičiau turi priimti naują deleguotąjį aktą, kuriuo sudaromas Sąjungos sąrašas.

5.   Sudarydama Sąjungos sąrašą, į kurį įtraukiami 3 dalyje nurodyti regioniniai sąrašai, Komisija, tinkamai atsižvelgdama į grupių svarstymus:

| a) | užtikrina, kad į jį būtų įtraukti tik tie projektai, kurie atitinka 4 straipsnyje nurodytus kriterijus; |
| --- | --- |

a)

užtikrina, kad į jį būtų įtraukti tik tie projektai, kurie atitinka 4 straipsnyje nurodytus kriterijus;

| b) | užtikrina tarpregioninį nuoseklumą atsižvelgdama į Agentūros nuomonę, kaip nurodyta III priedo 2 skirsnio 14 punkte; |
| --- | --- |

b)

užtikrina tarpregioninį nuoseklumą atsižvelgdama į Agentūros nuomonę, kaip nurodyta III priedo 2 skirsnio 14 punkte;

| c) | atsižvelgia į valstybių narių nuomones, nurodytas III priedo 2 skirsnio 10 punkte; |
| --- | --- |

c)

atsižvelgia į valstybių narių nuomones, nurodytas III priedo 2 skirsnio 10 punkte;

| d) | siekia užtikrinti, kad į Sąjungos sąrašą būtų įtrauktas ne per didelis projektų skaičius. |
| --- | --- |

d)

siekia užtikrinti, kad į Sąjungos sąrašą būtų įtrauktas ne per didelis projektų skaičius.

6.   Bendro intereso projektai, priskirti prie šio reglamento II priedo 1 punkto a, b, c, d ir f papunkčiuose nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų, vadovaujantis Reglamento (ES) 2019/943 34 straipsniu, tampa integralia atitinkamų regioninių investicijų planų dalimi ir, vadovaujantis Direktyvos (ES) 2019/944 51 straipsniu – integralia atitinkamų nacionalinių dešimties metų tinklo plėtros planų ir, jeigu tikslinga, kitų nacionalinių infrastruktūros planų, dalimi. Į kiekvieną iš tų planų įtrauktiems bendro intereso projektams suteikiamas didžiausias prioritetas. Ši dalis netaikoma konkuruojantiems projektams, taip pat projektams, kurie nėra pakankamo brandumo lygio, kad būtų galima pateikti konkretaus projekto sąnaudų ir naudos analizę, kaip nurodyta III priedo 2 skirsnio 1 punkto d papunktyje, arba abipusio intereso projektams.

7.   Bendro intereso projektai, kurie yra priskiriami prie II priedo 1 punkto a, b, c, d ir f papunkčiuose nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų ir kurie yra konkuruojantys projektai arba projektai, kurie nėra pakankamo brandumo lygio, kad būtų galima pateikti konkretaus projekto sąnaudų ir naudos analizę, kaip nurodyta III priedo 2 skirsnio 1 punkto d papunktyje, gali būti, kaip svarstomi projektai, atitinkamai įtraukti į atitinkamus regioninius investicijų planus, nacionalinius dešimties metų tinklo plėtros planus ir kitus nacionalinius infrastruktūros planus.

4 straipsnis

Grupių taikomi projektų vertinimo kriterijai

1.   Bendro intereso projektas turi atitikti šiuos bendruosius kriterijus:

| a) | projektas yra reikalingas bent vienam ar vienai iš I priede nustatytų energetikos infrastruktūros prioritetinių koridorių ir sričių; |
| --- | --- |

a)

projektas yra reikalingas bent vienam ar vienai iš I priede nustatytų energetikos infrastruktūros prioritetinių koridorių ir sričių;

| b) | galima bendra projekto nauda, įvertinta remiantis atitinkamais 3 dalyje nurodytais konkrečiais kriterijais, yra didesnė už jo sąnaudas, taip pat ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

b)

galima bendra projekto nauda, įvertinta remiantis atitinkamais 3 dalyje nurodytais konkrečiais kriterijais, yra didesnė už jo sąnaudas, taip pat ilguoju laikotarpiu;

| c) | projektas atitinka bet kurį iš šių kriterijų:






  i) | jis susijęs su bent dviem valstybėmis narėmis, nes tiesiogiai ar netiesiogiai (per jungtį su trečiąja valstybe) kerta dviejų ar daugiau valstybių narių sieną; |
| --- | --- | --- |

c)

projektas atitinka bet kurį iš šių kriterijų:

i)

jis susijęs su bent dviem valstybėmis narėmis, nes tiesiogiai ar netiesiogiai (per jungtį su trečiąja valstybe) kerta dviejų ar daugiau valstybių narių sieną;

| ii) | jis įgyvendinamas vienos valstybės narės teritorijoje sausumoje ar jūroje, įskaitant salas, ir daro reikšmingą tarpvalstybinį poveikį, kaip nustatyta IV priedo 1 punkte. |
| --- | --- |

ii)

jis įgyvendinamas vienos valstybės narės teritorijoje sausumoje ar jūroje, įskaitant salas, ir daro reikšmingą tarpvalstybinį poveikį, kaip nustatyta IV priedo 1 punkte.

2.   Abipusio intereso projektas turi atitikti šiuos bendruosius kriterijus:

| a) | vykdant projektą reikšmingai prisidedama prie 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų tikslų ir trečiosios valstybės tikslų, visų pirma netrukdant trečiosios valstybės pajėgumui palaipsniui atsisakyti jos vidaus vartojimui skirtos iškastinio kuro gamybos infrastruktūros, bei tvarumo, be kita ko, užtikrinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimą į tinklą ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminamos energijos perdavimą bei skirstymą į pagrindinius vartojimo centrus ir kaupimo įrenginius; |
| --- | --- |

a)

vykdant projektą reikšmingai prisidedama prie 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų tikslų ir trečiosios valstybės tikslų, visų pirma netrukdant trečiosios valstybės pajėgumui palaipsniui atsisakyti jos vidaus vartojimui skirtos iškastinio kuro gamybos infrastruktūros, bei tvarumo, be kita ko, užtikrinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimą į tinklą ir iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminamos energijos perdavimą bei skirstymą į pagrindinius vartojimo centrus ir kaupimo įrenginius;

| b) | galima bendra projekto nauda Sąjungos lygmeniu, įvertinta remiantis atitinkamais 3 dalyje nurodytais konkrečiais kriterijais, yra didesnė už jo sąnaudas Sąjungoje, taip pat ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

b)

galima bendra projekto nauda Sąjungos lygmeniu, įvertinta remiantis atitinkamais 3 dalyje nurodytais konkrečiais kriterijais, yra didesnė už jo sąnaudas Sąjungoje, taip pat ilguoju laikotarpiu;

| c) | projektas įgyvendinamas bent vienos valstybės narės teritorijoje ir bent vienos trečiosios valstybės teritorijoje ir daro reikšmingą tarpvalstybinį poveikį, kaip nustatyta IV priedo 2 punkte; |
| --- | --- |

c)

projektas įgyvendinamas bent vienos valstybės narės teritorijoje ir bent vienos trečiosios valstybės teritorijoje ir daro reikšmingą tarpvalstybinį poveikį, kaip nustatyta IV priedo 2 punkte;

| d) | valstybės narės teritorijoje vykdomas projektas atitinka direktyvas 2009/73/EB ir (ES) 2019/944, kai jis priskiriamas prie šio reglamento II priedo 1 ir 3 punktuose nustatytų infrastruktūros kategorijų; |
| --- | --- |

d)

valstybės narės teritorijoje vykdomas projektas atitinka direktyvas 2009/73/EB ir (ES) 2019/944, kai jis priskiriamas prie šio reglamento II priedo 1 ir 3 punktuose nustatytų infrastruktūros kategorijų;

| e) | esama aukšto dalyvaujančios trečiosios valstybės ar valstybių politikos sistemos konvergencijos lygio ir yra įrodyti teisiniai vykdymo užtikrinimo mechanizmai, skirti remti Sąjungos politikos tikslams, kuriais, visų pirma, užtikrinama:






  i) | gerai veikianti energijos vidaus rinka; |
| --- | --- | --- |

e)

esama aukšto dalyvaujančios trečiosios valstybės ar valstybių politikos sistemos konvergencijos lygio ir yra įrodyti teisiniai vykdymo užtikrinimo mechanizmai, skirti remti Sąjungos politikos tikslams, kuriais, visų pirma, užtikrinama:

i)

gerai veikianti energijos vidaus rinka;

| ii) | tiekimo saugumas, grindžiamas, inter alia, šaltinių įvairove, bendradarbiavimu ir solidarumu; |
| --- | --- |

ii)

tiekimo saugumas, grindžiamas, inter alia, šaltinių įvairove, bendradarbiavimu ir solidarumu;

| iii) | energetikos sistema, įskaitant gamybą, perdavimą ir skirstymą, padedama siekti poveikio klimatui neutralumo tikslo, laikantis Paryžiaus susitarimo bei Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslų ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslo, visų pirma vengiant anglies dioksido nutekėjimo; |
| --- | --- |

iii)

energetikos sistema, įskaitant gamybą, perdavimą ir skirstymą, padedama siekti poveikio klimatui neutralumo tikslo, laikantis Paryžiaus susitarimo bei Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslų ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslo, visų pirma vengiant anglies dioksido nutekėjimo;

| f) | dalyvaujanti trečioji valstybė ar valstybės remia projekto prioritetinį statusą, kaip nustatyta 7 straipsnyje, ir įsipareigoja laikytis panašaus spartesnio įgyvendinimo tvarkaraščio ir kitų politikos bei reguliavimo paramos priemonių, kurie taikomi bendro intereso projektams Sąjungoje. |
| --- | --- |

f)

dalyvaujanti trečioji valstybė ar valstybės remia projekto prioritetinį statusą, kaip nustatyta 7 straipsnyje, ir įsipareigoja laikytis panašaus spartesnio įgyvendinimo tvarkaraščio ir kitų politikos bei reguliavimo paramos priemonių, kurie taikomi bendro intereso projektams Sąjungoje.

Kiek tai susiję su II priedo 5 punkto c papunktyje nustatytai energetikos infrastruktūros kategorijai priskiriamais anglies dioksido saugojimui skirtais projektais, projektas turi būti reikalingas tam, kad būtų sudarytos sąlygos tarpvalstybiniam anglies dioksido transportavimui ir saugojimui, o trečioji valstybė, kurioje įgyvendinamas projektas, turi turėti tinkamą teisinę sistemą, grindžiamą įrodytais veiksmingais vykdymo užtikrinimo mechanizmais, skirtais užtikrinti, kad projektui būtų taikomi standartai ir apsaugos priemonės, kuriais užkertamas kelias bet kokiam anglies dioksido nutekėjimui, o klimato, žmonių sveikatos ir ekosistemų atžvilgiu, kiek tai susiję su nuolatinio anglies dioksido saugojimo sauga ir veiksmingumu, kurie būtų bent tokio paties lygio, koks nustatytas Sąjungos teisėje.

3.   Prie konkrečių energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriamiems bendro intereso projektams taikomi šie konkretūs kriterijai:

| a) | prie II priedo 1 punkto a, b, c, d ir f papunkčiuose nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriamų elektros energijos perdavimo, skirstymo ir kaupimo projektų atveju projektas reikšmingai prisideda prie tvarumo, užtikrinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimą į tinklą, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminamos elektros energijos perdavimą ar skirstymą į pagrindinius vartojimo centrus ir kaupimo įrenginius bei saugyklas, ir prie energijos gamybos ribojimo mažinimo, kai taikytina, taip pat prisideda prie to, kad būtų tenkinamas bent vienas iš šių konkrečių kriterijų:






  i) | rinkos integracija, be kita ko, panaikinant bent vienos valstybės narės energetinę izoliaciją ir sumažinant energetikos infrastruktūros trūkumus, konkurencijos, sąveikumo ir sistemos lankstumas; |
| --- | --- | --- |

a)

prie II priedo 1 punkto a, b, c, d ir f papunkčiuose nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriamų elektros energijos perdavimo, skirstymo ir kaupimo projektų atveju projektas reikšmingai prisideda prie tvarumo, užtikrinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimą į tinklą, iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminamos elektros energijos perdavimą ar skirstymą į pagrindinius vartojimo centrus ir kaupimo įrenginius bei saugyklas, ir prie energijos gamybos ribojimo mažinimo, kai taikytina, taip pat prisideda prie to, kad būtų tenkinamas bent vienas iš šių konkrečių kriterijų:

i)

rinkos integracija, be kita ko, panaikinant bent vienos valstybės narės energetinę izoliaciją ir sumažinant energetikos infrastruktūros trūkumus, konkurencijos, sąveikumo ir sistemos lankstumas;

| ii) | tiekimo saugumas, be kita ko, užtikrinant sąveikumą, sistemos lankstumą, kibernetinį saugumą, tinkamas jungtis ir saugų bei patikimą sistemos eksploatavimą; |
| --- | --- |

ii)

tiekimo saugumas, be kita ko, užtikrinant sąveikumą, sistemos lankstumą, kibernetinį saugumą, tinkamas jungtis ir saugų bei patikimą sistemos eksploatavimą;

| b) | prie II priedo 1 punkto e papunktyje nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriamų išmaniojo elektros tinklo projektų atveju projektas reikšmingai prisideda prie tvarumo, užtikrinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimą į tinklą, ir prisideda prie to, kad būtų tenkinami bent du iš šių konkrečių kriterijų:






  i) | tiekimo saugumas, be kita ko, užtikrinant elektros energijos perdavimo ir skirstymo veiksmingumą ir sąveikumą vykdant kasdienę tinklo eksploatavimo veiklą, vengiant perkrovos ir integruojant bei įtraukiant tinklo naudotojus; |
| --- | --- | --- |

b)

prie II priedo 1 punkto e papunktyje nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriamų išmaniojo elektros tinklo projektų atveju projektas reikšmingai prisideda prie tvarumo, užtikrinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimą į tinklą, ir prisideda prie to, kad būtų tenkinami bent du iš šių konkrečių kriterijų:

i)

tiekimo saugumas, be kita ko, užtikrinant elektros energijos perdavimo ir skirstymo veiksmingumą ir sąveikumą vykdant kasdienę tinklo eksploatavimo veiklą, vengiant perkrovos ir integruojant bei įtraukiant tinklo naudotojus;

| ii) | rinkos integracija, be kita ko, užtikrinant veiksmingą sistemos eksploatavimą ir jungčių naudojimą; |
| --- | --- |

ii)

rinkos integracija, be kita ko, užtikrinant veiksmingą sistemos eksploatavimą ir jungčių naudojimą;

| iii) | tinklo saugumas, tiekimo lankstumas ir kokybė, be kita ko, plačiau diegiant inovacijas balansavimo, lankstumo rinkose, kibernetinio saugumo, stebėsenos, sistemos kontrolės ir klaidų taisymo srityse; |
| --- | --- |

iii)

tinklo saugumas, tiekimo lankstumas ir kokybė, be kita ko, plačiau diegiant inovacijas balansavimo, lankstumo rinkose, kibernetinio saugumo, stebėsenos, sistemos kontrolės ir klaidų taisymo srityse;

| iv) | išmaniojo sektoriaus integracija energetikos sistemoje susiejant įvairius energijos nešiklius ir sektorius arba, žvelgiant platesniu mastu, skatinant energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektorių sinergijas ir koordinavimą; |
| --- | --- |

iv)

išmaniojo sektoriaus integracija energetikos sistemoje susiejant įvairius energijos nešiklius ir sektorius arba, žvelgiant platesniu mastu, skatinant energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektorių sinergijas ir koordinavimą;

| c) | prie II priedo 5 punkte nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriamų anglies dioksido transportavimo ir saugojimo projektų atveju projektas reikšmingai prisideda prie tvarumo mažinant sujungtų pramonės įrenginių išmetamą anglies dioksido kiekį, ir prisideda prie to, kad būtų tenkinami visi šie konkretūs kriterijai:






  i) | vengimas išmesti anglies dioksidą kartu užtikrinant tiekimo saugumą; |
| --- | --- | --- |

c)

prie II priedo 5 punkte nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriamų anglies dioksido transportavimo ir saugojimo projektų atveju projektas reikšmingai prisideda prie tvarumo mažinant sujungtų pramonės įrenginių išmetamą anglies dioksido kiekį, ir prisideda prie to, kad būtų tenkinami visi šie konkretūs kriterijai:

i)

vengimas išmesti anglies dioksidą kartu užtikrinant tiekimo saugumą;

| ii) | anglies dioksido transportavimo ir saugojimo atsparumo bei saugumo didinimas; |
| --- | --- |

ii)

anglies dioksido transportavimo ir saugojimo atsparumo bei saugumo didinimas;

| iii) | efektyvaus išteklių naudojimas sudarant sąlygas sujungti keletą anglies dioksido šaltinių ir kaupimo įrenginių bei saugyklų, naudojant bendrą infrastruktūrą, ir kuo labiau sumažinant poveikį aplinkai ir riziką; |
| --- | --- |

iii)

efektyvaus išteklių naudojimas sudarant sąlygas sujungti keletą anglies dioksido šaltinių ir kaupimo įrenginių bei saugyklų, naudojant bendrą infrastruktūrą, ir kuo labiau sumažinant poveikį aplinkai ir riziką;

| d) | prie II priedo 3 punkte nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriamų vandenilio projektų atveju projektas reikšmingai prisideda prie tvarumo, be kita ko, mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, skatinant atsinaujinančiųjų išteklių ar mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio diegimą, daugiausia dėmesio skiriant atsinaujinančiųjų išteklių vandeniliui, visų pirma galutinio vartojimo reikmėms, pavyzdžiui, sektoriuose, kuriuose sudėtinga sumažinti išmetamą teršalų kiekį ir kuriuose neįmanoma įgyvendinti didesnio energijos efektyvumo sprendimų, ir remiant elektros energijos gamybą iš kintamų atsinaujinančiųjų išteklių, siūlant lankstumo sprendimų, kaupimo sprendimų arba abu šiuos sprendimus, ir projektas reikšmingai prisideda prie to, kad būtų tenkinamas bent vienas iš šių konkrečių kriterijų:






  i) | rinkos integracija, be kita ko, sujungiant valstybėse narėse esančius ar atsirandančius vandenilio tinklus arba kitaip prisideda prie Sąjungos masto vandenilio transportavimo ir saugyklų tinklo atsiradimo ir užtikrina sujungtų sistemų sąveikumą; |
| --- | --- | --- |

d)

prie II priedo 3 punkte nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriamų vandenilio projektų atveju projektas reikšmingai prisideda prie tvarumo, be kita ko, mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, skatinant atsinaujinančiųjų išteklių ar mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio diegimą, daugiausia dėmesio skiriant atsinaujinančiųjų išteklių vandeniliui, visų pirma galutinio vartojimo reikmėms, pavyzdžiui, sektoriuose, kuriuose sudėtinga sumažinti išmetamą teršalų kiekį ir kuriuose neįmanoma įgyvendinti didesnio energijos efektyvumo sprendimų, ir remiant elektros energijos gamybą iš kintamų atsinaujinančiųjų išteklių, siūlant lankstumo sprendimų, kaupimo sprendimų arba abu šiuos sprendimus, ir projektas reikšmingai prisideda prie to, kad būtų tenkinamas bent vienas iš šių konkrečių kriterijų:

i)

rinkos integracija, be kita ko, sujungiant valstybėse narėse esančius ar atsirandančius vandenilio tinklus arba kitaip prisideda prie Sąjungos masto vandenilio transportavimo ir saugyklų tinklo atsiradimo ir užtikrina sujungtų sistemų sąveikumą;

| ii) | tiekimo saugumas ir lankstumas, be kita ko, užtikrinant tinkamas jungtis ir sudarant palankesnes sąlygas saugiam bei patikimam sistemos eksploatavimui; |
| --- | --- |

ii)

tiekimo saugumas ir lankstumas, be kita ko, užtikrinant tinkamas jungtis ir sudarant palankesnes sąlygas saugiam bei patikimam sistemos eksploatavimui;

| iii) | konkurencija, be kita ko, suteikiant skaidrią ir nediskriminacinę prieigą prie keleto tiekimo šaltinių ir tinklo naudotojų; |
| --- | --- |

iii)

konkurencija, be kita ko, suteikiant skaidrią ir nediskriminacinę prieigą prie keleto tiekimo šaltinių ir tinklo naudotojų;

| e) | prie II priedo 4 punkte nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriamų elektrolizerių atveju projektas reikšmingai prisideda prie to, kad būtų tenkinami visi šie konkretūs kriterijai:






  i) | tvarumas, be kita ko, mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir skatinant atsinaujinančiųjų išteklių ar mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio, visų pirma gaminamo iš atsinaujinančiųjų išteklių, diegimą ir tokios kilmės sintetinių degalų diegimą; |
| --- | --- | --- |

e)

prie II priedo 4 punkte nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriamų elektrolizerių atveju projektas reikšmingai prisideda prie to, kad būtų tenkinami visi šie konkretūs kriterijai:

i)

tvarumas, be kita ko, mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir skatinant atsinaujinančiųjų išteklių ar mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio, visų pirma gaminamo iš atsinaujinančiųjų išteklių, diegimą ir tokios kilmės sintetinių degalų diegimą;

| ii) | tiekimo saugumas, be kita ko, prisidedant prie saugaus, efektyvaus ir patikimo sistemos eksploatavimo arba siūlant kaupimo sprendimus, lankstumo sprendimus arba abu šiuos sprendimus, pavyzdžiui, paklausos atsako ir balansavimo paslaugas; |
| --- | --- |

ii)

tiekimo saugumas, be kita ko, prisidedant prie saugaus, efektyvaus ir patikimo sistemos eksploatavimo arba siūlant kaupimo sprendimus, lankstumo sprendimus arba abu šiuos sprendimus, pavyzdžiui, paklausos atsako ir balansavimo paslaugas;

| iii) | sąlygų lankstumo paslaugoms, tokioms kaip paklausos atsakas ir kaupimas, sudarymas, palengvinant išmaniojo energetikos sektoriaus integraciją sukuriamomis sąsajomis su kitais energijos nešikliais ir sektoriais; |
| --- | --- |

iii)

sąlygų lankstumo paslaugoms, tokioms kaip paklausos atsakas ir kaupimas, sudarymas, palengvinant išmaniojo energetikos sektoriaus integraciją sukuriamomis sąsajomis su kitais energijos nešikliais ir sektoriais;

| f) | prie II priedo 2 punkte nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriamų išmaniojo dujų tinklo projektų atveju projektas reikšmingai prisideda prie tvarumo, užtikrinant įvairių mažo anglies dioksido pėdsako ir, visų pirma, naudojant atsinaujinančiuosius išteklius gaminamų dujų, įskaitant vietoje išgaunamas dujas, tokias kaip biometanas ar atsinaujinančiųjų išteklių vandenilis, integraciją į dujų perdavimo, skirstymo ar laikymo sistemas, siekiant mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, ir projektas reikšmingai prisideda prie to, kad būtų tenkinamas bent vienas iš šių konkrečių kriterijų:






  i) | tinklo saugumas ir tiekimo kokybė gerinant dujų perdavimo, skirstymo ar laikymo sistemų veiksmingumą ir sąveikumą vykdant kasdienę tinklo eksploatavimo veiklą, inter alia, sprendžiant problemas, kylančias dėl įvairių savybių dujų įleidimo; |
| --- | --- | --- |

f)

prie II priedo 2 punkte nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriamų išmaniojo dujų tinklo projektų atveju projektas reikšmingai prisideda prie tvarumo, užtikrinant įvairių mažo anglies dioksido pėdsako ir, visų pirma, naudojant atsinaujinančiuosius išteklius gaminamų dujų, įskaitant vietoje išgaunamas dujas, tokias kaip biometanas ar atsinaujinančiųjų išteklių vandenilis, integraciją į dujų perdavimo, skirstymo ar laikymo sistemas, siekiant mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, ir projektas reikšmingai prisideda prie to, kad būtų tenkinamas bent vienas iš šių konkrečių kriterijų:

i)

tinklo saugumas ir tiekimo kokybė gerinant dujų perdavimo, skirstymo ar laikymo sistemų veiksmingumą ir sąveikumą vykdant kasdienę tinklo eksploatavimo veiklą, inter alia, sprendžiant problemas, kylančias dėl įvairių savybių dujų įleidimo;

| ii) | rinkos veikimas ir vartotojų aptarnavimas; |
| --- | --- |

ii)

rinkos veikimas ir vartotojų aptarnavimas;

| iii) | išmaniojo energetikos sektoriaus integracijos palengvinimas sukuriamomis sąsajomis su kitais energijos nešikliais bei sektoriais ir sąlygų paklausos atsakui sudarymas. |
| --- | --- |

iii)

išmaniojo energetikos sektoriaus integracijos palengvinimas sukuriamomis sąsajomis su kitais energijos nešikliais bei sektoriais ir sąlygų paklausos atsakui sudarymas.

4.   Tai, kaip prie II priede nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriami projektai padeda užtikrinti, kad būtų tenkinami šio straipsnio 3 dalyje įtvirtinti kriterijai, vertinama pagal IV priedo 3–8 punktuose nustatytus rodiklius.

5.   Kad būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas visų projektų, kurie galėtų būti atrinkti kaip bendro intereso projektai ir kurie galėtų būti įtraukti į regioninį sąrašą, vertinimui, kiekviena grupė skaidriai ir objektyviai įvertina kiekvieno projekto indėlį į to paties energetikos infrastruktūros prioritetinio koridoriaus ar srities įgyvendinimą. Kiekviena grupė nustato savo vertinimo metodą remdamasi bendru indėliu į tai, kad būtų tenkinami 3 dalyje nurodyti kriterijai. Remdamasi tuo vertinimu grupė reitinguoja projektus savo vidaus darbo tikslais. Reitingavimas nepateikiamas nei regioniniame sąraše, nei Sąjungos sąraše ir jis nenaudojamas siekiant tolesnių tikslų, išskyrus tikslus, kaip aprašyta III priedo 2 skirsnio 16 punkte.

Siekiant užtikrinti, kad grupės taikytų nuoseklų vertinimo metodą, vertindama projektus kiekviena grupė tinkamai atsižvelgia į:

| a) | kiekvieno pasiūlyto projekto įgyvendinimo skubumą ir indėlį siekiant Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslų ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslo, rinkos integraciją, konkurenciją, tvarumą ir tiekimo saugumą; |
| --- | --- |

a)

kiekvieno pasiūlyto projekto įgyvendinimo skubumą ir indėlį siekiant Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslų ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslo, rinkos integraciją, konkurenciją, tvarumą ir tiekimo saugumą;

| b) | kiekvieno pasiūlyto projekto papildomumą su kitais pasiūlytais projektais, įskaitant konkuruojančius ar galinčius tapti konkuruojančiais projektus; |
| --- | --- |

b)

kiekvieno pasiūlyto projekto papildomumą su kitais pasiūlytais projektais, įskaitant konkuruojančius ar galinčius tapti konkuruojančiais projektus;

| c) | galimą sinergiją su energetikos infrastruktūros prioritetiniais koridoriais bei teminėmis sritimis ir nustatytais transeuropiniais transporto ir telekomunikacijų tinklais; |
| --- | --- |

c)

galimą sinergiją su energetikos infrastruktūros prioritetiniais koridoriais bei teminėmis sritimis ir nustatytais transeuropiniais transporto ir telekomunikacijų tinklais;

| d) | pasiūlytų projektų, kurie vertinimo metu yra įtraukti į Sąjungos sąrašą, atveju jų įgyvendinimo pažangą ir jų atitiktį ataskaitų teikimo bei skaidrumo reikalavimams. |
| --- | --- |

d)

pasiūlytų projektų, kurie vertinimo metu yra įtraukti į Sąjungos sąrašą, atveju jų įgyvendinimo pažangą ir jų atitiktį ataskaitų teikimo bei skaidrumo reikalavimams.

Kiek tai susiję su prie II priedo 1 punkto e papunktyje ir 2 punkte nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriamais išmaniųjų elektros ir dujų tinklų projektais, reitingavimas atliekamas tų projektų, kurie daro poveikį dviems toms pačioms valstybėms narėms, atžvilgiu, taip pat tinkamai atsižvelgiama į projekto poveikį patirsiančių naudotojų skaičių, metinį energijos suvartojimą ir į energijos, pagamintos iš dispečerinio skirstymo išteklių, dalį teritorijoje, kurioje yra tie naudotojai.

5 straipsnis

Į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų įgyvendinimas ir stebėsena

1.   Projekto rengėjai parengia į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų įgyvendinimo planą, į kurį įtraukia kiekvieno toliau išvardyto veiksmo tvarkaraštį:

| a) | atliekamų įgyvendinamumo ir projektavimo tyrimų, įskaitant, kiek tai susiję su prisitaikymu prie klimato kaitos, aplinkos teisės aktų ir reikšmingos žalos nedarymo principo laikymusi; |
| --- | --- |

a)

atliekamų įgyvendinamumo ir projektavimo tyrimų, įskaitant, kiek tai susiję su prisitaikymu prie klimato kaitos, aplinkos teisės aktų ir reikšmingos žalos nedarymo principo laikymusi;

| b) | nacionalinės reguliavimo institucijos ar bet kurios kitos susijusios institucijos suteikiamo patvirtinimo; |
| --- | --- |

b)

nacionalinės reguliavimo institucijos ar bet kurios kitos susijusios institucijos suteikiamo patvirtinimo;

| c) | statybos ir perdavimo eksploatuoti; |
| --- | --- |

c)

statybos ir perdavimo eksploatuoti;

| d) | 10 straipsnio 6 dalies b punkte nurodytos leidimų išdavimo procedūros. |
| --- | --- |

d)

10 straipsnio 6 dalies b punkte nurodytos leidimų išdavimo procedūros.

2.   PSO, SSO ir kiti operatoriai bendradarbiauja, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos plėtoti į Sąjungos sąrašą įtrauktus projektus jų teritorijoje.

3.   Agentūra ir atitinkamos grupės stebi pasiektą į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų įgyvendinimo pažangą ir prireikus teikia rekomendacijas, kad sudarytų palankesnes sąlygas jų įgyvendinimui. Grupės gali prašyti suteikti papildomą informaciją pagal 4, 5 ir 6 dalis, sukviesti atitinkamų subjektų posėdžius ir paprašyti Komisijos vietoje patikrinti pateiktą informaciją.

4.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų, einančių po metų, kuriais projektas buvo įtrauktas į Sąjungos sąrašą, gruodžio 31 d. projekto rengėjai 8 straipsnio 1 dalyje nurodytai nacionalinei kompetentingai institucijai pateikia kiekvieno prie II priede nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriamo projekto metinę ataskaitą.

Toje ataskaitoje pateikiama išsami informacija apie:

| a) | padarytą projekto plėtojimo, jo objektų statybos ir perdavimo eksploatuoti pažangą, visų pirma susijusią su leidimų išdavimo procedūra ir konsultavimosi procedūra, taip pat su aplinkos teisės aktų ir reikšmingos žalos aplinkai nedarymo principo laikymusi, ir taikomomis prisitaikymo prie klimato kaitos priemonėmis; |
| --- | --- |

a)

padarytą projekto plėtojimo, jo objektų statybos ir perdavimo eksploatuoti pažangą, visų pirma susijusią su leidimų išdavimo procedūra ir konsultavimosi procedūra, taip pat su aplinkos teisės aktų ir reikšmingos žalos aplinkai nedarymo principo laikymusi, ir taikomomis prisitaikymo prie klimato kaitos priemonėmis;

| b) | jei taikoma, vėlavimą, palyginti su įgyvendinimo planu, tokio vėlavimo priežastis ir kitus sunkumus, su kuriais susidurta; |
| --- | --- |

b)

jei taikoma, vėlavimą, palyginti su įgyvendinimo planu, tokio vėlavimo priežastis ir kitus sunkumus, su kuriais susidurta;

| c) | jei taikoma, patikslintą planą, kuriuo siekiama panaikinti vėlavimą. |
| --- | --- |

c)

jei taikoma, patikslintą planą, kuriuo siekiama panaikinti vėlavimą.

5.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų, einančių po metų, kuriais projekto rengėjas turi pateikti šio straipsnio 4 dalyje nurodytą ataskaitą, vasario 28 d. 8 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompetentingos institucijos pateikia Agentūrai ir atitinkamai grupei šio straipsnio 4 dalyje nurodytą ataskaitą kartu su papildoma informacija apie jų teritorijoje įgyvendinamų į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų pažangą ir, atitinkamais atvejais, informaciją apie jų įgyvendinimo vėlavimą, susijusį su leidimų išdavimo procedūra, ir tokio vėlavimo priežastis. Kompetentingų institucijų indėlis į ataskaitą turi būti aiškiai pažymėtas, o projekto rengėjų pateiktas tekstas neturi būti keičiamas.

6.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų, kuriais turėtų būti priimtas naujas Sąjungos sąrašas, balandžio 30 d. Agentūra pateikia grupėms konsoliduotą ataskaitą dėl į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų, kurie priskiriami nacionalinių reguliavimo institucijų kompetencijai, kurioje įvertinama padaryta pažanga ir numatomi projekto sąnaudų pokyčiai, taip pat, prireikus, pateikiamos rekomendacijos, kaip išspręsti vėlavimo problemą ir pašalinti kitus sunkumus, su kuriais susidurta. Toje konsoliduotoje ataskaitoje taip pat pagal Reglamento (ES) 2019/942 11 straipsnio b punktą įvertinamas Sąjungos masto tinklo plėtros planų, susijusių su I priede nustatytais energetikos infrastruktūros prioritetiniais koridoriais ir sritimis, įgyvendinimo nuoseklumas.

Tinkamai pagrįstais atvejais Agentūra gali prašyti papildomos informacijos, būtinos šioje dalyje nustatytoms užduotims atlikti.

7.   Jeigu į Sąjungos sąrašą įtraukto projekto objektą, palyginti su įgyvendinimo planu, vėluojama perduoti eksploatuoti dėl viršesnių priežasčių, už kurias projekto rengėjas negali būti atsakingas, taikomos šios priemonės:

| a) | tais atvejais, kai remiantis atitinkamais nacionalinės teisės aktais taikytinos Direktyvos 2009/73/EB 22 straipsnio 7 dalies a, b ar c punkte ir Direktyvos (ES) 2019/944 51 straipsnio 7 dalies a, b ar c punkte nurodytos priemonės, nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad investicijos būtų atliktos; |
| --- | --- |

a)

tais atvejais, kai remiantis atitinkamais nacionalinės teisės aktais taikytinos Direktyvos 2009/73/EB 22 straipsnio 7 dalies a, b ar c punkte ir Direktyvos (ES) 2019/944 51 straipsnio 7 dalies a, b ar c punkte nurodytos priemonės, nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad investicijos būtų atliktos;

| b) | jeigu nacionalinių reguliavimo institucijų priemonės yra netaikytinos pagal a punktą, projekto rengėjas per 24 mėnesius nuo įgyvendinimo plane nustatytos perdavimo eksploatuoti datos pasirenka trečiąją šalį, kuri finansuos visą projektą ar jo dalį arba vykdys objekto ar jo dalies statybą; |
| --- | --- |

b)

jeigu nacionalinių reguliavimo institucijų priemonės yra netaikytinos pagal a punktą, projekto rengėjas per 24 mėnesius nuo įgyvendinimo plane nustatytos perdavimo eksploatuoti datos pasirenka trečiąją šalį, kuri finansuos visą projektą ar jo dalį arba vykdys objekto ar jo dalies statybą;

| c) | jeigu trečioji šalis nepasirenkama pagal b punktą, valstybė narė arba, valstybei narei nusprendus, nacionalinė reguliavimo institucija per du mėnesius nuo b punkte nurodyto laikotarpio pabaigos gali paskirti trečiąją šalį, kuri finansuos projektą arba vykdys statybą, o projekto rengėjas tam turi pritarti; |
| --- | --- |

c)

jeigu trečioji šalis nepasirenkama pagal b punktą, valstybė narė arba, valstybei narei nusprendus, nacionalinė reguliavimo institucija per du mėnesius nuo b punkte nurodyto laikotarpio pabaigos gali paskirti trečiąją šalį, kuri finansuos projektą arba vykdys statybą, o projekto rengėjas tam turi pritarti;

| d) | tais atvejais, kai, palyginti su įgyvendinimo planu, objektą vėluojama perduoti eksploatuoti daugiau kaip 26 mėnesius, Komisija, pritarus atitinkamoms valstybėms narėms ir visapusiškai su jomis bendradarbiaudama, gali paskelbti kvietimą teikti pasiūlymus, kuriuos leidžiama teikti bet kuriai trečiajai šaliai, galinčiai tapti projekto rengėja ir įgyvendinti projektą pagal nustatytą tvarkaraštį; |
| --- | --- |

d)

tais atvejais, kai, palyginti su įgyvendinimo planu, objektą vėluojama perduoti eksploatuoti daugiau kaip 26 mėnesius, Komisija, pritarus atitinkamoms valstybėms narėms ir visapusiškai su jomis bendradarbiaudama, gali paskelbti kvietimą teikti pasiūlymus, kuriuos leidžiama teikti bet kuriai trečiajai šaliai, galinčiai tapti projekto rengėja ir įgyvendinti projektą pagal nustatytą tvarkaraštį;

| e) | taikant c ar d punkte nurodytą priemonę, sistemos operatorius, kurio teritorijoje vykdomos investicijos, įgyvendinantiems operatoriams ar investuotojams arba trečiajai šaliai teikia visą investicijai panaudoti reikalingą informaciją, naują infrastruktūrą sujungia su perdavimo tinklu arba, kai taikytina, skirstymo tinklu ir apskritai deda visas pastangas siekdamas sudaryti palankesnes sąlygas investicijos įgyvendinimui ir užtikrinti saugią, patikimą ir efektyvią į Sąjungos sąrašą įtraukto projekto objekto eksploataciją ir priežiūrą. |
| --- | --- |

e)

taikant c ar d punkte nurodytą priemonę, sistemos operatorius, kurio teritorijoje vykdomos investicijos, įgyvendinantiems operatoriams ar investuotojams arba trečiajai šaliai teikia visą investicijai panaudoti reikalingą informaciją, naują infrastruktūrą sujungia su perdavimo tinklu arba, kai taikytina, skirstymo tinklu ir apskritai deda visas pastangas siekdamas sudaryti palankesnes sąlygas investicijos įgyvendinimui ir užtikrinti saugią, patikimą ir efektyvią į Sąjungos sąrašą įtraukto projekto objekto eksploataciją ir priežiūrą.

8.   Į Sąjungos sąrašą įtrauktą projektą iš Sąjungos sąrašo galima išbraukti laikantis 3 straipsnio 4 dalyje nustatytos procedūros, jeigu jo įtraukimas į tą sąrašą buvo pagrįstas neteisinga informacija, kuri buvo pagrindinis to įtraukimo kriterijus, arba jeigu projektas neatitinka Sąjungos teisės.

9.   Jeigu projektas išbraukiamas iš Sąjungos sąrašo, panaikinamos visos pagal šį reglamentą nustatytos su bendro intereso projekto arba abipusio intereso projekto statusu susijusios teisės ir pareigos.

Tačiau, jeigu projektas yra išbrauktas iš Sąjungos sąrašo, bet kompetentinga institucija priėmė nagrinėti jo paraiškos dokumentus, III skyriuje numatytos teisės ir pareigos išlieka, išskyrus atvejus, kai projektas išbrauktas iš Sąjungos sąrašo dėl šio straipsnio 8 dalyje nurodytų priežasčių.

10.   Šis straipsnis nedaro poveikio Sąjungos finansinei paramai, suteiktai bet kuriam į Sąjungos sąrašą įtrauktam projektui prieš jį išbraukiant iš Sąjungos sąrašo.

6 straipsnis

Europos koordinatoriai

1.   Jeigu įgyvendinant bendro intereso projektą iškyla reikšmingų sunkumų, Komisija gali, pritarus atitinkamoms valstybėms narėms, ne ilgesniam kaip vienų metų laikotarpiui (jį leidžiama pratęsti du kartus) paskirti Europos koordinatorių.

2.   Europos koordinatorius:

| a) | remia projektus, kurių Europos koordinatoriumi jis paskirtas, ir užtikrina tarpvalstybinį projekto rengėjų ir visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dialogą; |
| --- | --- |

a)

remia projektus, kurių Europos koordinatoriumi jis paskirtas, ir užtikrina tarpvalstybinį projekto rengėjų ir visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dialogą;

| b) | visoms šalims, jeigu reikia, padeda tartis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, aptardamas, jei tikslinga, alternatyvius maršrutus, ir gauti projektams reikalingus leidimus; |
| --- | --- |

b)

visoms šalims, jeigu reikia, padeda tartis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, aptardamas, jei tikslinga, alternatyvius maršrutus, ir gauti projektams reikalingus leidimus;

| c) | jei tikslinga, projekto rengėjams teikia rekomendacijas dėl projekto finansavimo; |
| --- | --- |

c)

jei tikslinga, projekto rengėjams teikia rekomendacijas dėl projekto finansavimo;

| d) | užtikrina, kad rengiant ir įgyvendinant projektus atitinkamos valstybės narės skirtų reikiamą paramą ir nustatytų strateginę kryptį; |
| --- | --- |

d)

užtikrina, kad rengiant ir įgyvendinant projektus atitinkamos valstybės narės skirtų reikiamą paramą ir nustatytų strateginę kryptį;

| e) | kiekvienais metais ir, jeigu taikytina, pasibaigus jam suteiktiems įgaliojimams, Komisijai teikia ataskaitą dėl projektų pažangos ir dėl visų sunkumų bei kliūčių, dėl kurių projektų objektus gali būti gerokai vėluojama perduoti eksploatuoti. |
| --- | --- |

e)

kiekvienais metais ir, jeigu taikytina, pasibaigus jam suteiktiems įgaliojimams, Komisijai teikia ataskaitą dėl projektų pažangos ir dėl visų sunkumų bei kliūčių, dėl kurių projektų objektus gali būti gerokai vėluojama perduoti eksploatuoti.

Komisija e punkte nurodytą Europos koordinatoriaus ataskaitą perduoda Europos Parlamentui ir atitinkamoms grupėms.

3.   Europos koordinatorius pasirenkamas taikant atvirą, nediskriminacinę ir skaidrią procedūrą ir atsižvelgiant į kandidato patirtį, susijusią su konkrečiomis užduotimis, kurios jam paskiriamos įgyvendinant atitinkamus projektus.

4.   Sprendime, kuriuo paskiriamas Europos koordinatorius, nurodoma įgaliojimų trukmė, nustatant jos trukmę, konkrečias užduotis ir atitinkamus galutinius terminus, taip pat naudotiną metodiką. Koordinavimo pastangos turi būti proporcingos projektų sudėtingumui ir numatytoms sąnaudoms.

5.   Atitinkamos valstybės narės visapusiškai bendradarbiauja su Europos koordinatoriumi vykdant 2 ir 4 dalyse nurodytas užduotis.

III SKYRIUS

Leidimų išdavimas ir visuomenės dalyvavimas

7 straipsnis

Į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų prioritetinis statusas

1.   Patvirtinus Sąjungos sąrašą, bet kokių per leidimų išdavimo procedūrą priimamų sprendimų tikslais nustatomas į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų reikalingumas energetikos politikos ir klimato požiūriu, nesilaikant išankstinių nuostatų dėl tikslios projekto vietos, maršruto ar jame naudojamos technologijos.

Ši dalis netaikoma konkuruojantiems projektams arba projektams, kurie nėra pakankamo brandumo lygio, kad būtų galima pateikti konkretaus projekto sąnaudų ir naudos analizę, kaip nurodyta III priedo 2 skirsnio 1 punkto d papunktyje.

2.   Siekiant užtikrinti veiksmingą su į Sąjungos sąrašą įtrauktais projektais susijusių paraiškų dokumentų administracinį tvarkymą, projekto rengėjai ir visos susijusios institucijos užtikrina, kad tie dokumentai būtų sutvarkyti kuo greičiau pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę.

3.   Nedarant poveikio Sąjungos teisėje numatytoms pareigoms, į Sąjungos sąrašą įtrauktiems projektams suteikiamas aukščiausios galimos nacionalinės svarbos statusas, jei toks statusas numatytas nacionalinėje teisėje, ir į tokį jų statusą tinkamai atsižvelgiama vykdant leidimų išdavimo procedūras, ir, jeigu tai numatyta nacionalinėje teisėje, vykdant teritorijų planavimą, įskaitant su poveikio aplinkai vertinimu susijusias procedūras, laikantis nacionalinėje teisėje, kuri taikoma atitinkamo tipo energetikos infrastruktūrai, numatytos tvarkos.

4.   Visos su į Sąjungos sąrašą įtrauktais projektais susijusios ginčų sprendimo procedūros, bylinėjimasis, apeliaciniai skundai ir apskundimo teismine tvarka priemonės nacionaliniuose teismuose, komisijose, įskaitant tarpininkavimą ar arbitražą, jei jie egzistuoja pagal nacionalinę teisę, laikomos skubiomis, jeigu ir tiek, kiek tokios skubos procedūros yra numatytos nacionalinėje teisėje.

5.   Valstybės narės, tinkamai atsižvelgdamos į esamas Komisijos parengtas gaires dėl į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų poveikio aplinkai vertinimo procedūrų supaprastinimo, įvertina, kokios teisėkūros ir ne teisėkūros priemonės yra būtinos siekiant supaprastinti poveikio aplinkai vertinimo procedūras ir užtikrinti jų nuoseklų taikymą, ir apie to vertinimo rezultatus informuoja Komisiją.

6.   Ne vėliau kaip 2023 m. kovo 24 d. valstybės narės imasi ne teisėkūros priemonių, kurias jos nustatė pagal 5 dalį.

7.   Ne vėliau kaip 2023 m. birželio 24 d. valstybės narės imasi teisėkūros priemonių, kurias jos nustatė pagal 5 dalį. Tos teisėkūros priemonės nedaro poveikio Sąjungos teisėje numatytoms pareigoms.

8.   Atsižvelgiant į Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 4 dalies ir Direktyvos 2000/60/EB 4 straipsnio 7 dalies nuostatas dėl poveikio aplinkai, jei tenkinamos visos tose direktyvose nustatytos sąlygos, į Sąjungos sąrašą įtraukti projektai laikomi viešojo intereso projektais energetikos politikos požiūriu ir gali būti laikomi viršesnio viešojo intereso projektais.

Jei Komisija turi pateikti nuomonę pagal Direktyvą 92/43/EEB, ji ir šio reglamento 9 straipsnyje nurodyta nacionalinė kompetentinga institucija užtikrina, kad sprendimas, ar projektas yra viršesnio viešojo intereso, būtų priimtas per terminus, nustatytus šio reglamento 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse.

Ši dalis netaikoma konkuruojantiems projektams arba projektams, kurie nėra pakankamo brandumo lygio, kad būtų galima pateikti konkretaus projekto sąnaudų ir naudos analizę, kaip nurodyta III priedo 2 skirsnio 1 punkto d papunktyje.

8 straipsnis

Leidimų išdavimo procedūros organizavimas

1.   Ne vėliau kaip 2022 m. birželio 23 d. kiekviena valstybė narė prireikus atnaujina informaciją apie vienos nacionalinės kompetentingos institucijos, atsakingos už palankesnių sąlygų sudarymą į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų leidimų išdavimo procedūrai ir jos koordinavimą, paskyrimą.

2.   1 dalyje nurodytos nacionalinės kompetentingos institucijos atsakomybė už į Sąjungos sąrašą įtrauktą projektą ar už konkrečią į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų kategoriją arba su juo (ja) susijusios užduotys gali būti deleguotos kitai institucijai arba kita institucija gali tas užduotis vykdyti, jei:

| a) | nacionalinė kompetentinga institucija Komisijai praneša apie tą delegavimą, o nacionalinė kompetentinga institucija arba projekto rengėjas paskelbia informaciją apie tai 9 straipsnio 7 dalyje nurodytoje interneto svetainėje; |
| --- | --- |

a)

nacionalinė kompetentinga institucija Komisijai praneša apie tą delegavimą, o nacionalinė kompetentinga institucija arba projekto rengėjas paskelbia informaciją apie tai 9 straipsnio 7 dalyje nurodytoje interneto svetainėje;

| b) | tik viena institucija yra atsakinga už vieną į Sąjungos sąrašą įtrauktą projektą ir ji yra vienintelis projekto rengėjo kontaktinis punktas vykdant procedūrą, kurį užbaigus priimamas bendrasis sprendimas dėl konkretaus į Sąjungos sąrašą įtraukto projekto; ji taip pat koordinuoja visų susijusių dokumentų ir informacijos pateikimą. |
| --- | --- |

b)

tik viena institucija yra atsakinga už vieną į Sąjungos sąrašą įtrauktą projektą ir ji yra vienintelis projekto rengėjo kontaktinis punktas vykdant procedūrą, kurį užbaigus priimamas bendrasis sprendimas dėl konkretaus į Sąjungos sąrašą įtraukto projekto; ji taip pat koordinuoja visų susijusių dokumentų ir informacijos pateikimą.

Nacionalinė kompetentinga institucija gali ir toliau būti atsakinga už terminų nustatymą, nedarant poveikio terminams, nustatytiems 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse.

3.   Nedarant poveikio pagal Sąjungos ir tarptautinę teisę ir tiek, kiek ji neprieštarauja Sąjungos bei tarptautinei teisei, pagal nacionalinę teisę nustatytiems atitinkamiems reikalavimams, nacionalinė kompetentinga institucija sudaro palankesnes sąlygas bendrojo sprendimo priėmimui. Bendrasis sprendimas priimamas per 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytus terminus ir pagal vieną iš šių schemų:

| a) | integruota schema:
  nacionalinės kompetentingos institucijos priima bendrąjį sprendimą, kuris yra vienintelis teisiškai privalomas sprendimas, priimamas laikantis teisės aktais nustatytos leidimų išdavimo procedūros. Jei su projektu yra susijusios kitos institucijos, jos gali pagal nacionalinę teisę pareikšti savo nuomonę; ta nuomonė naudojama vykdant procedūrą ir nacionalinė kompetentinga institucija į ją atsižvelgia; |
| --- | --- |

a)

integruota schema:

nacionalinės kompetentingos institucijos priima bendrąjį sprendimą, kuris yra vienintelis teisiškai privalomas sprendimas, priimamas laikantis teisės aktais nustatytos leidimų išdavimo procedūros. Jei su projektu yra susijusios kitos institucijos, jos gali pagal nacionalinę teisę pareikšti savo nuomonę; ta nuomonė naudojama vykdant procedūrą ir nacionalinė kompetentinga institucija į ją atsižvelgia;

| b) | koordinuota schema:
  bendrasis sprendimas apima įvairius atskirus teisiškai privalomus sprendimus, kuriuos priima kelios atitinkamos institucijos, ir jį koordinuoja nacionalinė kompetentinga institucija. Nacionalinė kompetentinga institucija gali sudaryti darbo grupę, kurioje būtų atstovaujamos visos susijusios institucijos, kad būtų parengtas išsamus leidimo išdavimo procedūros tvarkaraštis pagal 10 straipsnio 6 dalies b punktą, taip pat stebima ir koordinuojama, kaip tas tvarkaraštis įgyvendinamas. Nacionalinė kompetentinga institucija, pasikonsultavusi su kitomis susijusiomis institucijomis, jei taikoma pagal nacionalinę teisę, ir nedarant poveikio 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytiems terminams, kiekvienu konkrečiu atveju nustato pagrįstą terminą, per kurį priimami atskiri sprendimai. Nacionalinė kompetentinga institucija gali priimti atskirą sprendimą kitos susijusios nacionalinės institucijos vardu, jei ta institucija sprendimo nepriima iki termino pabaigos ir jei vėlavimo negalima tinkamai pagrįsti; arba, jei tai numatyta nacionalinėje teisėje ir tiek, kiek tai suderinama su Sąjungos teise, nacionalinė kompetentinga institucija gali laikyti, kad ta kita atitinkama nacionalinė institucija projektą patvirtino arba jo nepatvirtino, jei ta institucija sprendimo nepriėmė per nustatytą terminą. Jei tai numatyta nacionalinėje teisėje, nacionalinė kompetentinga institucija gali ignoruoti atskirą kitos susijusios nacionalinės institucijos sprendimą, jeigu ji mano, kad sprendimas nepakankamai pagrįstas įrodymais, kuriuos pateikė susijusi nacionalinė institucija; tai darydama nacionalinė kompetentinga institucija užtikrina, kad būtų laikomasi pagal Sąjungos bei tarptautinę teisę nustatytų atitinkamų reikalavimų, ir nurodo savo sprendimo motyvus; |
| --- | --- |

b)

koordinuota schema:

bendrasis sprendimas apima įvairius atskirus teisiškai privalomus sprendimus, kuriuos priima kelios atitinkamos institucijos, ir jį koordinuoja nacionalinė kompetentinga institucija. Nacionalinė kompetentinga institucija gali sudaryti darbo grupę, kurioje būtų atstovaujamos visos susijusios institucijos, kad būtų parengtas išsamus leidimo išdavimo procedūros tvarkaraštis pagal 10 straipsnio 6 dalies b punktą, taip pat stebima ir koordinuojama, kaip tas tvarkaraštis įgyvendinamas. Nacionalinė kompetentinga institucija, pasikonsultavusi su kitomis susijusiomis institucijomis, jei taikoma pagal nacionalinę teisę, ir nedarant poveikio 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytiems terminams, kiekvienu konkrečiu atveju nustato pagrįstą terminą, per kurį priimami atskiri sprendimai. Nacionalinė kompetentinga institucija gali priimti atskirą sprendimą kitos susijusios nacionalinės institucijos vardu, jei ta institucija sprendimo nepriima iki termino pabaigos ir jei vėlavimo negalima tinkamai pagrįsti; arba, jei tai numatyta nacionalinėje teisėje ir tiek, kiek tai suderinama su Sąjungos teise, nacionalinė kompetentinga institucija gali laikyti, kad ta kita atitinkama nacionalinė institucija projektą patvirtino arba jo nepatvirtino, jei ta institucija sprendimo nepriėmė per nustatytą terminą. Jei tai numatyta nacionalinėje teisėje, nacionalinė kompetentinga institucija gali ignoruoti atskirą kitos susijusios nacionalinės institucijos sprendimą, jeigu ji mano, kad sprendimas nepakankamai pagrįstas įrodymais, kuriuos pateikė susijusi nacionalinė institucija; tai darydama nacionalinė kompetentinga institucija užtikrina, kad būtų laikomasi pagal Sąjungos bei tarptautinę teisę nustatytų atitinkamų reikalavimų, ir nurodo savo sprendimo motyvus;

| c) | bendradarbiavimo schema:
  bendrąjį sprendimą koordinuoja nacionalinė kompetentinga institucija. Nacionalinė kompetentinga institucija, pasikonsultavusi su kitomis susijusiomis institucijomis, jei taikoma pagal nacionalinę teisę, nedarant poveikio 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytiems terminams, kiekvienu konkrečiu atveju nustato pagrįstą terminą, per kurį turi būti priimami atskiri sprendimai. Ji stebi, ar susijusios institucijos laikosi nustatytų terminų. |
| --- | --- |

c)

bendradarbiavimo schema:

bendrąjį sprendimą koordinuoja nacionalinė kompetentinga institucija. Nacionalinė kompetentinga institucija, pasikonsultavusi su kitomis susijusiomis institucijomis, jei taikoma pagal nacionalinę teisę, nedarant poveikio 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytiems terminams, kiekvienu konkrečiu atveju nustato pagrįstą terminą, per kurį turi būti priimami atskiri sprendimai. Ji stebi, ar susijusios institucijos laikosi nustatytų terminų.

Valstybės narės įgyvendina schemas taip, kad pagal nacionalinę teisę būtų prisidedama prie veiksmingiausio ir savalaikio bendrojo sprendimo priėmimo.

Susijusių institucijų kompetencija gali būti įtraukta į nacionalinės kompetentingos institucijos, paskirtos pagal 1 dalį, kompetenciją arba susijusios institucijos tam tikru mastu gali išlaikyti savo atskirą kompetenciją pagal atitinkamą leidimų išdavimo schemą, kurią valstybė narė pasirinko pagal šią dalį, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos bendrojo sprendimo priėmimui ir atitinkamai bendradarbiaujama su nacionaline kompetentinga institucija.

Jei susijusi institucija nesitiki atskiro sprendimo priimti per nustatytą terminą, ta institucija nedelsdama apie tai informuoja nacionalinę kompetentingą instituciją ir nurodo vėlavimo priežastis. Tuomet nacionalinė kompetentinga institucija nustato kitą terminą, iki kurio turi būti priimtas tas atskiras sprendimas, laikantis pagal 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų bendrų terminų.

Valstybės narės turi pasirinkti vieną iš trijų schemų, nurodytų pirmos pastraipos a, b ir c punktuose, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos vykdyti ir koordinuoti procedūras; jos įgyvendina schemą, kuri joms yra efektyviausia atsižvelgiant į jų nacionalinius planavimo ir leidimų išdavimo procedūrų ypatumus. Jei valstybė narė pasirenka bendradarbiavimo schemą, ji Komisijai nurodo to pasirinkimo priežastis.

4.   Valstybės narės gali 3 dalyje nustatytas schemas taikyti į Sąjungos sąrašą įtrauktiems projektams sausumoje ir jūroje.

5.   Jei su į Sąjungos sąrašą įtrauktu projektu susijusius sprendimus reikia priimti dviejose ar daugiau valstybių narių, atitinkamos nacionalinės kompetentingos institucijos imasi visų būtinų veiksmų efektyviam ir veiksmingam tarpusavio bendradarbiavimui ir komunikavimui užtikrinti, įskaitant 10 straipsnio 6 dalyje nurodytus veiksmus. Valstybės narės deda pastangas vykdyti bendras procedūras, visų pirma poveikio aplinkai vertinimo procedūras.

6.   Valstybių narių, dalyvaujančių į Sąjungos sąrašą įtrauktame projekte, kuris yra priskiriamas vienam iš I priedo 2 skirsnyje prioritetinių jūrinių tinklų koridorių, atitinkamos nacionalinės kompetentingos institucijos iš jų rato kartu paskiria vienintelį kontaktinį punktą kiekvieno projekto rengėjams, kuris yra atsakingas už tai, kad nacionalinėms kompetentingoms institucijoms būtų sudarytos palankesnės sąlygos keistis informacija apie projekto leidimų išdavimo procedūrą, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tai procedūrai ir atitinkamų nacionalinių kompetentingų institucijų sprendimų priėmimui. Vieninteliai kontaktiniai punktai gali veikti kaip depozitoriumai, kuriuose kaupiami esami su projektais susiję dokumentai.

9 straipsnis

Skaidrumas ir visuomenės dalyvavimas

1.   Ne vėliau kaip 2023 m. spalio 24 d. valstybė narė ar nacionalinė kompetentinga institucija, jei taikoma, bendradarbiaudama su kitomis susijusiomis institucijomis, paskelbia atnaujintą į Sąjungos sąrašą įtrauktiems projektams taikomų leidimų išdavimo procedūrų vadovą, į kurį įtraukta bent VI priedo 1 punkte nurodyta informacija. Vadovas nėra teisiškai privalomas dokumentas, tačiau jame nurodomos ar cituojamos atitinkamos teisinės nuostatos. Nacionalinės kompetentingos institucijos, jei aktualu, bendradarbiauja ir siekia sinergijos su kaimyninių valstybių institucijomis, siekdamos dalytis gerosios praktikos pavyzdžiais ir sudaryti palankesnes sąlygas leidimų išdavimo procedūrai, visų pirma procedūrų vadovo rengimo srityje.

2.   Nedarant poveikio aplinkos teisei ir Orhuso konvencijoje bei Espo konvencijoje ir atitinkamoje Sąjungos teisėje nustatytiems reikalavimams, visos leidimų išdavimo procedūroje dalyvaujančios šalys laikosi VI priedo 3 punkte nustatytų visuomenės dalyvavimo principų.

3.   Per preliminarų trijų mėnesių laikotarpį nuo leidimų išdavimo procedūros pradžios, kaip nustatyta 10 straipsnio 3 dalyje, projekto rengėjas parengia ir nacionalinei kompetentingai institucijai pateikia visuomenės dalyvavimo koncepciją, laikantis šio straipsnio 1 dalyje nurodytame vadove nustatytos tvarkos ir VI priede pateiktų gairių. Nacionalinė kompetentinga institucija per tris mėnesius nuo visuomenės dalyvavimo koncepcijos gavimo dienos paprašo koncepciją iš dalies pakeisti arba ją patvirtina, atsižvelgdama į bet kokio pobūdžio visuomenės dalyvavimą ir į konsultacijas, kurios buvo vykdomos prieš pradedant leidimų išdavimo procedūrą, jei tas visuomenės dalyvavimas ir konsultacijos atitinka šiame straipsnyje išdėstytus reikalavimus.

Jei projekto rengėjas planuoja daryti reikšmingų patvirtintos visuomenės dalyvavimo koncepcijos pakeitimų, jis apie tai informuoja nacionalinę kompetentingą instituciją. Tokiu atveju nacionalinė kompetentinga institucija gali prašyti atlikti pakeitimus.

4.   Jei to dar nėra reikalaujama pagal nacionalinę teisę laikantis tokių pačių ar aukštesnių standartų, prieš projekto rengėjui pateikiant nacionalinei kompetentingai institucijai galutinius išsamius paraiškos dokumentus pagal 10 straipsnio 7 dalį, projekto rengėjas arba, jei taip reikalaujama pagal nacionalinę teisę, nacionalinė kompetentinga institucija surengia bent vienas viešas konsultacijas. Tokios viešos konsultacijos nedaro poveikio jokioms kitoms viešoms konsultacijoms, kurios turi būti vykdomos po to, kai pagal Direktyvos 2011/92/ES 6 straipsnio 2 dalį pateikiamas prašymas dėl leidimo vykdyti planuojamą veiklą. Vykdant viešas konsultacijas, VI priedo 3 punkto a papunktyje nurodyti suinteresuotieji subjektai ankstyvame etape informuojami apie projektą; viešos konsultacijos padeda nustatyti tinkamiausią vietą, trajektoriją ar technologiją, be kita ko, jei aktualu, atsižvelgiant ir į su projektu susijusius prisitaikymo prie klimato kaitos aspektus, visą pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę aktualų poveikį ir kitus susijusius klausimus, kurie turi būti išnagrinėti paraiškos dokumentuose. Viešos konsultacijos turi atitikti VI priedo 5 punkte nustatytus būtiniausius reikalavimus. Nedarant poveikio procedūrų ir skaidrumo taisyklėms valstybėse narėse, projekto rengėjas šio straipsnio 7 dalyje nurodytoje interneto svetainėje paskelbia ataskaitą, kurioje paaiškinama, kaip buvo atsižvelgta į per viešas konsultacijas pareikštas nuomones, nurodant projekto vietos, trajektorijos ir projektavimo pakeitimus, arba nurodant priežastis, kodėl į tokias nuomones nebuvo atsižvelgta.

Projekto rengėjas, prieš pateikdamas paraiškos dokumentus, parengia ataskaitą, kurioje apibendrina su visuomenės dalyvavimu susijusios veiklos, įskaitant veiklą, kuri buvo vykdoma prieš pradedant leidimo išdavimo procedūrą, rezultatus.

Projekto rengėjas nacionalinei kompetentingai institucijai pateikia pirmoje ir antroje pastraipose nurodytas ataskaitas kartu su paraiškos dokumentais. Priimant bendrąjį sprendimą tinkamai atsižvelgiama į šių ataskaitų rezultatus.

5.   Jei tarpvalstybiniuose projektuose dalyvauja dvi ar daugiau valstybių narių, pagal 4 dalį vykdomos viešos konsultacijos kiekvienoje atitinkamoje valstybėje narėje organizuojamos per ne ilgesnį nei dviejų mėnesių laikotarpį, skaičiuojamą nuo tos datos, kurią prasidėjo pirmos viešos konsultacijos.

6.   Jei tikėtina, kad projektai turės reikšmingą tarpvalstybinį poveikį vienoje ar daugiau kaimyninių valstybių narių, kuriose taikomas Direktyvos 2011/92/ES 7 straipsnis ir Espo konvencija, atitinkama informacija pateikiama atitinkamų kaimyninių valstybių narių nacionalinėms kompetentingoms institucijoms. Atitinkamų kaimyninių valstybių narių nacionalinės kompetentingos institucijos nurodo, kai tinkama per pranešimo procesą, ar jos ar bet kuri kita susijusi institucija pageidauja dalyvauti atitinkamoje viešų konsultacijų procedūroje.

7.   Projekto rengėjas sukuria ir reguliariai atnaujina projektui skirtą interneto svetainę, kurioje pateikiama svarbi informacija apie bendro intereso projektą, kuri susiejama su Komisijos interneto svetaine ir 23 straipsnyje nurodyta skaidrumo platforma ir kuri atitinka VI priedo 6 punkte nustatytus reikalavimus. Neskelbtina komercinė informacija neatskleidžiama.

Projekto rengėjai atitinkamą informaciją skelbia ir kitomis tinkamomis viešojo informavimo priemonėmis.

10 straipsnis

Leidimų išdavimo procedūros trukmė ir vykdymas

1.   Leidimų išdavimo procedūrą sudaro dvi procedūros:

| a) | procedūra iki paraiškos pateikimo, t. y. laikotarpis nuo leidimų išdavimo procedūros pradžios iki nacionalinei kompetentingai institucijai pateiktų paraiškos dokumentų priėmimo dienos, kuris preliminariai trunka 24 mėnesius, ir |
| --- | --- |

a)

procedūra iki paraiškos pateikimo, t. y. laikotarpis nuo leidimų išdavimo procedūros pradžios iki nacionalinei kompetentingai institucijai pateiktų paraiškos dokumentų priėmimo dienos, kuris preliminariai trunka 24 mėnesius, ir

| b) | teisės aktais nustatyta leidimų išdavimo procedūra, t. y. laikotarpis nuo pateiktų paraiškos dokumentų priėmimo dienos iki dienos, kurią priimamas bendrasis sprendimas, kuris neturi viršyti 18 mėnesių. |
| --- | --- |

b)

teisės aktais nustatyta leidimų išdavimo procedūra, t. y. laikotarpis nuo pateiktų paraiškos dokumentų priėmimo dienos iki dienos, kurią priimamas bendrasis sprendimas, kuris neturi viršyti 18 mėnesių.

Taikant pirmos pastraipos b punktą, jei tinkama, valstybės narės gali numatyti teisės aktais nustatytą leidimų išdavimo procedūrą, kuri yra trumpesnė nei 18 mėnesių.

2.   Nacionalinė kompetentinga institucija užtikrina, kad bendra 1 dalyje nurodytų dviejų procedūrų trukmė neviršytų 42 mėnesių.

Tačiau, jei nacionalinė kompetentinga institucija mano, kad viena ar abi leidimų išdavimo procedūros nebus užbaigtos per 1 dalyje nustatytus terminus, ji kiekvienu konkrečiu atveju prieš pasibaigiant vienam ar abiem terminams gali nuspręsti pratęsti vieną ar abu terminus. Nacionalinė kompetentinga institucija bendrą dviejų procedūrų trukmę gali pratęsti daugiau nei devyniais mėnesiais tik išimtiniais atvejais.

Jei nacionalinė kompetentinga institucija pratęsia terminus, ji informuoja atitinkamą grupę ir pateikia jai informaciją apie priemones, kurių imtasi ar kurių bus imtasi, kad leidimų išdavimo procedūra būtų užbaigta kuo mažiau vėluojant. Grupė nacionalinės kompetentingos institucijos gali prašyti reguliariai informuoti apie tuo klausimu daromą pažangą ir bet kokio vėlavimo priežastis.

3.   Kad leidimų išdavimo procedūra būtų pradėta, projekto rengėjai apie projektą raštu praneša kiekvienos suinteresuotos valstybės narės nacionalinei kompetentingai institucijai ir pateikia pakankamai išsamius projekto metmenis.

Per tris mėnesius po pranešimo gavimo dienos nacionalinė kompetentinga institucija savo ir prireikus kitų susijusių institucijų vardu jį raštu patvirtina arba, jeigu nelaiko projekto pakankamai brandžiu, kad būtų galima pradėti leidimų išdavimo procedūrą, atmeta. Jei pranešimas atmetamas, nacionalinė kompetentinga institucija nurodo savo sprendimo priežastis, taip pat kitų susijusių institucijų vardu. Data, kurią nacionalinė kompetentinga institucija patvirtina pranešimo gavimą, laikoma leidimo išdavimo procedūros pradžia. Jei projektas susijęs su dviem ar daugiau valstybių narių, leidimų išdavimo procedūros pradžia laikoma data, kurią paskutinį pranešimą priima susijusi nacionalinė kompetentinga institucija.

Nacionalinės kompetentingos institucijos užtikrina, kad kiekvienos kategorijos bendro intereso projektams leidimų išdavimo procedūra būtų paspartinama vadovaujantis šiuo skyriumi. Tuo tikslu nacionalinės kompetentingos institucijos pritaiko leidimų išdavimo procedūros pradžios ir pateiktų paraiškos dokumentų priėmimo reikalavimus, kad jie būtų tinkami projektams, kuriems dėl jų pobūdžio, masto ar reikalavimo atlikti poveikio aplinkai vertinimą nebuvimo nacionalinėje teisėje gali reikėti mažiau leidimų ir patvirtinimų, kad būtų galima pradėti parengto statybai projekto etapą. Valstybės narės gali nuspręsti, kad šioje pastraipoje nurodytiems projektams nereikia šio straipsnio 1 ir 6 dalyse nurodytos procedūros iki paraiškos pateikimo.

4.   Leidimų išdavimo procedūros metu nacionalinės kompetentingos institucijos atsižvelgia į visus galiojančius atliktus tyrimus ir leidimus, išduotus konkrečiam į Sąjungos sąrašą įtrauktam projektui, prieš pradėdamos vykdyti konkretaus projekto leidimų išdavimo procedūrą pagal šį straipsnį, ir nereikalauja pakartotinių tyrimų ir leidimų.

5.   Valstybėse narėse, kuriose trasos ar vietovės nustatymas, vykdomas vien konkrečiais planuojamo projekto tikslais, įskaitant konkrečių tinklo infrastruktūros koridorių planavimą, negali būti įtrauktas į procedūrą, kurį užbaigus priimamas bendrasis sprendimas, atitinkamas sprendimas priimamas per atskirą šešių mėnesių laikotarpį, kuris prasideda tą dieną, kurią projekto rengėjas pateikia galutinius ir išsamius paraiškos dokumentus.

Šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytomis aplinkybėmis 2 dalies antroje pastraipoje nurodytas pratęsimas sutrumpinamas iki šešių mėnesių, išskyrus išimtines aplinkybes, be kita ko šioje dalyje nurodytos procedūros atžvilgiu.

6.   Procedūrą iki paraiškos pateikimo sudaro šie etapai:

| a) | kuo greičiau ir ne vėliau kaip per 6 mėnesius nuo pranešimo pagal 3 dalies pirmą pastraipą gavimo dienos nacionalinė kompetentinga institucija, remdamasi VI priedo 1 dalies e punkte nurodytu kontroliniu sąrašu, glaudžiai bendradarbiaudama su kitomis susijusiomis institucijomis ir, jei tinkama, remdamasi projekto rengėjo pasiūlymu, nustato ataskaitų bei dokumentų aprėptį ir informacijos, kurią paraiškos dokumentuose turi pateikti projekto rengėjas, norintis gauti bendrąjį sprendimą, išsamumo lygį; |
| --- | --- |

a)

kuo greičiau ir ne vėliau kaip per 6 mėnesius nuo pranešimo pagal 3 dalies pirmą pastraipą gavimo dienos nacionalinė kompetentinga institucija, remdamasi VI priedo 1 dalies e punkte nurodytu kontroliniu sąrašu, glaudžiai bendradarbiaudama su kitomis susijusiomis institucijomis ir, jei tinkama, remdamasi projekto rengėjo pasiūlymu, nustato ataskaitų bei dokumentų aprėptį ir informacijos, kurią paraiškos dokumentuose turi pateikti projekto rengėjas, norintis gauti bendrąjį sprendimą, išsamumo lygį;

| b) | nacionalinė kompetentinga institucija, glaudžiai bendradarbiaudama su projekto rengėju ir kitomis susijusiomis institucijomis, atsižvelgdama į veiklos, vykdomos pagal šios dalies a punktą, rezultatus ir vadovaudamasi VI priedo 2 punkte išdėstytomis gairėmis, parengia išsamų leidimų išdavimo procedūros tvarkaraštį; |
| --- | --- |

b)

nacionalinė kompetentinga institucija, glaudžiai bendradarbiaudama su projekto rengėju ir kitomis susijusiomis institucijomis, atsižvelgdama į veiklos, vykdomos pagal šios dalies a punktą, rezultatus ir vadovaudamasi VI priedo 2 punkte išdėstytomis gairėmis, parengia išsamų leidimų išdavimo procedūros tvarkaraštį;

| c) | gavusi paraiškos dokumentų projektą, nacionalinė kompetentinga institucija prireikus savo ar kitų susijusių institucijų vardu projekto rengėjo paprašo pateikti trūkstamą informaciją, susijusią su a punkte nurodytais prašomais elementais. |
| --- | --- |

c)

gavusi paraiškos dokumentų projektą, nacionalinė kompetentinga institucija prireikus savo ar kitų susijusių institucijų vardu projekto rengėjo paprašo pateikti trūkstamą informaciją, susijusią su a punkte nurodytais prašomais elementais.

Vykstant procedūrai iki paraiškos pateikimo, projekto rengėjai parengia visas aplinkosaugos ataskaitas ir, prireikus, įtraukia dokumentus, susijusius su prisitaikymu prie klimato kaitos.

Per tris mėnesius nuo pirmos pastraipos c punkte nurodytos trūkstamos informacijos pateikimo dienos kompetentinga institucija priima nagrinėti paraišką raštu arba skaitmeninėse platformose, pradėdama 1 dalies b punkte nurodytą teisės aktais nustatytą leidimų išdavimo procedūrą. Prašymai pateikti papildomos informacijos gali būti teikiami, bet tik tuo atveju, jei jie pateisinami naujomis aplinkybėmis.

7.   Projekto rengėjas užtikrina, kad paraiškos dokumentai būtų išsamūs ir tinkami, ir per leidimo išdavimo procedūrą kuo anksčiau pasirūpina gauti nacionalinės kompetentingos institucijos nuomonę tuo klausimu. Projekto rengėjas visapusiškai bendradarbiauja su nacionaline kompetentinga institucija, siekiant laikytis šiame reglamente nustatytų terminų.

8.   Valstybės narės stengiasi užtikrinti, kad dėl bet kokių nacionalinės teisės aktų pakeitimų nebūtų pratęsta jokia leidimų išdavimo procedūra, pradėta iki tų pakeitimų įsigaliojimo dienos. Kad būtų išlaikyta paspartinta leidimų išdavimo procedūra į Sąjungos sąrašą įtrauktiems projektams, nacionalinės kompetentingos institucijos tinkamai pritaiko tvarkaraštį, nustatytą pagal šio straipsnio 6 dalies b punktą, siekdamos, kiek įmanoma, užtikrinti, kad nebūtų viršyti šiame straipsnyje nustatyti leidimų išdavimo procedūros terminai.

9.   Šiame straipsnyje nustatyti terminai nedaro poveikio pareigoms pagal Sąjungos bei tarptautinę teisę ir administracinėms apeliacinėms procedūroms bei apskundimo teismine tvarka priemonėms.

Šiame straipsnyje nustatyti terminai bet kuriai leidimų išdavimo procedūrai taikomi nedarant poveikio valstybių narių nustatytiems trumpesniems terminams.

IV SKYRIUS

Tarpsektorinis infrastruktūros planavimas

11 straipsnis

Energetikos sistemos masto sąnaudų ir naudos analizė

1.   ENTSO-E ir ENTSO-G parengia nuoseklių atskirų sektorių metodikų projektus, įskaitant energetikos tinklo ir rinkos modelį, nurodytą šio straipsnio 10 dalyje, skirtus į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų, priskiriamų II priedo 1 punkto a, b, d bei f papunkčiuose ir 3 punkte nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijoms, atveju Sąjungos lygmeniu atliekamai suderintai energetikos sistemos masto sąnaudų ir naudos analizei.

Šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytos metodikos rengiamos laikantis V priede nustatytų principų, grindžiamos bendromis prielaidomis, kurios leidžia lyginti projektus, ir atitinka Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslus ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslą, taip pat atitinka IV priede išdėstytas taisykles bei rodiklius.

Rengdami visus tolesnius visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planus šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytas metodikas ENTSO-E taiko pagal Reglamento (ES) 2019/943 30 straipsnį, o ENTSO-G – pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2009 8 straipsnį.

Ne vėliau kaip 2023 m. balandžio 24 d. ENTSO-E ir ENTSO-G paskelbia ir pateikia valstybėms narėms, Komisijai ir Agentūrai savo atitinkamų nuoseklių atskirų sektorių metodikų projektus, gavę indėlį iš atitinkamų suinteresuotųjų subjektų per 2 dalyje nurodytą konsultacijų procedūrą.

2.   Prieš pateikdami savo atitinkamų metodikų projektus valstybėms narėms, Komisijai ir Agentūrai pagal 1 dalį, ENTSO-E ir ENTSO-G paskelbia preliminarius metodikų projektus, vykdo išsamias konsultacijas ir prašo rekomendacijų iš valstybių narių ir bent visiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams atstovaujančių organizacijų, įskaitant pagal Reglamento (ES) 2019/943 52 straipsnį įsteigtą Sąjungos skirstymo sistemos operatorių subjektą (toliau – ES SSO subjektas), asociacijas, susijusias su elektros energijos, dujų ir vandenilio rinkomis, šildymu ir vėsinimu, anglies dioksido surinkimu ir saugojimu, anglies dioksido surinkimo ir naudojimo suinteresuotuosius subjektus, nepriklausomus telkėjus, paklausos atsako operatorius, su energijos vartojimo efektyvumo sprendimais susijusias organizacijas, energijos vartotojų asociacijas, pilietinės visuomenės atstovus ir, kai manoma, kad tai tinkama, nacionalines reguliavimo institucijas bei kitas nacionalines institucijas.

Per tris mėnesius nuo preliminarių metodikų projektų paskelbimo dienos pagal pirmą pastraipą bet kuris toje pastraipoje nurodytas suinteresuotasis subjektas gali pateikti rekomendaciją.

Europos mokslo patariamoji taryba klimato kaitos klausimais, įsteigta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 401/2009 (31) 10a straipsnį, gali savo iniciatyva pateikti nuomonę dėl metodikų projektų.

Kai taikytina, valstybės narės ir pirmoje pastraipoje nurodyti suinteresuotieji subjektai pateikia ir viešai paskelbia savo rekomendacijas, o Europos mokslo patariamoji taryba klimato kaitos klausimais pateikia ir viešai paskelbia savo nuomonę Agentūrai ir, priklausomai nuo to, kas taikytina, ENTSO-E arba ENTSO-G.

Konsultacijų procedūra turi būti atvira, vykdoma laiku ir būti skaidri. ENTSO-E ir ENTSO-G parengia ir paskelbia ataskaitą apie konsultacijų procedūrą.

Jei ENTSO-E ir ENTSO-G neatsižvelgė ar tik iš dalies atsižvelgė į valstybių narių ar suinteresuotųjų subjektų, taip pat nacionalinių institucijų rekomendacijas arba Europos mokslo patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais nuomonę, jie turi nurodyti tokio sprendimo priežastis.

3.   Per tris mėnesius nuo metodikų projektų, kartu su per konsultacijų procedūrą surinktos informacijos ir ataskaitos apie konsultacijas, gavimo dienos Agentūra pateikia nuomonę ENTSO-E ir ENTSO-G. Agentūra praneša apie savo nuomonę ENTSO-E, ENTSO-G, valstybėms narėms bei Komisijai ir ją paskelbia savo interneto svetainėje.

4.   Per tris mėnesius nuo metodikų projektų gavimo dienos valstybės narės gali pateikti savo nuomones ENTSO-E, ENTSO-G ir Komisijai. Siekdama sudaryti palankesnes sąlygas konsultacijoms, Komisija gali rengti specialius grupių posėdžius metodikų projektams aptarti.

5.   Per tris mėnesius nuo Agentūros ir valstybių narių nuomonių, kaip nurodyta 3 ir 4 dalyse, gavimo dienos ENTSO-E ir ENTSO-G iš dalies pakeičia savo atitinkamas metodikas, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į Agentūros ir valstybių narių nuomones, ir pateikia jas kartu su Agentūros nuomone Komisijai patvirtinti. Komisija priima sprendimą per tris mėnesius nuo atitinkamai ENTSO-E ir ENTSO-G metodikų pateikimo dienos.

6.   Per dvi savaites nuo dienos, kurią Komisija pagal 5 dalį patvirtina metodikas, ENTSO-E ir ENTSO-G paskelbia savo atitinkamas metodikas savo interneto svetainėse. Jie pakankamai tiksliu būdu paskelbia atitinkamus įvesties duomenis ir kitus susijusius tinklo, apkrovos srautų bei rinkos duomenis, laikydamiesi pagal nacionalinę teisę ir atitinkamus konfidencialumo susitarimus nustatytų apribojimų. Komisija ir Agentūra užtikrina, kad jos ar bet kuri jų vardu tų duomenų pagrindu analizę atliekanti šalis užtikrintų gautų duomenų konfidencialumą.

7.   Metodikos reguliariai atnaujinamos ir tobulinamos laikantis 1–6 dalyse nustatytos procedūros. Visų pirma jos iš dalies keičiamos pateikus 10 dalyje nurodytą energetikos tinklo ir rinkos modelį. Savo iniciatyva arba remdamasi tinkamai pagrįstu nacionalinių reguliavimo institucijų ar suinteresuotųjų subjektų prašymu ir oficialiai pasikonsultavusi su 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytomis visiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams atstovaujančiomis organizacijomis ir Komisija, Agentūra gali prašyti atlikti tokius atnaujinimus ir patobulinimus, nurodydama savo prašymo motyvus ir terminus. Agentūra skelbia nacionalinių reguliavimo institucijų ar suinteresuotųjų subjektų prašymus ir visus atitinkamus dokumentus, kurie nėra komerciniu požiūriu neskelbtini ir kuriais remdamasi ji pateikė prašymą dėl atnaujinimo ar patobulinimo.

8.   Prie II priedo 1 punkto c bei e papunkčiuose ir 2, 4 bei 5 punktuose nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriamų projektų atveju Komisija užtikrina, kad būtų parengtos suderintos energetikos sistemos masto sąnaudų ir naudos Sąjungos lygmeniu analizės metodikos. Tos metodikos naudos ir sąnaudų požiūriu turi būti suderinamos su ENTSO-E ir ENTSO-G parengtomis metodikomis. Padedant nacionalinėms reguliavimo institucijoms, Agentūra propaguoja tų metodikų ir ENTSO-E bei ENTSO-G parengtų metodikų suderinamumą. Metodikos rengiamos skaidriai, be kita ko, vykdant išsamias konsultacijas su valstybėmis narėmis ir visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais.

9.   Kas trejus metus Agentūra nustato ir paskelbia rodiklių ir atitinkamų pamatinių verčių rinkinį, kuriuo remiantis galima palyginti prie II priede nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriamų palyginamų projektų investicines vieneto sąnaudas. Projektų rengėjai pateikia prašomus duomenis nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir Agentūrai.

Ne vėliau kaip 2023 m. balandžio 24 d. Agentūra paskelbia pirmuosius II priedo 1, 2 ir 3 punktuose nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų rodiklius, jei turimi duomenys leidžia apskaičiuoti patikimus rodiklius ir pamatines vertes. ENTSO-E ir ENTSO-G gali naudotis tomis pamatinėmis vertėmis atlikdami tolesnių visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planų sąnaudų ir naudos analizes.

Ne vėliau kaip 2025 m. balandžio 24 d. Agentūra paskelbia pirmuosius II priedo 4 ir 5 punktuose nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų rodiklius.

10.   Ne vėliau kaip 2025 m. birželio 24 d. po išsamių konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais, nurodytais 2 dalies pirmoje pastraipoje, ENTSO-E ir ENTSO-G drauge pateikia Komisijai ir Agentūrai nuoseklų ir palaipsniui integruotą modelį, kuriuo bus užtikrintas atskirų sektorių metodikų, remiantis bendromis prielaidomis, nuoseklumas, įskaitant elektros energijos, dujų ir vandenilio perdavimo infrastruktūrą, taip pat kaupimo ir laikymo įrenginius, suskystintas gamtines dujas ir elektrolizerius, kuris apima I priede nustatytus energetikos infrastruktūros prioritetinius koridorius ir sritis ir kuris yra parengtas laikantis V priede nustatytų principų.

11.   10 dalyje nurodytas modelis apima bent atitinkamų sektorių tarpusavio sąsajas visais infrastruktūros planavimo etapais, konkrečiai scenarijų, technologijų ir erdvinės skyros, infrastruktūros spragų, visų pirma susijusių su tarpvalstybiniais pajėgumais, nustatymą ir projektų vertinimą.

12.   10 dalyje nurodytas modelis, Komisijos patvirtintas 1–5 dalyse nustatyta procedūra, įtraukiamas į 1 dalyje nurodytas metodikas, kurios turi būti atitinkamai iš dalies pakeistos.

13.   Bent kas penkerius metus, pradedant nuo jo patvirtinimo pagal 10 dalį dienos, o prireikus ir dažniau, modelis ir nuoseklios atskirų sektorių sąnaudų ir naudos metodikos atnaujinamos laikantis 7 dalyje nurodytos procedūros.

12 straipsnis

Dešimties metų tinklo plėtros planų scenarijai

1.   Ne vėliau kaip 2023 m. sausio 24 d. Agentūra, surengusi išsamias konsultacijas su Komisija, valstybėmis narėmis, ENTSO-E, ENTSO-G, ES SSO subjektu ir bent tomis organizacijomis, kurios atstovauja asociacijas, susijusias su elektros energijos, dujų ir vandenilio rinkomis, šildymu ir vėsinimu, anglies dioksido surinkimu ir saugojimu, anglies dioksido surinkimo ir naudojimo suinteresuotuosius subjektus, nepriklausomus telkėjus, paklausos atsako operatorius, su energijos vartojimo efektyvumo sprendimais susijusias organizacijas, energijos vartotojų asociacijas ir pilietinės visuomenės atstovus, paskelbia bendrąsias gaires, skirtas ENTSO-E ir ENTSO-G parengtiniems bendriems scenarijams. Tos gairės prireikus reguliariai atnaujinamos.

Gairėse nustatomi skaidraus, nediskriminacinio ir patikimo scenarijų parengimo kriterijai, atsižvelgiant į geriausios patirties, susijusios su infrastruktūros vertinimu ir tinklo plėtros planavimu, pavyzdžius. Gairėmis taip pat siekiama užtikrinti, kad pagrindiniai ENTSO-E ir ENTSO-G scenarijai visiškai atitiktų principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslus ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslą, ir jose atsižvelgiama į naujausius turimus Komisijos scenarijus, taip pat, kai aktualu, į nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus.

Europos mokslo patariamoji taryba klimato kaitos klausimais gali savo iniciatyva pateikti pastabų, kaip užtikrinti, kad scenarijai atitiktų Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslus ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslą. Agentūra, rengdama pirmoje pastraipoje nurodytas bendrąsias gaires, tinkamai atsižvelgia į tas pastabas.

Jei Agentūra neatsižvelgė ar tik iš dalies atsižvelgė į valstybių narių, suinteresuotųjų subjektų ir Europos mokslo patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais rekomendacijas, ji turi nurodyti tokio sprendimo priežastis.

2.   ENTSO-E ir ENTSO-G, rengdami bendrus scenarijus, kurie naudojami rengiant visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planus, vadovaujasi Agentūros parengtomis bendrosiomis gairėmis.

Į bendrus scenarijus taip pat įtraukiama ilgalaikė perspektyva iki 2050 m. ir, jei tikslinga, taip pat įtraukiami tarpiniai veiksmai.

3.   ENTSO-E ir ENTSO-G kviečia visiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams atstovaujančias organizacijas, įskaitant ES SSO subjektą, asociacijas, susijusias su elektros energijos, dujų ir vandenilio rinkomis, šildymu ir vėsinimu, anglies dioksido surinkimu ir saugojimu, anglies dioksido surinkimo ir naudojimo suinteresuotuosius subjektus, nepriklausomus telkėjus, paklausos atsako operatorius, organizacijas, su energijos vartojimo efektyvumo sprendimais susijusias organizacijas, energijos vartotojų asociacijas ir pilietinės visuomenės atstovus dalyvauti scenarijų rengimo procese, visų pirma teikti pastabas dėl pagrindinių elementų, pavyzdžiui, prielaidų ir to, kaip jos atsispindi scenarijų duomenyse.

4.   ENTSO-E ir ENTSO-G paskelbia ataskaitą dėl bendrų scenarijų projektų ir pateikia ją Agentūrai, valstybėms narėms ir Komisijai, kad jos pareikštų savo nuomonę.

Europos mokslo patariamoji taryba klimato kaitos klausimais gali savo iniciatyva pateikti nuomonę dėl bendrų scenarijų ataskaitos.

5.   Per tris mėnesius nuo ataskaitos dėl bendrų scenarijų projekto, kartu su per konsultacijų procedūrą surinktos informacijos ir ataskaitos apie tai, kaip į tą informaciją buvo atsižvelgta, gavimo dienos Agentūra ENTSO-E, ENTSO-G, valstybėms narėms ir Komisijai pateikia savo nuomonę dėl to, ar scenarijai atitinka 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytas bendrąsias gaires, įskaitant galimas rekomendacijas dėl pakeitimų.

Per tą patį terminą Europos mokslo patariamoji taryba klimato kaitos klausimais gali savo iniciatyva pateikti nuomonę dėl to, ar scenarijai atitinka Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslus ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslą.

6.   Per tris mėnesius nuo 5 dalyje nurodytos nuomonės gavimo dienos Komisija, atsižvelgdama į Agentūros ir valstybių narių nuomonę, patvirtina ataskaitą dėl bendrų scenarijų projekto arba paprašo ENTSO-E ir ENTSO-G padaryti pakeitimų.

ENTSO-E ir ENTSO-G nurodo priežastis, paaiškinančias kaip atsižvelgė į Komisijos prašymą atlikti pakeitimus.

Jei Komisija bendrų scenarijų ataskaitos nepatvirtina, ji ENTSO-E ir ENTSO-G pateikia pagrįstą nuomonę.

7.   Per dvi savaites nuo bendrų scenarijų ataskaitos patvirtinimo pagal 6 dalį dienos ENTSO-E ir ENTSO-G paskelbia bendrų scenarijų ataskaitą savo interneto svetainėse. Jie taip pat pakankamai aiškiu bei tiksliu būdu paskelbia atitinkamus įvesties ir išvesties duomenis, kad trečioji šalis galėtų gauti rezultatus, tinkamai atsižvelgdami į nacionalinę teisę ir atitinkamus konfidencialumo susitarimus bei neskelbtiną informaciją.

13 straipsnis

Infrastruktūros spragų identifikavimas

1.   Per šešis mėnesius nuo bendrų scenarijų ataskaitos patvirtinimo pagal 12 straipsnio 6 dalį dienos, o vėliau – kas dvejus metus ENTSO-E ir ENTSO-G paskelbia infrastruktūros spragų ataskaitas, parengtas remiantis visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planais.

Vertindami infrastruktūros spragas, ENTSO-E ir ENTSO-G savo analizę pagrindžia pagal 12 straipsnį nustatytais scenarijais, laikosi principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir pirmenybės tvarka apsvarsto visus atitinkamus alternatyvius sprendimus, kuriems nereikalinga nauja infrastruktūra. Kai svarstomi naujos infrastruktūros sprendimai, vertinant infrastruktūros spragas atsižvelgiama į visas susijusias sąnaudas, įskaitant tinklo stiprinimo sąnaudas.

Infrastruktūros spragų vertinime pirmiausia daug dėmesio skiriama toms infrastruktūros spragoms, kurios gali turėti įtakos įgyvendinant Sąjungos 2030 m. klimato ir energetikos tikslus ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslą.

Prieš paskelbdami savo atitinkamas ataskaitas, ENTSO-E ir ENTSO-G vykdo išsamias konsultacijas, į kurias įtraukiamos visiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams atstovaujančios organizacijos, įskaitant ES SSO subjektą, asociacijas, susijusias su elektros energijos, dujų ir vandenilio rinkomis, šildymu ir vėsinimu, anglies dioksido surinkimu ir saugojimu, anglies dioksido surinkimo ir naudojimo suinteresuotuosius subjektus, nepriklausomus telkėjus, paklausos atsako operatorius, su energijos vartojimo efektyvumo sprendimais susijusias organizacijas„ energijos vartotojų asociacijas ir pilietinės visuomenės atstovus, Agentūrą ir visų valstybių narių, kuriose įgyvendinami atitinkami I priede nustatyti prioritetiniai energetikos infrastruktūros koridoriai, atstovus.

2.   ENTSO-E ir ENTSO-G pateikia savo atitinkamus infrastruktūros spragų ataskaitų projektus Agentūrai ir Komisijai bei valstybėms narėms, kad jos pareikštų savo nuomonę.

3.   Per tris mėnesius nuo infrastruktūros spragų ataskaitos, kartu su per konsultacijų procedūrą surinktos informacijos ir ataskaitos apie tai, kaip į tą informaciją buvo atsižvelgta, gavimo dienos Agentūra pateikia savo nuomonę ENTSO-E ar ENTSO-G, Komisijai bei valstybėms narėms ir ją viešai paskelbia.

4.   Per tris mėnesius po 3 dalyje nurodytos Agentūros nuomonės gavimo dienos, Komisija, atsižvelgdama į šią nuomonę ir į valstybių narių indėlį, parengia savo nuomonę ir pateikia ją ENTSO-E ar ENTSO-G.

5.   ENTSO-E ir ENTSO-G, tinkamai atsižvelgdami į Agentūros nuomonę, taip pat atsižvelgdami į Komisijos bei valstybių narių nuomones, patikslina infrastruktūros spragų ataskaitas ir jas viešai paskelbia.

V SKYRIUS

Jūriniai tinklai, skirti atsinaujinančiųjų išteklių energijai integruoti

14 straipsnis

Jūrinių tinklų planavimas

1.   Ne vėliau kaip 2023 m. sausio 24 d. valstybės narės, padedant Komisijai, atsižvelgdamos į kiekvieno regiono ypatumus ir plėtrą savo konkrečiuose prioritetiniuose jūrinių tinklų koridoriuose, nustatytuose I priedo 2 skirsnyje, sudaro neprivalomą susitarimą dėl bendradarbiavimo siekiant tikslų ne vėliau kaip 2050 m., numatant tarpinius etapus 2030 m. bei 2040 m., įdiegti jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą kiekviename jūros baseine, atsižvelgiant į jų nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus bei jūrinės atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialą kiekviename jūros baseine.

Tas neprivalomas susitarimas sudaromas raštu dėl kiekvieno su valstybių narių teritorija susijusio jūros baseino ir nedaro poveikio valstybių narių teisei plėtoti projektus savo teritorinėje jūroje bei išskirtinėje ekonominėje zonoje. Komisija teikia gaires, skirtas darbui grupėse.

2.   Ne vėliau kaip 2024 m. sausio 24 d., o vėliau – kaip kiekvieno dešimties metų tinklo plėtros plano dalį, ENTSO-E, dalyvaujant atitinkamiems PSO, nacionalinėms reguliavimo institucijoms, valstybėms narėms ir Komisijai, vadovaudamasis šio straipsnio 1 dalyje nurodytu neprivalomu susitarimu, dėl kiekvieno jūros baseino pagal I priede nustatytus prioritetinius jūrinių tinklų koridorius ir atsižvelgdamas į aplinkos apsaugą bei kitus jūros naudojimo būdus parengia aukšto lygio strateginius integruotų jūrinių tinklų plėtros planus, kaip atskirą ataskaitą, kuri įtraukiama į visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planą, ir juos paskelbia.

Pagal 1 dalyje nurodytą tvarkaraštį aukšto lygio strateginių integruotų jūrinių tinklų plėtros planų rengimo kontekste, ENTSO-E, rengdamas visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros plano scenarijus, atsižvelgia į 1 dalyje nurodytus neprivalomus susitarimus.

Aukšto lygio strateginiuose integruotų jūrinių tinklų plėtros planuose pateikiamas aukšto lygio perspektyvinis jūrinių elektros energijos gamybos pajėgumų potencialo bei dėl to kylančių jūrinio tinklo poreikių, įskaitant galimus jungčių, hibridinių projektų, radialinių jungčių, stiprinimo ir vandenilio infrastruktūros poreikius, vertinimas.

3.   Aukšto lygio strateginiai integruotų jūrinių tinklų plėtros planai turi derėti su regioniniais investicijų planais, paskelbtais pagal Reglamento (ES) 2019/943 34 straipsnio 1 dalį, ir būti integruoti į visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planus, kad būtų užtikrintas darnus sausumos ir jūrinių tinklų planavimo plėtojimas ir reikiamas stiprinimas.

4.   Ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 24 d., o vėliau – kas dvejus metus valstybės narės atnaujina savo šio straipsnio 1 dalyje nurodytus neprivalomus susitarimus, be kita ko, atsižvelgdamos į sąnaudų ir naudos analizės bei sąnaudų pasidalijimo nuostatų taikymo prioritetiniams jūrinių tinklų koridoriams rezultatus, jei tokie rezultatai yra prieinami.

5.   Kiekvieną kartą atnaujinus neprivalomus susitarimus pagal 4 dalį, ENTSO-E kiekvieno jūros baseino atžvilgiu atnaujina aukšto lygio strateginį integruotų jūrinių tinklų plėtros planus kitame visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros plane, kaip nurodyta 2 dalyje.

15 straipsnis

Tarpvalstybinis jūrinių tinklų, skirtų atsinaujinančiųjų išteklių energijai, sąnaudų pasidalijimas

1.   Ne vėliau kaip 2024 m. birželio 24 d. Komisija, dalyvaujant valstybėms narėms, atitinkamiems PSO, Agentūrai ir nacionalinėms reguliavimo institucijoms, pagal 14 straipsnio 1 dalyje nurodytus neprivalomus susitarimus parengia gaires dėl konkrečios jūros baseino integruotų jūrinių tinklų plėtros planų, nurodytų 14 straipsnio 2 dalyje, diegimo sąnaudų ir naudos analizės bei sąnaudų pasidalijimo. Šios gairės turėtų būti suderinamos su 16 straipsnio 1 dalimi. Kai tikslinga, Komisija atnaujina savo gaires atsižvelgdama į jų įgyvendinimo rezultatus.

2.   Ne vėliau kaip 2025 m. birželio 24 d. ENTSO-E, dalyvaujant atitinkamiems PSO, Agentūrai, nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir Komisijai, pateikia sąnaudų ir naudos analizės bei sąnaudų pasidalijimo metodikos taikymo prioritetiniams jūrinių tinklų koridoriams rezultatus.

VI SKYRIUS

Reguliavimo sistema

16 straipsnis

Sąlygų tarpvalstybinį poveikį turinčioms investicijoms sudarymas

1.   Su bendro intereso projektais, priskiriamais prie II priedo 1 punkto a, b, c, d ir f papunkčiuose nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų, ir su bendro intereso projektais, priskiriamais prie II priedo 3 punkte nustatytos energetikos infrastruktūros kategorijos, jei jie priskiriami nacionalinių reguliavimo institucijų kompetencijai kiekvienoje atitinkamoje valstybėje narėje, susijusias faktiškai patirtas investicines sąnaudas, neįskaitant priežiūros išlaidų, prisiima valstybių narių, kurios patiria grynąjį teigiamą projekto poveikį, atitinkami PSO arba perdavimo infrastruktūros projektų rengėjai, o tų sąnaudų dalį tokia apimtimi, kuria jų nepadengia perkrovos mokesčiai ar kiti mokesčiai, padengia tinklo naudotojai mokėdami tinklo prieigos mokesčius pagal toje valstybėje narėje ar tose valstybėse narėse nustatytus tarifus.

2.   Šio straipsnio nuostatos taikomos bendro intereso projektams, priskiriamiems prie II priedo 1 punkto a, b, c, d bei f papunkčiuose ir 3 punkte nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų, jei bent vienas projekto rengėjas paprašo atitinkamų nacionalinių institucijų taikyti tas nuostatas projekto sąnaudoms.

Šio straipsnio nuostatos gali būti taikomos prie II priedo 1 punkto e papunktyje ir 2 punkte nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriamiems projektams, jei bent vienas projekto rengėjas atitinkamų nacionalinių institucijų paprašo jas taikyti.

Jei yra keli projekto rengėjai, atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos nedelsdamos pareikalauja visų projekto rengėjų pateikti kartu teikiamą paraišką dėl investicijų pagal 4 dalį.

3.   Bendro intereso projekto, kuriam taikoma 1 dalis, rengėjai visas atitinkamas nacionalines reguliavimo institucijas reguliariai, bent kartą per metus iki tol, kol objektas bus perduotas eksploatuoti, informuoja apie to projekto pažangą ir su juo susijusias nustatytas sąnaudas bei poveikį.

4.   Kai tik toks bendro intereso projektas tampa pakankamai brandžiu ir numatoma, kad objekto statybos etapą bus galima pradėti per ateinančius 36 mėnesius, projekto rengėjai, pasikonsultavę su valstybių narių, kurios patiria projekto reikšmingą grynąjį teigiamą poveikį, PSO, pateikia paraišką dėl investicijų. Į tą paraišką dėl investicijų įtraukiamas prašymas dėl tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo ir ji pateikiama visoms susijusiomis atitinkamoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms kartu su visais šiais dokumentais:

| a) | pagal 11 straipsnį parengtą metodiką atitinkančia naujausia konkretaus projekto sąnaudų ir naudos analize, parengta atsižvelgiant į naudą, patiriamą didesniu nei valstybių narių, kurių teritorijoje įgyvendinamas projektas, mastu ir bent į tinklo plėtros planavimo tikslais parengtus bendrus scenarijus, nurodytus 12 straipsnyje. Jei naudojami papildomi scenarijai, jie turi derėti su Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslais ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslu ir jiems turi būti taikomi tokio paties lygio konsultacijos ir tikrinimas, kaip 12 straipsnyje numatyta procedūra. Agentūra yra atsakinga už visų papildomų scenarijų vertinimą ir užtikrinimą, kad jie atitiktų šią dalį; |
| --- | --- |

a)

pagal 11 straipsnį parengtą metodiką atitinkančia naujausia konkretaus projekto sąnaudų ir naudos analize, parengta atsižvelgiant į naudą, patiriamą didesniu nei valstybių narių, kurių teritorijoje įgyvendinamas projektas, mastu ir bent į tinklo plėtros planavimo tikslais parengtus bendrus scenarijus, nurodytus 12 straipsnyje. Jei naudojami papildomi scenarijai, jie turi derėti su Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslais ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslu ir jiems turi būti taikomi tokio paties lygio konsultacijos ir tikrinimas, kaip 12 straipsnyje numatyta procedūra. Agentūra yra atsakinga už visų papildomų scenarijų vertinimą ir užtikrinimą, kad jie atitiktų šią dalį;

| b) | verslo planu, kuriame įvertinamas finansinis projekto perspektyvumas, įskaitant pasirinktą finansavimo sprendimą, o prie II priedo 3 punkte nurodytos energetikos infrastruktūros kategorijos priskiriamų bendro intereso projektų atveju – ir rinkos tyrimų rezultatais; |
| --- | --- |

b)

verslo planu, kuriame įvertinamas finansinis projekto perspektyvumas, įskaitant pasirinktą finansavimo sprendimą, o prie II priedo 3 punkte nurodytos energetikos infrastruktūros kategorijos priskiriamų bendro intereso projektų atveju – ir rinkos tyrimų rezultatais;

| c) | jei projekto rengėjai susitaria, pagrįstu pasiūlymu dėl tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo. |
| --- | --- |

c)

jei projekto rengėjai susitaria, pagrįstu pasiūlymu dėl tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo.

Jei projektą rengia keli projekto rengėjai, jie savo paraišką dėl investicijų pateikia kartu.

Gavusios paraišką, atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos informacijos tikslais nedelsdamos perduoda Agentūrai kiekvienos paraiškos dėl investicijų kopiją.

Atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos ir Agentūra užtikrina neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumą.

5.   Per šešis mėnesius nuo tos dienos, kurią paskutinė iš atitinkamų nacionalinių reguliavimo institucijų gavo paraišką dėl investicijų, pasikonsultavusios su atitinkamais projekto rengėjais, tos institucijos priima bendrus koordinuotus sprendimus dėl faktiškai patiriamų investicinių sąnaudų paskirstymo kiekvienam projekto sistemos operatoriui ir tų sąnaudų įtraukimo į tarifus arba dėl visos ar dalies paraiškos dėl investicijų atmetimo, jeigu atitinkamoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms atlikus bendrą analizę padaryta išvada, kad projektas ar jo dalis nesuteikia reikšmingos grynosios naudos atitinkamoms nacionalinių reguliavimo institucijoms valstybėse narėse. Atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos į tarifus įtraukia atitinkamas faktiškai patirtas investicines sąnaudas, kaip apibrėžta 11 dalyje nurodytoje rekomendacijoje, atsižvelgdamos į kiekvienam projekto sistemos operatoriui paskirstytas investicines sąnaudas. Tada, jei tikslinga, atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos įvertina, ar dėl jų atitinkamos valstybės narės teritorijoje įgyvendinamų projektų investicinių sąnaudų įtraukimo į tarifus galėtų kilti su įperkamumu susijusių problemų.

Paskirstydamos sąnaudas atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos atsižvelgia į faktinius ar numatomus:

| a) | perkrovos mokesčius ar kitus mokesčius; |
| --- | --- |

a)

perkrovos mokesčius ar kitus mokesčius;

| b) | pajamas, gaunamas pagal perdavimo sistemos operatorių tarpusavio kompensavimo mechanizmą, nustatytą Reglamento (ES) 2019/943 49 straipsnyje. |
| --- | --- |

b)

pajamas, gaunamas pagal perdavimo sistemos operatorių tarpusavio kompensavimo mechanizmą, nustatytą Reglamento (ES) 2019/943 49 straipsnyje.

Tarpvalstybiniu mastu paskirstant sąnaudas atsižvelgiama į atitinkamose valstybėse narėse įgyvendinamų projektų ekonomines, socialines ir aplinkos apsaugos sąnaudas ir naudą, taip pat į poreikį užtikrinti stabilią bendro intereso projektų plėtojimo finansavimo sistemą ir kartu kuo labiau sumažinti finansinės paramos poreikį.

Tarpvalstybiniu mastu paskirstydamos sąnaudas, atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos, pasikonsultavusios su atitinkamais PSO, siekia bendro susitarimo, kuris sudaromas remiantis, bet neapsiribojant, šio straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodyta informacija. Jų vertinime atsižvelgiama į visus atitinkamus 12 straipsnyje nurodytus scenarijus ir kitus tinklo plėtros planavimo scenarijus, suteikiančius galimybę patikimai išanalizuoti bendro intereso projekto indėlį įgyvendinant Sąjungos energetikos dekarbonizavimo, rinkos integracijos, konkurencijos, tvarumo ir tiekimo saugumo politiką. Kai naudojami papildomi scenarijai, jie turi derėti su Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslais ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslu ir jiems turi būti taikomi tokio paties lygio konsultacijos ir tikrinimas, kaip 12 straipsnyje numatyta procedūra.

Jei bendro intereso projektas sumažina neigiamą išorinį poveikį, pavyzdžiui, žiedinius srautus, ir tas bendro intereso projektas įgyvendinamas valstybėje narėje, kurioje susidaro neigiamas išorinis poveikis, toks jų sumažinimas nelaikomas tarpvalstybine nauda ir todėl tuo remiantis sąnaudos negali būti paskirstytos tą neigiamą išorinį poveikį patiriančių valstybių narių PSO.

6.   Atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos, remdamosi šio straipsnio 5 dalyje nurodyto tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo nuostatomis, nustatydamos ar tvirtindamos tarifus pagal Direktyvos 2009/73/EB 41 straipsnio 1 dalies a punktą ir Direktyvos (ES) 2019/944 59 straipsnio 1 dalies a punktą, atsižvelgia į PSO ar kito projekto rengėjo faktiškai patiriamas investicines sąnaudas, jei tos sąnaudos atitinka veiksmingo ir panašios struktūros operatoriaus sąnaudas.

Atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos nedelsdamos praneša Agentūrai apie sprendimą dėl sąnaudų paskirstymo kartu su visa su tuo sprendimu susijusią informaciją. Sprendime dėl sąnaudų paskirstymo visų pirma išdėstomos išsamios sąnaudų paskirstymo valstybėms narėms priežastys, įskaitant:

| a) | nustatyto poveikio kiekvienai iš atitinkamų valstybių narių, įskaitant poveikį tinklo tarifams, vertinimą; |
| --- | --- |

a)

nustatyto poveikio kiekvienai iš atitinkamų valstybių narių, įskaitant poveikį tinklo tarifams, vertinimą;

| b) | 4 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodyto verslo plano vertinimą; |
| --- | --- |

b)

4 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodyto verslo plano vertinimą;

| c) | projekto daromą regioninio ar Sąjungos masto teigiamą išorinį poveikį, pavyzdžiui, susijusį su tiekimo saugumu, sistemos lankstumu, solidarumu ar inovacijomis; |
| --- | --- |

c)

projekto daromą regioninio ar Sąjungos masto teigiamą išorinį poveikį, pavyzdžiui, susijusį su tiekimo saugumu, sistemos lankstumu, solidarumu ar inovacijomis;

| d) | konsultacijų su atitinkamais projekto rengėjais rezultatus. |
| --- | --- |

d)

konsultacijų su atitinkamais projekto rengėjais rezultatus.

Sprendimas dėl sąnaudų paskirstymo paskelbiamas.

7.   Jei atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos per šešis mėnesius nuo dienos, kurią paskutinė iš atitinkamų nacionalinių reguliavimo institucijų gauna paraišką dėl investicijų, nesusitaria dėl paraiškos, jos nedelsdamos informuoja Agentūrą.

Tuo atveju arba bendru atitinkamų nacionalinių reguliavimo institucijų prašymu sprendimą dėl paraiškos dėl investicijų, įskaitant 5 dalyje nurodytą prašymą dėl tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo, Agentūra priima per tris mėnesius nuo kreipimosi į ją dienos.

Prieš priimdama tokį sprendimą Agentūra konsultuojasi su atitinkamomis nacionalinėmis reguliavimo institucijomis ir projekto rengėjais. Antroje pastraipoje nurodytas trijų mėnesių laikotarpis gali būti pratęstas papildomu dviejų mėnesių laikotarpiu, jei Agentūra prašo pateikti papildomos informacijos. Tas papildomas laikotarpis prasideda kitą dieną po visos informacijos gavimo dienos.

Agentūros vertinime atsižvelgiama į visus atitinkamus pagal 12 straipsnį nustatytus scenarijus ir kitus tinklo plėtros planavimo scenarijus, suteikiančius galimybę patikimai išanalizuoti bendro intereso projekto indėlį siekiant Sąjungos energetikos politikos tikslų, susijusių su dekarbonizavimu, rinkos integracija, konkurencija, tvarumu ir tiekimo saugumu. Jei naudojami papildomi scenarijai, jie turi derėti su Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslais ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslu ir joms turėtų būti taikomos tokio paties lygio konsultacijos ir tikrinimas, kaip 12 straipsnyje numatyta procedūra.

Agentūra, priimdama sprendimą dėl paraiškos dėl investicijų, įskaitant tarpvalstybinį sąnaudų paskirstymą, palieka atitinkamoms nacionalinėms institucijoms, to sprendimo įgyvendinimo metu, laikantis nacionalinės teisės, nuspręsti, kaip, atsižvelgiant į nustatytą tarpvalstybinį sąnaudų paskirstymą, į tarifus turėtų būti įtraukiamos investicinės sąnaudos.

Sprendimas dėl paraiškos dėl investicijų, įskaitant tarpvalstybinį sąnaudų paskirstymą, paskelbiamas. Taikomi Reglamento (ES) 2019/942 25 straipsnio 3 dalis ir 28 bei 29 straipsniai.

8.   Visų sprendimų dėl sąnaudų paskirstymo kopijas kartu su visa su kiekvienu sprendimu susijusia informacija Agentūra nedelsdama perduoda Komisijai. Ta informacija gali būti perduota suvestine forma. Komisija užtikrina neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumą.

9.   Sprendimas dėl sąnaudų paskirstymo nedaro poveikio PSO teisei taikyti ir nacionalinių reguliavimo institucijų teisei patvirtinti prieigos prie tinklo mokesčius pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2009 13 straipsnį, Reglamento (ES) 2019/943 18 straipsnio 1 dalį ir 18 straipsnio 3–6 dalis, Direktyvos 2009/73/EB 32 straipsnį ir Direktyvos (ES) 2019/944 6 straipsnį.

10.   Šis straipsnis netaikomas bendro intereso projektams, kuriems leista netaikyti:

| a) | Direktyvos 2009/73/EB 32, 33 bei 34 straipsnių ir 41 straipsnio 6, 8 bei 10 dalių pagal tos direktyvos 36 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

Direktyvos 2009/73/EB 32, 33 bei 34 straipsnių ir 41 straipsnio 6, 8 bei 10 dalių pagal tos direktyvos 36 straipsnį;

| b) | Reglamento (ES) 2019/943 19 straipsnio 2 ir 3 dalių arba Direktyvos (ES) 2019/944 6 straipsnio, 59 straipsnio 7 dalies ir 60 straipsnio 1 dalies pagal Reglamento (ES) 2019/943 63 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

Reglamento (ES) 2019/943 19 straipsnio 2 ir 3 dalių arba Direktyvos (ES) 2019/944 6 straipsnio, 59 straipsnio 7 dalies ir 60 straipsnio 1 dalies pagal Reglamento (ES) 2019/943 63 straipsnį;

| c) | atskyrimo arba trečiosios šalies prieigos taisyklių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 714/2009 (32) 17 straipsnį arba Reglamento (ES) 2019/943 64 straipsnį ir Direktyvos (ES) 2019/944 66 straipsnį. |
| --- | --- |

c)

atskyrimo arba trečiosios šalies prieigos taisyklių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 714/2009 (32) 17 straipsnį arba Reglamento (ES) 2019/943 64 straipsnį ir Direktyvos (ES) 2019/944 66 straipsnį.

11.   Ne vėliau kaip 2023 m. birželio 24 d. Agentūra priima rekomendaciją, kuria siekiama nustatyti gerosios patirties pavyzdžius, susijusius su paraiškų dėl investicijų į bendro intereso projektus nagrinėjimu. Ta rekomendacija reguliariai atnaujinama, kai reikia, visų pirma siekiant užtikrinti, kad ji būtų suderinta su tarpvalstybinio jūrinių tinklų, skirtų atsinaujinančiųjų išteklių energijai, sąnaudų pasidalijimo principais, kaip nurodyta 15 straipsnio 1 dalyje. Priimdama ar iš dalies keisdama rekomendaciją Agentūra vykdo išsamias konsultacijas, į kurias įtraukiami visi atitinkami suinteresuotieji subjektai.

12.   Šis straipsnis taikomas mutatis mutandis abipusio intereso projektams.

17 straipsnis

Reguliavimo paskatos

1.   Jeigu nacionalinių reguliavimo institucijų kompetencijai priskiriamo bendro intereso projekto rengėjas patiria didesnę su projekto rengimu, objekto statyba, eksploatavimu ar priežiūra susijusią riziką, palyginti su panašiam infrastruktūros projektui paprastai būdinga rizika, valstybės narės ir nacionalinės reguliavimo institucijos gali suteikti tam projektui atitinkamų paskatų pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2009 13 straipsnį, Reglamento (ES) 2019/943 18 straipsnio 1 dalį bei 3–6 dalis, Direktyvos 2009/73/EB 41 straipsnio 8 dalį ir Direktyvos (ES) 2019/944 58 straipsnio f punktą.

Pirma pastraipa netaikoma, jei bendro intereso projektui:

| a) | leista netaikyti Direktyvos 2009/73/EB 32, 33 bei 34 straipsnių ir 41 straipsnio 6, 8 bei 10 dalių pagal tos direktyvos 36 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

leista netaikyti Direktyvos 2009/73/EB 32, 33 bei 34 straipsnių ir 41 straipsnio 6, 8 bei 10 dalių pagal tos direktyvos 36 straipsnį;

| b) | leista netaikyti Reglamento (ES) 2019/943 19 straipsnio 2 ir 3 dalių arba Direktyvos (ES) 2019/944 6 straipsnio, 59 straipsnio 7 dalies ir 60 straipsnio 1 dalies pagal Reglamento (ES) 2019/943 63 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

leista netaikyti Reglamento (ES) 2019/943 19 straipsnio 2 ir 3 dalių arba Direktyvos (ES) 2019/944 6 straipsnio, 59 straipsnio 7 dalies ir 60 straipsnio 1 dalies pagal Reglamento (ES) 2019/943 63 straipsnį;

| c) | suteikta išimtis pagal Direktyvos 2009/73/EB 36 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

suteikta išimtis pagal Direktyvos 2009/73/EB 36 straipsnį;

| d) | suteikta išimtis pagal Reglamento (EB) Nr. 714/2009 17 straipsnį. |
| --- | --- |

d)

suteikta išimtis pagal Reglamento (EB) Nr. 714/2009 17 straipsnį.

2.   Jei priimamas sprendimas suteikti šio straipsnio 1 dalyje nurodytas paskatas, nacionalinės reguliavimo institucijos atsižvelgia į sąnaudų ir naudos analizės, atitinkančios pagal 11 straipsnį parengtą metodiką, rezultatus ir visų pirma į regioniniu ar visos Sąjungos mastu projekto daromą teigiamą išorinį poveikį. Nacionalinės reguliavimo institucijos toliau analizuoja projekto rengėjų patiriamą konkrečią riziką, rizikos mažinimo priemones, kurių imtasi, ir to pobūdžio rizikos priežastis, atsižvelgdamos į projekto daromą grynąjį teigiamą poveikį, palyginti su žemesnio lygio rizikos alternatyva. Nagrinėtinai rizikai visų pirma priskiriama rizika, susijusi su naujomis jūros ir sausumos perdavimo technologijomis, nepakankamu sąnaudų padengimu ir plėtra.

3.   Priimant sprendimą suteikti paskatas atsižvelgiama į specifinį patiriamos rizikos pobūdį ir juo gali būti teikiamos paskatos, apimančios, inter alia, vieną ar daugiau iš šių priemonių:

| a) | išankstinės perspektyvos investicijų taisykles; |
| --- | --- |

a)

išankstinės perspektyvos investicijų taisykles;

| b) | prieš perduodant eksploatuoti projekto objektą patirtų faktinių sąnaudų pripažinimo taisykles; |
| --- | --- |

b)

prieš perduodant eksploatuoti projekto objektą patirtų faktinių sąnaudų pripažinimo taisykles;

| c) | į projektą investuoto kapitalo papildomos grąžos užtikrinimo taisykles; |
| --- | --- |

c)

į projektą investuoto kapitalo papildomos grąžos užtikrinimo taisykles;

| d) | bet kokią kitą reikalinga ir tinkama laikomą priemonę. |
| --- | --- |

d)

bet kokią kitą reikalinga ir tinkama laikomą priemonę.

4.   Ne vėliau kaip 2023 m. sausio 24 d. kiekviena nacionalinė reguliavimo institucija pateikia Agentūrai savo metodiką ir kriterijus, taikomus vertinant investicijas į energetikos infrastruktūros projektus ir didesnę su tais projektais susijusią riziką, atnaujintus atsižvelgiant į naujausius teisės aktų, politikos, technologinius ir rinkos pokyčius. Pagal tokią metodiką ir kriterijus taip pat neabejotinai atsižvelgiama į konkrečią riziką, susijusią su jūriniais tinklais, skirtais atsinaujinančiųjų išteklių energijai, nurodytais II priedo 1 punkto f papunktyje, ir su projektais, kurių kapitalo išlaidos yra mažos, tačiau eksploatavimo išlaidos yra didelės.

5.   Ne vėliau kaip 2023 m. birželio 24 d. Agentūra, tinkamai atsižvelgdama į informaciją, gautą pagal šio straipsnio 4 dalį, sudaro palankesnes sąlygas dalytis gerosios patirties pavyzdžiais ir teikia rekomendacijas pagal Reglamento (ES) 2019/942 6 straipsnio 2 dalį dėl abiejų šių klausimų:

| a) | 1 dalyje nurodytų paskatų, remdamasi nacionalinių reguliavimo institucijų gerosios patirties lyginamąja analize; |
| --- | --- |

a)

1 dalyje nurodytų paskatų, remdamasi nacionalinių reguliavimo institucijų gerosios patirties lyginamąja analize;

| b) | bendros metodikos, skirtos vertinti patiriamą didesnę riziką, susijusią su investicijomis į energetikos infrastruktūros projektus. |
| --- | --- |

b)

bendros metodikos, skirtos vertinti patiriamą didesnę riziką, susijusią su investicijomis į energetikos infrastruktūros projektus.

6.   Ne vėliau kaip 2023 m. rugsėjo 24 d. kiekviena nacionalinė reguliavimo institucija paskelbia savo metodiką ir kriterijus, naudojamus vertinant investicijas į energetikos infrastruktūros projektus ir su jais susijusią didesnę riziką.

7.   Jei 5 ir 6 dalyse nurodytų priemonių nepakanka, kad būtų užtikrintas bendro intereso projektų įgyvendinimas tinkamu laiku, Komisija gali paskelbti šiame straipsnyje nustatytų paskatų teikimo gaires.

VII SKYRIUS

Finansavimas

18 straipsnis

Projektų tinkamumas Sąjungos finansinei paramai gauti pagal Reglamentą (ES) 2021/1153

1.   Prie 24 straipsnyje ir II priede nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriami bendro intereso projektai yra tinkami Sąjungos finansinei paramai dotacijų tyrimams ir finansinių priemonių forma gauti.

2.   Prie 24 straipsnyje ir II priedo 1 punkto a, b, c, d bei f papunkčiuose ir 3 punkte nustatytų kategorijų priskiriami bendro intereso projektai taip pat yra tinkami Sąjungos finansinei paramai dotacijų darbams forma gauti, jei jie atitinka visus šiuos kriterijus:

| a) | pagal 16 straipsnio 4 dalies a punktą atlikus konkretaus projekto sąnaudų ir naudos analizę, pateikiama įrodymų, kad projektas daro reikšmingą teigiamą išorinį poveikį, pavyzdžiui, susijusį su tiekimo saugumu, sistemos lankstumu, solidarumu ar inovacijomis; |
| --- | --- |

a)

pagal 16 straipsnio 4 dalies a punktą atlikus konkretaus projekto sąnaudų ir naudos analizę, pateikiama įrodymų, kad projektas daro reikšmingą teigiamą išorinį poveikį, pavyzdžiui, susijusį su tiekimo saugumu, sistemos lankstumu, solidarumu ar inovacijomis;

| b) | pagal 16 straipsnį priimtas sprendimas dėl tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo arba, kiek tai susiję su prie II priedo 3 punkte nustatytos energetikos infrastruktūros kategorijos priskiriamais bendro intereso projektais, nepriskiriami nacionalinės reguliavimo institucijos kompetencijai ir todėl dėl jų nepriimamas sprendimas dėl tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo, projektu siekiama teikti tarpvalstybines paslaugas, diegti technologines inovacijas ir užtikrinama tarpvalstybinio tinklo eksploatavimo sauga; |
| --- | --- |

b)

pagal 16 straipsnį priimtas sprendimas dėl tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo arba, kiek tai susiję su prie II priedo 3 punkte nustatytos energetikos infrastruktūros kategorijos priskiriamais bendro intereso projektais, nepriskiriami nacionalinės reguliavimo institucijos kompetencijai ir todėl dėl jų nepriimamas sprendimas dėl tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo, projektu siekiama teikti tarpvalstybines paslaugas, diegti technologines inovacijas ir užtikrinama tarpvalstybinio tinklo eksploatavimo sauga;

| c) | projekto negali finansuoti rinka arba jis negali būti finansuojamas pasinaudojant reguliavimo sistema pagal verslo planą ir kitus vertinimus, visų pirma galimų investuotojų, kreditorių ar nacionalinės reguliavimo institucijos atliktus vertinimus, atsižvelgiant į visus sprendimus dėl paskatų ir jų priežastis, nurodytas 17 straipsnio 2 dalyje, kai vertinamas Sąjungos finansinės paramos projektui poreikis. |
| --- | --- |

c)

projekto negali finansuoti rinka arba jis negali būti finansuojamas pasinaudojant reguliavimo sistema pagal verslo planą ir kitus vertinimus, visų pirma galimų investuotojų, kreditorių ar nacionalinės reguliavimo institucijos atliktus vertinimus, atsižvelgiant į visus sprendimus dėl paskatų ir jų priežastis, nurodytas 17 straipsnio 2 dalyje, kai vertinamas Sąjungos finansinės paramos projektui poreikis.

3.   Bendro intereso projektai, vykdomi pagal 5 straipsnio 7 dalies d punkte nurodytą procedūrą, taip pat yra tinkami Sąjungos finansinei paramai dotacijų darbams forma gauti, jei jie atitinka šio straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus.

4.   Prie II priedo 1 punkto e papunktyje ir 2 bei 5 punktuose nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriami bendro intereso projektai taip pat yra tinkami Sąjungos finansinei paramai dotacijų darbams forma gauti, jei atitinkamo projekto rengėjai atitinkamos nacionalinės institucijos arba, jei taikytina, nacionalinės reguliavimo institucijos atliktu vertinimu gali aiškiai įrodyti projekto daromą reikšmingą teigiamą išorinį poveikį, pavyzdžiui, susijusį su tiekimo saugumu, sistemos lankstumu, solidarumu ar inovacijomis ir pateikti aiškių komercinio perspektyvumo stokos įrodymų, remdamiesi sąnaudų ir naudos analize, verslo planu ir vertinimais, visų pirma, vertinimais, kuriuos atliko potencialūs investuotojai ar kreditoriai arba, jei taikoma, nacionalinės reguliavimo institucijos.

5.   Šis straipsnis taikomas mutatis mutandis abipusio intereso projektams.

Abipusio intereso projektai yra tinkami Sąjungos finansinei paramai gauti Reglamento (ES) 2021/1153 5 straipsnio 2 dalyje nustatytomis sąlygomis. Kalbant apie dotacijas darbams, abipusio intereso projektai yra tinkami Sąjungos finansinei paramai gauti, jei jie atitinka šio straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus, ir jei projektu prisidedama prie Sąjungos bendrųjų energetikos ir klimato srities politikos tikslų.

19 straipsnis

Gairės dėl Sąjungos finansinės paramos skyrimo kriterijų

Šio reglamento 4 straipsnio 3 dalyje nustatyti konkretūs kriterijai ir šio reglamento 4 straipsnio 5 dalyje nustatyti parametrai taikomi siekiant nustatyti Sąjungos finansinės paramos pagal Reglamentą (ES) 2021/1153 skyrimo kriterijus. Bendro intereso projektams, kurie patenka į šio reglamento 24 straipsnio taikymo sritį, taikomi rinkos integracijos, tiekimo saugumo, konkurencijos ir tvarumo kriterijai.

VIII SKYRIUS

Baigiamosios nuostatos

20 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   3 straipsnio 4 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami septynerių metų laikotarpiui nuo 2022 m. birželio 23 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki septynerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 4 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 3 straipsnio 4 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

21 straipsnis

Ataskaitų teikimas ir vertinimas

Ne vėliau kaip 2027 m. birželio 30 d. Komisija paskelbia į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų įgyvendinimo ataskaitą ir pateikia ją Europos Parlamentui ir Tarybai. Toje ataskaitoje įvertinama:

| a) | į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų planavimo, rengimo, objektų statybos ir perdavimo eksploatuoti pažanga ir, jei taikoma, įgyvendinimo vėlavimas ir kiti iškilę sunkumai; |
| --- | --- |

a)

į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų planavimo, rengimo, objektų statybos ir perdavimo eksploatuoti pažanga ir, jei taikoma, įgyvendinimo vėlavimas ir kiti iškilę sunkumai;

| b) | į Sąjungos sąrašą įtrauktiems projektams Sąjungos skirtos ir išmokėtos lėšos, palyginti su visa finansuojamų į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų verte; |
| --- | --- |

b)

į Sąjungos sąrašą įtrauktiems projektams Sąjungos skirtos ir išmokėtos lėšos, palyginti su visa finansuojamų į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų verte;

| c) | į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų planavimo, rengimo, objektų statybos ir perdavimo eksploatuoti pažanga, padaryta siekiant integruoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, įskaitant jūrinius atsinaujinančiuosius energijos šaltinius, ir sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

c)

į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų planavimo, rengimo, objektų statybos ir perdavimo eksploatuoti pažanga, padaryta siekiant integruoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, įskaitant jūrinius atsinaujinančiuosius energijos šaltinius, ir sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| d) | elektros ir atsinaujinančiųjų išteklių ar mažo anglies dioksido pėdsako dujų, įskaitant vandenilį, sektorių atveju – jungčių tarp valstybių narių lygio raida, atitinkama energijos kainų raida ir tinklo sistemos gedimo atvejų skaičius, jų priežastys ir su jais susijusios ekonominės sąnaudos; |
| --- | --- |

d)

elektros ir atsinaujinančiųjų išteklių ar mažo anglies dioksido pėdsako dujų, įskaitant vandenilį, sektorių atveju – jungčių tarp valstybių narių lygio raida, atitinkama energijos kainų raida ir tinklo sistemos gedimo atvejų skaičius, jų priežastys ir su jais susijusios ekonominės sąnaudos;

| e) | su leidimų išdavimo procedūra ir visuomenės dalyvavimu susiję klausimai, ypač:






  i) | vidutinė ir ilgiausia bendra leidimų į Sąjungos sąrašą įtrauktiems projektams išdavimo procedūros trukmė, įskaitant kiekvieno procedūros iki paraiškos pateikimo etapo trukmę, palyginti su 10 straipsnio 6 dalyje nurodytiems pradiniams svarbiausiems etapams numatytais terminais; |
| --- | --- | --- |

e)

su leidimų išdavimo procedūra ir visuomenės dalyvavimu susiję klausimai, ypač:

i)

vidutinė ir ilgiausia bendra leidimų į Sąjungos sąrašą įtrauktiems projektams išdavimo procedūros trukmė, įskaitant kiekvieno procedūros iki paraiškos pateikimo etapo trukmę, palyginti su 10 straipsnio 6 dalyje nurodytiems pradiniams svarbiausiems etapams numatytais terminais;

| ii) | pasipriešinimo į Sąjungos sąrašą įtrauktiems projektams lygis, visų pirma vykstant viešoms konsultacijoms raštu pateiktų prieštaravimų skaičius ir teisinėmis priemonėmis grindžiamų veiksmų skaičius; |
| --- | --- |

ii)

pasipriešinimo į Sąjungos sąrašą įtrauktiems projektams lygis, visų pirma vykstant viešoms konsultacijoms raštu pateiktų prieštaravimų skaičius ir teisinėmis priemonėmis grindžiamų veiksmų skaičius;

| iii) | geriausia ir novatoriška praktika, susijusi su suinteresuotųjų subjektų įtraukimu; |
| --- | --- |

iii)

geriausia ir novatoriška praktika, susijusi su suinteresuotųjų subjektų įtraukimu;

| iv) | geriausia ir novatoriška praktika, susijusi su poveikio aplinkai mažinimu, įskaitant prisitaikymą prie klimato kaitos, per leidimų išdavimo procedūrą ir projektų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

iv)

geriausia ir novatoriška praktika, susijusi su poveikio aplinkai mažinimu, įskaitant prisitaikymą prie klimato kaitos, per leidimų išdavimo procedūrą ir projektų įgyvendinimą;

| v) | 8 straipsnio 3 dalyje numatytų schemų veiksmingumas atsižvelgiant į 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatytų terminų laikymąsi; |
| --- | --- |

v)

8 straipsnio 3 dalyje numatytų schemų veiksmingumas atsižvelgiant į 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatytų terminų laikymąsi;

| f) | su reguliavimo priemonėmis susiję klausimai, ypač:






  i) | bendro intereso projektų, dėl kurių pagal 16 straipsnį priimtas tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo sprendimas, skaičius; |
| --- | --- | --- |

f)

su reguliavimo priemonėmis susiję klausimai, ypač:

i)

bendro intereso projektų, dėl kurių pagal 16 straipsnį priimtas tarpvalstybinio sąnaudų paskirstymo sprendimas, skaičius;

| ii) | bendro intereso projektų, kuriems pagal 17 straipsnį suteiktos konkrečios paskatos, skaičius ir tipas; |
| --- | --- |

ii)

bendro intereso projektų, kuriems pagal 17 straipsnį suteiktos konkrečios paskatos, skaičius ir tipas;

| g) | šio reglamento veiksmingumas siekiant prisidėti prie Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslų ir tikslo ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą. |
| --- | --- |

g)

šio reglamento veiksmingumas siekiant prisidėti prie Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslų ir tikslo ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą.

22 straipsnis

Peržiūra

Ne vėliau kaip 2027 m. birželio 30 d. Komisija, remdamasi šio reglamento 21 straipsnyje numatytų ataskaitų ir vertinimo rezultatais, taip pat stebėsenos, ataskaitų ir vertinimo, atliktų pagal Reglamento (ES) 2021/1153 22 ir 23 straipsnius, rezultatais, atlieka šio reglamento peržiūrą.

23 straipsnis

Informavimas ir viešinimas

Komisija sukuria ir prižiūri plačiajai visuomenei internetu lengvai prieinamą skaidrumo platformą. Platforma reguliariai atnaujinama įtraukiant informaciją iš 5 straipsnio 4 dalyje nurodytų ataskaitų ir 9 straipsnio 7 dalyje nurodytos interneto svetainės. Platformoje pateikiama ši informacija:

| a) | bendro pobūdžio atnaujinta informacija, įskaitant geografinę informaciją, apie kiekvieną į Sąjungos sąrašą įtrauktą projektą; |
| --- | --- |

a)

bendro pobūdžio atnaujinta informacija, įskaitant geografinę informaciją, apie kiekvieną į Sąjungos sąrašą įtrauktą projektą;

| b) | kiekvieno į Sąjungos sąrašą įtraukto projekto įgyvendinimo planas, kaip nurodyta 5 straipsnio 1 dalyje, pateiktas taip, kad bet kuriuo metu būtų galima įvertinti įgyvendinimo pažangą; |
| --- | --- |

b)

kiekvieno į Sąjungos sąrašą įtraukto projekto įgyvendinimo planas, kaip nurodyta 5 straipsnio 1 dalyje, pateiktas taip, kad bet kuriuo metu būtų galima įvertinti įgyvendinimo pažangą;

| c) | pagrindinė numatoma projektų nauda bei indėlis, susijęs su 1 straipsnio 1 dalyje nurodytais tikslais, ir sąnaudos, neįtraukiant neskelbtinos komercinės informacijos; |
| --- | --- |

c)

pagrindinė numatoma projektų nauda bei indėlis, susijęs su 1 straipsnio 1 dalyje nurodytais tikslais, ir sąnaudos, neįtraukiant neskelbtinos komercinės informacijos;

| d) | Sąjungos sąrašas; |
| --- | --- |

d)

Sąjungos sąrašas;

| e) | kiekvienam į Sąjungos sąrašą įtrauktam projektui Sąjungos skirtos ir išmokėtos lėšos; |
| --- | --- |

e)

kiekvienam į Sąjungos sąrašą įtrauktam projektui Sąjungos skirtos ir išmokėtos lėšos;

| f) | nuorodos į 9 straipsnyje nurodytus nacionalinius procedūrų vadovus; |
| --- | --- |

f)

nuorodos į 9 straipsnyje nurodytus nacionalinius procedūrų vadovus;

| g) | esami jūros baseino tyrimai ir kiekvieno prioritetinio jūrinio tinklo koridoriaus planai, nepažeidžiant intelektinės nuosavybės teisių. |
| --- | --- |

g)

esami jūros baseino tyrimai ir kiekvieno prioritetinio jūrinio tinklo koridoriaus planai, nepažeidžiant intelektinės nuosavybės teisių.

24 straipsnis

Leidimas nukrypti dėl Kipro ir Maltos jungčių

1.   Kipro ir Maltos atveju, kadangi jie nėra sujungti su transeuropiniu dujų tinklu, nedarant poveikio 32 straipsnio 2 daliai, taikoma nuo 3 straipsnio, 4 straipsnio 1 dalies a bei b punktų, 4 straipsnio 5 dalies, 16 straipsnio 4 dalies a punkto ir I, II bei III priedų nukrypti leidžianti nuostata. Vienai jungčiai kiekvienoje iš tų valstybių narių taikomas bendro intereso projekto statusas pagal šį reglamentą, suteikiant visas atitinkamas teises ir pareigas, jei:

| a) | ta jungtis jau yra plėtojama ar planuojama 2022 m. birželio 23 d.; |
| --- | --- |

a)

ta jungtis jau yra plėtojama ar planuojama 2022 m. birželio 23 d.;

| b) | tai jungčiai suteiktas bendro intereso projekto statusas pagal Reglamentą (ES) Nr. 347/2013 ir |
| --- | --- |

b)

tai jungčiai suteiktas bendro intereso projekto statusas pagal Reglamentą (ES) Nr. 347/2013 ir

| c) | ta jungtis yra būtina siekiant užtikrinti nuolatinę tų valstybių narių jungtį su transeuropiniu dujų tinklu. |
| --- | --- |

c)

ta jungtis yra būtina siekiant užtikrinti nuolatinę tų valstybių narių jungtį su transeuropiniu dujų tinklu.

Tais projektais užtikrinama galimybė ateityje patekti į naujas energetikos rinkas, įskaitant vandenilio rinką.

2.   Projektų rengėjai atitinkamoms grupėms pateikia pakankamai įrodymų, kaip 1 dalyje nurodytos jungtys sudarys sąlygas patekti į naujas energetikos rinkas, įskaitant vandenilio rinką, laikantis Sąjungos bendrųjų energetikos ir klimato srities politikos tikslų. Tokie įrodymai apima atsinaujinančiųjų išteklių vandenilio arba mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio pasiūlos ir paklausos vertinimą, taip pat išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo, užtikrinamo įgyvendinus projektą, apskaičiavimą.

Komisija reguliariai tikrina tą vertinimą ir tą apskaičiavimą, taip pat tai, ar projektas įgyvendinamas laiku.

3.   Be 19 straipsnyje nustatytų konkrečių kriterijų dėl Sąjungos finansinės paramos, šio straipsnio 1 dalyje nurodytos jungtys projektuojamos taip, kad būtų užtikrinta galimybė patekti į būsimas energetikos rinkas, įskaitant vandenilio rinką, kad dėl jų nebūtų pratęsta gamtinių dujų infrastruktūros gyvavimo trukmė ir kad būtų užtikrinamas tarpvalstybinis sąveikumas su kaimyniniais tinklais. Tinkamumo Sąjungos finansinei paramai gauti pagal 18 straipsnį laikotarpis baigiasi 2027 m. gruodžio 31 d.

4.   Visuose prašymuose dėl Sąjungos finansinės paramos darbams aiškiai parodomas tikslas ne vėliau kaip 2036 m. pertvarkyti infrastruktūrą į vandeniliui skirtą infrastruktūrą, jeigu tai leidžia rinkos sąlygos, pateikiant veiksmų planą su tiksliu tvarkaraščiu.

5.   1 dalyje nustatyta nukrypti leidžianti nuostata taikoma, kol atitinkamai Kipras ar Malta nebus tiesiogiai sujungti su transeuropiniu dujų tinklu arba iki 2029 m. gruodžio 31 d., atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė.

25 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 715/2009 dalinis pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 715/2009 8 straipsnio 10 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„10.   ENTSO-G kas dvejus metus priima ir paskelbia 3 dalies b punkte nurodytą visos Bendrijos tinklo plėtros planą. Visos Bendrijos tinklo plėtros plane aprašomas integruoto tinklo modeliavimas įskaitant vandenilio tinklus, pateikiamas scenarijų raidos aprašas, Europos tiekimo adekvatumo prognozė ir sistemos atsparumo vertinimas.“

26 straipsnis

Reglamento (ES) 2019/942 dalinis pakeitimas

Reglamento (ES) 2019/942 11 straipsnio c ir d punktai pakeičiami taip:

| „c) | vykdo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/869 (*1) 5 straipsnyje, 11 straipsnio 3 dalyje bei 6–9 dalyse, 12, 13 bei 17 straipsniuose ir III priedo 2 skirsnio 12 punkte nustatytas pareigas; |
| --- | --- |

„c)

vykdo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/869 (*1) 5 straipsnyje, 11 straipsnio 3 dalyje bei 6–9 dalyse, 12, 13 bei 17 straipsniuose ir III priedo 2 skirsnio 12 punkte nustatytas pareigas;

*1

| d) | priima sprendimus dėl prašymų dėl investicijų, įskaitant tarpvalstybinį sąnaudų paskirstymą, pagal Reglamento (ES) 2022/869 16 straipsnio 7 dalį. |
| --- | --- |

d)

priima sprendimus dėl prašymų dėl investicijų, įskaitant tarpvalstybinį sąnaudų paskirstymą, pagal Reglamento (ES) 2022/869 16 straipsnio 7 dalį.

27 straipsnis

Reglamento (ES) 2019/943 dalinis pakeitimas

Reglamento (ES) 2019/943 48 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„1.   Visos Sąjungos tinklo plėtros plane, nurodytame 30 straipsnio 1 dalies b punkte, aprašomas integruoto tinklo modeliavimas, įskaitant scenarijų raidos aprašą, ir pateikiamas sistemos atsparumo vertinimas. Atitinkami modeliavimo įvesties parametrai, pavyzdžiui, prielaidos dėl degalų ir anglies dioksido kainų arba atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių įrengimo, turi visiškai atitikti Europos išteklių adekvatumo vertinimą, parengtą pagal 23 straipsnį.“

28 straipsnis

Direktyvos 2009/73/EB dalinis pakeitimas

Direktyvos 2009/73/EB 41 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:

| „v) | vykdo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/869 (*2) 3 straipsnyje, 5 straipsnio 7 dalyje ir 14–17 straipsniuose nustatytas pareigas. |
| --- | --- |

„v)

vykdo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/869 (*2) 3 straipsnyje, 5 straipsnio 7 dalyje ir 14–17 straipsniuose nustatytas pareigas.

*2

29 straipsnis

Direktyvos (ES) 2019/944 dalinis pakeitimas

Direktyvos (ES) 2019/944 59 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:

| „aa) | vykdo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/869 (*3) 3 straipsnyje, 5 straipsnio 7 dalyje ir 14–17 straipsniuose nustatytas pareigas. |
| --- | --- |

„aa)

vykdo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/869 (*3) 3 straipsnyje, 5 straipsnio 7 dalyje ir 14–17 straipsniuose nustatytas pareigas.

*3

30 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Šis reglamentas nedaro poveikio Komisijos finansinės paramos teikimui, jos teikimo pratęsimui ar jos pakeitimui pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1316/2013 (33).

33

III skyrius netaikomas bendro intereso projektams, dėl kurių pradėta leidimų išdavimo procedūra ir dėl kurių projekto rengėjas paraiškos dokumentus pateikė anksčiau nei 2013 m. lapkričio 16 d.

31 straipsnis

Pereinamasis laikotarpis

1.   Pereinamuoju laikotarpiu, kuris baigiasi 2029 m. gruodžio 31 d., vandeniliui skirta infrastruktūra, performuota iš gamtinėms dujoms skirtos infrastruktūros, priskiriamos prie II priedo 3 punkte nustatytos energetikos infrastruktūros kategorijos, gali būti naudojama iš anksto nustatytam vandenilio ir gamtinių dujų arba biometano mišiniui transportuoti ar laikyti.

2.   1 dalyje nurodytu pereinamuoju laikotarpiu projekto rengėjai glaudžiai bendradarbiauja projekto projektavimo ir įgyvendinimo klausimais, siekiant užtikrinti sąveikumą su kaimyniniais tinklais.

3.   Projekto rengėjas pateikia pakankamai įrodymų, be kita ko, komercinėmis sutartimis, kaip iki pereinamojo laikotarpio pabaigos šio straipsnio 1 dalyje nurodyta infrastruktūra nebebus gamtinėms dujoms skirta infrastruktūra ir virs vandeniliui skirta infrastruktūra, kaip nustatyta II priedo 3 punkte, ir kaip bus sudarytos sąlygos naudoti daugiau vandenilio per pereinamąjį laikotarpį. Tokie įrodymai apima atsinaujinančiųjų išteklių vandenilio arba mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio pasiūlos ir paklausos vertinimą, taip pat išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo, užtikrinamo įgyvendinus projektą, apskaičiavimą. Vykdydama pažangos, padarytos įgyvendinant bendro intereso projektus, stebėseną, Agentūra tikrina, ar vykdant projektą laiku pereinama prie vandeniliui skirtos infrastruktūros, kaip nustatyta II priedo 3 punkte.

4.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytų projektų tinkamumo Sąjungos finansinei paramai gauti pagal 18 straipsnį laikotarpis baigiasi 2027 m. gruodžio 31 d.

32 straipsnis

Panaikinimas

1.   Reglamentas (ES) Nr. 347/2013 panaikinamas nuo 2022 m. birželio 23 d. Šiuo reglamentu nesuteikiama jokių su Reglamento (ES) Nr. 347/2013 prieduose išvardytais projektais susijusių teisių.

2.   Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, Reglamento (ES) Nr. 347/2013, iš dalies pakeisto Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/564 (34), VII priedas, kuriame pateiktas penktasis Sąjungos bendro intereso projektų sąrašas, taip pat Reglamento (ES) Nr. 347/2013 2–10 straipsniai, 12, 13 bei 14 straipsniai, I–IV bei VI priedai, kiek tai susiję su į penktąjį Sąjungos sąrašą įtrauktais bendro intereso projektais, lieka galioti ir daro poveikį tol, kol įsigalios pirmasis Sąjungos bendro intereso projektų ir abipusio intereso projektų sąrašas, sudarytas pagal šį reglamentą.

3.   Nepaisant šio straipsnio 2 dalies, į penktąjį Sąjungos bendro intereso projektų sąrašą, sudarytą pagal Reglamentą (ES) Nr. 347/2013, įtrauktų bendro intereso projektų, kurių paraiškos dokumentus kompetentinga institucija yra priėmusi nagrinėti, atveju teisės ir pareigos, kylančios pagal šio reglamento III skyrių, taikomos ketverius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

33 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gegužės 30 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. LE MAIRE

---

(1)  
  OL C 220, 2021 6 9, p. 51.

1

(2)  
  OL C 440, 2021 10 29, p. 105.

2

(3)  
  2022 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. gegužės 16 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  
  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

4

(5)  
  OL L 282, 2016 10 19, p. 4.

5

(6)  
  2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 713/2009, (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009 (OL L 115, 2013 4 25, p. 39).

6

(7)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (OL L 348, 2013 12 20, p. 129).

7

(8)  
  OL C 371, 2021 9 15, p. 68.

8

(9)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/55/EB (OL L 211, 2009 8 14, p. 94).

9

(10)  
  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/944 dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES (OL L 158, 2019 6 14, p. 125).

10

(11)  
  2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyva 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo (OL L 345, 2008 12 23, p. 75).

11

(12)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

12

(13)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 85/337/EEB, direktyvas 2000/60/EB, 2001/80/EB, 2004/35/EB, 2006/12/EB, 2008/1/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 (OL L 140, 2009 6 5, p. 114).

13

(14)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2009 dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1775/2005 (OL L 211, 2009 8 14, p. 36).

14

(15)  
  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/943 dėl elektros energijos vidaus rinkos (OL L 158, 2019 6 14, p. 54).

15

(16)  
  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

16

(17)  
  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

17

(18)  
  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

18

(19)  
  2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo (OL L 197, 2001 7 21, p. 30).

19

(20)  
  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 26, 2012 1 28, p. 1).

20

(21)  
  OL L 124, 2005 5 17, p. 4.

21

(22)  
  OL C 104, 1992 4 24, p. 7.

22

(23)  
  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/89/ES, kuria nustatoma jūrinių teritorijų planavimo sistema (OL L 257, 2014 8 28, p. 135).

23

(24)  
  2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1153, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014 (OL L 249, 2021 7 14, p. 38).

24

(25)  
  2020 m. rugsėjo 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1294 dėl Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos finansavimo mechanizmo (OL L 303, 2020 9 17, p. 1).

25

(26)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1).

26

(27)  
  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/942, kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (OL L 158, 2019 6 14, p. 22).

27

(28)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

28

(29)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

29

(30)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

30

(31)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 401/2009 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo (OL L 126, 2009 5 21, p. 13).

31

(32)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 714/2009 dėl prieigos prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo sąlygų, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1228/2003 (OL L 211, 2009 8 14, p. 15).

32

(33)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (OL L 348, 2013 12 20, p. 129).

33

(34)  
  2021 m. lapkričio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/564, kuriuo dėl Sąjungos bendro intereso projektų sąrašo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 347/2013 (OL L 109, 2022 4 8, p. 14).

34

---

I PRIEDAS

ENERGETIKOS INFRASTRUKTŪROS PRIORITETINIAI KORIDORIAI IR SRITYS

(kaip nurodyta 1 straipsnio 1 dalyje)

Šis reglamentas taikomas šiems transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetiniams koridoriams ir sritims:

1.   PRIORITETINIAI ELEKTROS ENERGIJOS KORIDORIAI

| 1. | Šiaurės–pietų elektros energetikos jungtys Vakarų Europoje (angl. NSI West Electricity): jungtys tarp regiono valstybių narių ir su Viduržemio jūros regionu, įskaitant Iberijos pusiasalį, visų pirma siekiant integruoti iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintą elektros energiją, sustiprinti vidaus tinklo infrastruktūrą, kad būtų skatinama rinkos integracija regione, ir panaikinti Airijos izoliaciją bei užtikrinti būtiną jūrinių tinklų, skirtų atsinaujinančiųjų išteklių energijai, tąsą sausumoje ir vidaus tinklų stiprinimą, reikalingą tinkamam ir patikimam perdavimo tinklui užtikrinti ir jūroje pagamintai elektros energijai tiekti prieigos prie jūros neturinčioms valstybėms narėms.
  Susijusios valstybės narės: Belgija, Danija, Vokietija, Airija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Austrija ir Portugalija. |
| --- | --- |

1.

Susijusios valstybės narės: Belgija, Danija, Vokietija, Airija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Austrija ir Portugalija.

| 2. | Šiaurės–pietų elektros energetikos jungtys Vidurio Rytų ir Pietryčių Europoje (angl. NSI East Electricity): jungtys ir vidaus linijos šiaurės–pietų ir rytų–vakarų kryptimis, siekiant baigti kurti vidaus rinką, integruoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintą elektros energiją ir panaikinti Kipro izoliaciją bei užtikrinti būtiną jūrinių tinklų, skirtų atsinaujinančiųjų išteklių energijai, tąsą sausumoje ir vidaus tinklų stiprinimą, reikalingą tinkamam ir patikimam perdavimo tinklui užtikrinti ir jūroje pagamintai elektros energijai tiekti prieigos prie jūros neturinčioms valstybėms narėms.
  Susijusios valstybės narės: Bulgarija, Čekija, Vokietija, Kroatija, Graikija, Kipras, Italija, Vengrija, Austrija, Lenkija, Rumunija, Slovėnija ir Slovakija. |
| --- | --- |

2.

Susijusios valstybės narės: Bulgarija, Čekija, Vokietija, Kroatija, Graikija, Kipras, Italija, Vengrija, Austrija, Lenkija, Rumunija, Slovėnija ir Slovakija.

| 3. | Baltijos energijos rinkos elektros energetikos jungčių planas (angl. BEMIP Electricity): jungtys tarp valstybių narių ir vidaus linijos Baltijos regione, siekiant skatinti rinkos integraciją, kartu integruojant didėjančią atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį regione.
  Susijusios valstybės narės: Danija, Vokietija, Estija, Latvija, Lietuva, Lenkija, Suomija ir Švedija. |
| --- | --- |

3.

Susijusios valstybės narės: Danija, Vokietija, Estija, Latvija, Lietuva, Lenkija, Suomija ir Švedija.

2.   PRIORITETINIAI JŪRINIŲ TINKLŲ KORIDORIAI

| 4. | Šiaurės jūrų jūriniai tinklai (NSOG): jūrinių elektros tinklų plėtra, integruoto jūrinio elektros energijos, taip pat, kai tinkama, vandenilio tinklo plėtra ir susijusios jungtys Šiaurės jūroje, Airijos jūroje, Keltų jūroje, Lamanšo sąsiauryje ir kaimyniniuose vandenyse, siekiant iš atsinaujinančiųjų jūrinių energijos išteklių pagamintą elektros energiją ar, kai tinkama, vandenilį transportuoti į vartojimo ir kaupimo ar laikymo centrus arba padidinti tarpvalstybinius atsinaujinančiųjų išteklių energijos mainus.
  Susijusios valstybės narės: Belgija, Danija, Vokietija, Airija, Prancūzija, Liuksemburgas, Nyderlandai ir Švedija. |
| --- | --- |

4.

Susijusios valstybės narės: Belgija, Danija, Vokietija, Airija, Prancūzija, Liuksemburgas, Nyderlandai ir Švedija.

| 5. | Baltijos energijos rinkos jungčių plano jūriniai tinklai (angl. BEMIP Offshore): jūrinių elektros energijos tinklų plėtra, integruoto jūrinio elektros energijos, taip pat, kai tinkama, vandenilio tinklo plėtra ir susijusios jungtys Baltijos jūroje ir kaimyniniuose vandenyse, siekiant iš atsinaujinančiųjų jūrinių energijos išteklių pagamintą elektros energiją ar, kai tinkama, vandenilį transportuoti į vartojimo ir kaupimo ar laikymo centrus arba padidinti tarpvalstybinius atsinaujinančiųjų išteklių energijos mainus.
  Susijusios valstybės narės: Danija, Vokietija, Estija, Latvija, Lietuva, Lenkija, Suomija ir Švedija. |
| --- | --- |

5.

Susijusios valstybės narės: Danija, Vokietija, Estija, Latvija, Lietuva, Lenkija, Suomija ir Švedija.

| 6. | Pietų ir Vakarų jūriniai tinklai (angl. SW Offshore): jūrinių elektros energijos tinklų plėtra, integruoto jūrinio elektros energijos ir taip pat, kai tinkama, vandenilio tinklo plėtra ir susijusios jungtys Viduržemio jūroje, įskaitant Kadiso įlanką, ir kaimyniniuose vandenyse, siekiant iš atsinaujinančiųjų jūrinių energijos išteklių pagamintą elektros energiją ar, kai tinkama, vandenilį transportuoti į vartojimo ir kaupimo ar laikymo centrus arba padidinti tarpvalstybinius atsinaujinančiųjų išteklių energijos mainus.
  Susijusios valstybės narės: Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Malta ir Portugalija. |
| --- | --- |

6.

Susijusios valstybės narės: Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Malta ir Portugalija.

| 7. | Pietų ir Rytų jūriniai tinklai (angl. SE Offshore): jūrinių elektros energijos tinklų plėtra, integruoto jūrinio elektros energijos, taip pat, kai tinkama, vandenilio tinklo plėtra ir susijusios jungtys Viduržemio jūroje, Juodojoje jūroje ir kaimyniniuose vandenyse, siekiant iš atsinaujinančiųjų jūrinių išteklių energijos pagamintą elektros energiją ar, kai tinkama, vandenilį transportuoti į vartojimo ir kaupimo ar laikymo centrus arba padidinti tarpvalstybinius atsinaujinančiųjų išteklių energijos mainus.
  Susijusios valstybės narės: Bulgarija, Kroatija, Graikija, Italija, Kipras, Rumunija ir Slovėnija. |
| --- | --- |

7.

Susijusios valstybės narės: Bulgarija, Kroatija, Graikija, Italija, Kipras, Rumunija ir Slovėnija.

| 8. | Atlanto vandenyno jūriniai tinklai: jūrinių elektros energijos tinklų plėtra, integruoto jūrinio elektros energijos tinklo plėtra ir susijusios jungtys Šiaurės Atlanto vandenyne, siekiant iš atsinaujinančiųjų jūrinių išteklių pagamintą elektros energiją transportuoti į vartojimo ir kaupimo ar laikymo centrus ir padidinti tarpvalstybinius elektros energijos mainus.
  Susijusios valstybės narės: Airija, Ispanija, Prancūzija ir Portugalija. |
| --- | --- |

8.

Susijusios valstybės narės: Airija, Ispanija, Prancūzija ir Portugalija.

3.   VANDENILIO IR ELEKTROLIZERIŲ PRIORITETINIAI KORIDORIAI

| 9. | Vandenilio jungtys Vakarų Europoje (angl. HI West): vandenilio infrastruktūra ir dujų infrastruktūros paskirties keitimas, kurie sudaro sąlygas sukurti integruotą vandenilio bazinę infrastruktūrą, tiesiogiai ar netiesiogiai (per jungtį su trečiąja valstybe) jungia regiono šalis ir tenkina jų konkrečius vandenilio infrastruktūros poreikius, remia visos Sąjungos vandenilio transportavimo tinklo sukūrimą, be to, kiek tai susiję su salomis ir salų sistemomis, mažina energetinę izoliaciją, remia novatoriškus ir kitus sprendimus, kurie susiję su bent dviem valstybėmis narėmis ir kurie daro reikšmingą teigiamą poveikį Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslams ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslui, ir reikšmingai prisideda prie salų ir Sąjungos energetikos sistemos tvarumo.
  Elektrolizeriai: elektros energijos panaudojimo dujoms gaminti prietaikų diegimo rėmimas, kad būtų galima sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir prisidėti prie saugaus, efektyvaus ir patikimo sistemos eksploatavimo bei išmaniosios energetikos sistemos integravimo, be to, kiek tai susiję su salomis ir salų sistemomis, novatoriškų ir kitų sprendimų, kurie susiję su bent dviem valstybėmis narėmis ir kurie daro reikšmingą teigiamą poveikį Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslams ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslui, rėmimas, taip pat reikšmingas prisidėjimas prie salų ir Sąjungos energetikos sistemos tvarumo.
  Susijusios valstybės narės: Belgija, Čekija, Danija, Vokietija, Airija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Austrija ir Portugalija. |
| --- | --- |

9.

Elektrolizeriai: elektros energijos panaudojimo dujoms gaminti prietaikų diegimo rėmimas, kad būtų galima sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir prisidėti prie saugaus, efektyvaus ir patikimo sistemos eksploatavimo bei išmaniosios energetikos sistemos integravimo, be to, kiek tai susiję su salomis ir salų sistemomis, novatoriškų ir kitų sprendimų, kurie susiję su bent dviem valstybėmis narėmis ir kurie daro reikšmingą teigiamą poveikį Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslams ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslui, rėmimas, taip pat reikšmingas prisidėjimas prie salų ir Sąjungos energetikos sistemos tvarumo.

Susijusios valstybės narės: Belgija, Čekija, Danija, Vokietija, Airija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Austrija ir Portugalija.

| 10. | Vandenilio jungtys Vidurio Rytų ir Pietryčių Europoje (angl. HI East): vandenilio infrastruktūra ir dujų infrastruktūros paskirties keitimas, kurie sudaro sąlygas sukurti integruotą vandenilio bazinę infrastruktūrą, tiesiogiai ar netiesiogiai (per jungtį su trečiąja valstybe) jungia regiono šalis ir tenkina jų konkrečius vandenilio infrastruktūros poreikius, remia visos Sąjungos vandenilio transportavimo tinklo sukūrimą, be to, kiek tai susiję su salomis ir salų sistemomis, mažina energetinę izoliaciją, remia novatoriškus ir kitus sprendimus, kurie susiję su bent dviem valstybėmis narėmis ir kurie daro reikšmingą teigiamą poveikį Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslams ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslui, ir reikšmingai prisideda prie salų ir Sąjungos energetikos sistemos tvarumo.
  Elektrolizeriai: elektros energijos naudojimo dujoms gaminti prietaikų diegimo rėmimas, kad būtų galima sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir prisidėti prie saugaus, efektyvaus ir patikimo sistemos eksploatavimo bei išmaniosios energetikos sistemos integravimo, be to, kiek tai susiję su salomis ir salų sistemomis, novatoriškų ir kitų sprendimų, kurie susiję su bent dviem valstybėmis narėmis ir kurie daro reikšmingą teigiamą poveikį Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslams ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslui, rėmimas, taip pat reikšmingas prisidėjimas prie salų ir Sąjungos energetikos sistemos tvarumo.
  Susijusios valstybės narės: Bulgarija, Čekija, Vokietija, Graikija, Kroatija, Italija, Kipras, Vengrija, Austrija, Lenkija, Rumunija, Slovėnija ir Slovakija. |
| --- | --- |

10.

Elektrolizeriai: elektros energijos naudojimo dujoms gaminti prietaikų diegimo rėmimas, kad būtų galima sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir prisidėti prie saugaus, efektyvaus ir patikimo sistemos eksploatavimo bei išmaniosios energetikos sistemos integravimo, be to, kiek tai susiję su salomis ir salų sistemomis, novatoriškų ir kitų sprendimų, kurie susiję su bent dviem valstybėmis narėmis ir kurie daro reikšmingą teigiamą poveikį Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslams ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslui, rėmimas, taip pat reikšmingas prisidėjimas prie salų ir Sąjungos energetikos sistemos tvarumo.

Susijusios valstybės narės: Bulgarija, Čekija, Vokietija, Graikija, Kroatija, Italija, Kipras, Vengrija, Austrija, Lenkija, Rumunija, Slovėnija ir Slovakija.

| 11. | Baltijos energijos rinkos vandenilio jungčių planas (angl. BEMIP Hydrogen): vandenilio infrastruktūra ir dujų infrastruktūros paskirties keitimas, kurie sudaro sąlygas sukurti integruotą vandenilio bazinę infrastruktūrą, tiesiogiai ar netiesiogiai (per jungtį su trečiąja valstybe) jungia regiono šalis ir tenkina jų konkrečius vandenilio infrastruktūros poreikius, remia visos Sąjungos vandenilio transportavimo tinklo sukūrimą, be to, kiek tai susiję su salomis ir salų sistemomis, mažina energetinę izoliaciją, remia novatoriškus ir kitus sprendimus, kurie susiję su bent dviem valstybėmis narėmis ir kurie daro reikšmingą teigiamą poveikį Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslams ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslui, ir reikšmingai prisideda prie salų ir Sąjungos energetikos sistemos tvarumo.
  Elektrolizeriai: elektros energijos naudojimo dujoms gaminti prietaikų diegimo rėmimas, kad būtų galima sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir prisidėti prie saugaus, efektyvaus ir patikimo sistemos eksploatavimo bei išmaniosios energetikos sistemos integravimo, be to, kiek tai susiję su salomis ir salų sistemomis, novatoriškų ir kitų sprendimų, kurie susiję su bent dviem valstybėmis narėmis ir kurie daro reikšmingą teigiamą poveikį Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslams ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslui, rėmimas, taip pat reikšmingas prisidėjimas prie salų ir Sąjungos energetikos sistemos tvarumo.
  Susijusios valstybės narės: Danija, Vokietija, Estija, Latvija, Lietuva, Lenkija, Suomija ir Švedija. |
| --- | --- |

11.

Elektrolizeriai: elektros energijos naudojimo dujoms gaminti prietaikų diegimo rėmimas, kad būtų galima sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir prisidėti prie saugaus, efektyvaus ir patikimo sistemos eksploatavimo bei išmaniosios energetikos sistemos integravimo, be to, kiek tai susiję su salomis ir salų sistemomis, novatoriškų ir kitų sprendimų, kurie susiję su bent dviem valstybėmis narėmis ir kurie daro reikšmingą teigiamą poveikį Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslams ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslui, rėmimas, taip pat reikšmingas prisidėjimas prie salų ir Sąjungos energetikos sistemos tvarumo.

Susijusios valstybės narės: Danija, Vokietija, Estija, Latvija, Lietuva, Lenkija, Suomija ir Švedija.

4.   PRIORITETINĖS TEMINĖS SRITYS

| 12. | Išmaniųjų elektros tinklų diegimas: išmaniųjų tinklų technologijų taikymas visoje Sąjungoje, siekiant veiksmingai integruoti visų prie elektros tinklo prisijungusių naudotojų elgseną ir veiksmus, visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių ar decentralizuotųjų energijos išteklių elektros energijos gamybą dideliais kiekiais ir vartotojų paklausos atsaką, energijos kaupimą, elektrines transporto priemones ir kitus lankstumo šaltinius, be to, kiek tai susiję su salomis ir salų sistemomis, energetinės izoliacijos mažinimas, novatoriškų ir kitų sprendimų, kurie susiję su bent dviem valstybėmis narėmis ir kurie daro reikšmingą teigiamą poveikį Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslams ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslui, rėmimas ir reikšmingas prisidėjimas prie salų ir Sąjungos energetikos sistemos tvarumo.
  Susijusios valstybės narės: visos. |
| --- | --- |

12.

Susijusios valstybės narės: visos.

| 13. | Tarpvalstybinis anglies dioksido tinklas: anglies dioksido transportavimo ir saugojimo infrastruktūros tarp valstybių narių ir su kaimyninėmis trečiosiomis valstybėmis, kuriose surenkamas ir saugomas anglies dioksidas, skirtos surinkto pramonės įrenginių anglies dioksido saugojimui nuolatinio geologinio saugojimo tikslais, taip pat anglies dioksido panaudojimo sintetinių degalų dujoms gaminti, kai užtikrinamas anglies dioksido neutralizavimas visam laikui, plėtra.
  Susijusios valstybės narės: visos. |
| --- | --- |

13.

Susijusios valstybės narės: visos.

| 14. | Išmanieji dujų tinklai: išmaniųjų dujų tinklų technologijų taikymas visoje Sąjungoje, siekiant veiksmingai integruoti įvairius mažo anglies dioksido pėdsako ir visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių dujų šaltinius į dujų tinklą, remti novatoriškų ir skaitmeninių tinklo valdymo sprendimų diegimą ir sudaryti palankesnes sąlygas išmaniosios energetikos sektoriaus integravimui ir paklausos atsakui, įskaitant susijusius fizinius patobulinimus, jeigu jie būtini siekiant užtikrinti mažo anglies dioksido pėdsako ir visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių dujų integravimo įrangos ir įrenginių veikimą.
  Susijusios valstybės narės: visos. |
| --- | --- |

14.

Susijusios valstybės narės: visos.

---

II PRIEDAS

ENERGETIKOS INFRASTRUKTŪROS KATEGORIJOS

Siekiant įgyvendinti I priede nustatytus energetikos infrastruktūros prioritetus, plėtotina šių kategorijų energetikos infrastruktūra:

| 1. | elektros energetikos sektoriuje:






  a) | aukštos ir labai aukštos įtampos orinės perdavimo linijos, kertančios sieną arba esančios vienos valstybės narės teritorijoje, įskaitant išskirtinę ekonominę zoną, jeigu jos suprojektuotos 220 kV ar aukštesnei įtampai, ir požeminiai bei povandeniniai perdavimo kabeliai, jeigu jie suprojektuoti 150 kV ar aukštesnei įtampai. Valstybių narių ir mažų izoliuotų sistemų, kurių visos perdavimo sistemos įtampa yra žemesnė, atveju tos įtampos ribos yra lygios aukščiausiam jų atitinkamų elektros energetikos sistemų įtampos lygiui; |
| --- | --- | --- |

1.

elektros energetikos sektoriuje:

a)

aukštos ir labai aukštos įtampos orinės perdavimo linijos, kertančios sieną arba esančios vienos valstybės narės teritorijoje, įskaitant išskirtinę ekonominę zoną, jeigu jos suprojektuotos 220 kV ar aukštesnei įtampai, ir požeminiai bei povandeniniai perdavimo kabeliai, jeigu jie suprojektuoti 150 kV ar aukštesnei įtampai. Valstybių narių ir mažų izoliuotų sistemų, kurių visos perdavimo sistemos įtampa yra žemesnė, atveju tos įtampos ribos yra lygios aukščiausiam jų atitinkamų elektros energetikos sistemų įtampos lygiui;

| b) | bet kuri prie a punkte nurodytos energetikos infrastruktūros kategorijos priskiriama įranga ar įrenginys, kurie sudaro sąlygas perduoti jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją iš jūrinių gamybos objektų (jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių elektros energetikos infrastruktūra); |
| --- | --- |

b)

bet kuri prie a punkte nurodytos energetikos infrastruktūros kategorijos priskiriama įranga ar įrenginys, kurie sudaro sąlygas perduoti jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją iš jūrinių gamybos objektų (jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių elektros energetikos infrastruktūra);

| c) | atskiri ar sugrupuoti energijos kaupimo įrenginiai, naudojami energijai nuolat ar laikinai kaupti antžeminiuose ar požeminiuose įrenginiuose arba geologiniuose objektuose, jei jie yra tiesiogiai prijungti prie aukštos įtampos elektros perdavimo linijų ir skirstomųjų linijų, suprojektuotų 110 kV ar aukštesnei įtampai. Valstybių narių ir mažų izoliuotų sistemų, kurių visos perdavimo sistemos įtampa yra žemesnė, atveju tos įtampos ribos yra lygios aukščiausiam jų atitinkamų elektros energetikos sistemų įtampos lygiui; |
| --- | --- |

c)

atskiri ar sugrupuoti energijos kaupimo įrenginiai, naudojami energijai nuolat ar laikinai kaupti antžeminiuose ar požeminiuose įrenginiuose arba geologiniuose objektuose, jei jie yra tiesiogiai prijungti prie aukštos įtampos elektros perdavimo linijų ir skirstomųjų linijų, suprojektuotų 110 kV ar aukštesnei įtampai. Valstybių narių ir mažų izoliuotų sistemų, kurių visos perdavimo sistemos įtampa yra žemesnė, atveju tos įtampos ribos yra lygios aukščiausiam jų atitinkamų elektros energetikos sistemų įtampos lygiui;

| d) | bet kuri įranga ar įrenginys, būtini saugiam, patikimam ir veiksmingam a, b ir c punktuose nurodytų sistemų veikimui užtikrinti, įskaitant visų lygių įtampos ir pastočių apsaugos, stebėsenos bei kontrolės sistemas; |
| --- | --- |

d)

bet kuri įranga ar įrenginys, būtini saugiam, patikimam ir veiksmingam a, b ir c punktuose nurodytų sistemų veikimui užtikrinti, įskaitant visų lygių įtampos ir pastočių apsaugos, stebėsenos bei kontrolės sistemas;

| e) | išmanieji elektros tinklai: įranga ar įrenginys, skaitmeninės sistemos ir komponentai, integruojantys informacines ir ryšių technologijas (IRT) per veikiančias skaitmenines platformas, kontrolės sistemas ir jutiklių technologijas perdavimo ir vidutinės bei aukštos įtampos skirstymo lygmenimis, siekiant užtikrinti veiksmingesnį ir pažangesnį elektros energijos perdavimo ir skirstymo tinklą, didesnį pajėgumą integruoti naujas gamybos, energijos kaupimo ir vartojimo formas ir sudarant palankesnes sąlygas naujiems verslo modeliams bei rinkos struktūroms, įskaitant investicijas į salas ir salų sistemas, siekiant sumažinti energetinę izoliaciją, remti novatoriškus ir kitus sprendimus, kurie susiję su bent dviem valstybėmis narėmis ir kurie daro reikšmingą teigiamą poveikį Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslams ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslui, ir reikšmingai prisidėti prie salų ir Sąjungos energetikos sistemos tvarumo; |
| --- | --- |

e)

išmanieji elektros tinklai: įranga ar įrenginys, skaitmeninės sistemos ir komponentai, integruojantys informacines ir ryšių technologijas (IRT) per veikiančias skaitmenines platformas, kontrolės sistemas ir jutiklių technologijas perdavimo ir vidutinės bei aukštos įtampos skirstymo lygmenimis, siekiant užtikrinti veiksmingesnį ir pažangesnį elektros energijos perdavimo ir skirstymo tinklą, didesnį pajėgumą integruoti naujas gamybos, energijos kaupimo ir vartojimo formas ir sudarant palankesnes sąlygas naujiems verslo modeliams bei rinkos struktūroms, įskaitant investicijas į salas ir salų sistemas, siekiant sumažinti energetinę izoliaciją, remti novatoriškus ir kitus sprendimus, kurie susiję su bent dviem valstybėmis narėmis ir kurie daro reikšmingą teigiamą poveikį Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslams ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslui, ir reikšmingai prisidėti prie salų ir Sąjungos energetikos sistemos tvarumo;

| f) | bet kuri prie a punkte nurodytos energetikos infrastruktūros kategorijos priskiriama įranga ar įrenginys, turintys dvejopą funkciją: jungties ir jūrinių tinklų prijungimo sistemos iš jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos objektų į dvi ar daugiau valstybių narių ar trečiųjų valstybių, dalyvaujančių į Sąjungos sąrašą įtrauktuose projektuose, įskaitant šios įrangos tąsą sausumoje iki pirmosios pastotės sausumos perdavimo sistemoje, taip pat bet kokią gretimą jūrinę įrangą ar įrenginį, būtinus saugiam, patikimam ir veiksmingam sistemų veikimui užtikrinti, įskaitant apsaugos, stebėsenos bei kontrolės sistemas ir būtinas pastotes, jeigu jos taip pat užtikrina technologijų sąveikumą, inter alia, skirtingų technologijų sąsajų suderinamumą (jūriniai tinklai, skirti atsinaujinančiųjų išteklių energijai); |
| --- | --- |

f)

bet kuri prie a punkte nurodytos energetikos infrastruktūros kategorijos priskiriama įranga ar įrenginys, turintys dvejopą funkciją: jungties ir jūrinių tinklų prijungimo sistemos iš jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos objektų į dvi ar daugiau valstybių narių ar trečiųjų valstybių, dalyvaujančių į Sąjungos sąrašą įtrauktuose projektuose, įskaitant šios įrangos tąsą sausumoje iki pirmosios pastotės sausumos perdavimo sistemoje, taip pat bet kokią gretimą jūrinę įrangą ar įrenginį, būtinus saugiam, patikimam ir veiksmingam sistemų veikimui užtikrinti, įskaitant apsaugos, stebėsenos bei kontrolės sistemas ir būtinas pastotes, jeigu jos taip pat užtikrina technologijų sąveikumą, inter alia, skirtingų technologijų sąsajų suderinamumą (jūriniai tinklai, skirti atsinaujinančiųjų išteklių energijai);

| 2. | išmaniųjų dujų tinklų sektoriuje: bet kuri iš toliau išvardytos įrangos ar bet kuris iš toliau išvardytų įrenginių, kuriais siekiama sudaryti sąlygas ir palengvinti įvairių mažo anglies dioksido pėdsako ir visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių dujų, įskaitant biometaną ar vandenilį, integravimą į dujų tinklą: skaitmeninės sistemos ir komponentai, integruojantys IRT, kontrolės sistemas ir jutiklių technologijas, kad būtų galima vykdyti interaktyvią ir pažangią dujų gamybos, perdavimo, skirstymo, laikymo ir vartojimo dujų tinkle stebėseną, matavimą, kokybės kontrolę ir valdymą. Be to, tokie projektai taip pat gali apimti įrangą, kurią įrengus galima užtikrinti reversinius srautus nuo skirstymo iki perdavimo lygio, įskaitant susijusius fizinius patobulinimus, jeigu jie būtini siekiant užtikrinti mažo anglies dioksido pėdsako ir visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių dujų integravimo įrangos ir įrenginių veikimą; |
| --- | --- |

2.

išmaniųjų dujų tinklų sektoriuje: bet kuri iš toliau išvardytos įrangos ar bet kuris iš toliau išvardytų įrenginių, kuriais siekiama sudaryti sąlygas ir palengvinti įvairių mažo anglies dioksido pėdsako ir visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių dujų, įskaitant biometaną ar vandenilį, integravimą į dujų tinklą: skaitmeninės sistemos ir komponentai, integruojantys IRT, kontrolės sistemas ir jutiklių technologijas, kad būtų galima vykdyti interaktyvią ir pažangią dujų gamybos, perdavimo, skirstymo, laikymo ir vartojimo dujų tinkle stebėseną, matavimą, kokybės kontrolę ir valdymą. Be to, tokie projektai taip pat gali apimti įrangą, kurią įrengus galima užtikrinti reversinius srautus nuo skirstymo iki perdavimo lygio, įskaitant susijusius fizinius patobulinimus, jeigu jie būtini siekiant užtikrinti mažo anglies dioksido pėdsako ir visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių dujų integravimo įrangos ir įrenginių veikimą;

| 3. | vandenilio sektoriuje:






  a) | vandeniliui transportuoti skirti perdavimo vamzdynai, įskaitant pakeistos paskirties gamtinių dujų infrastruktūrą, kuriuos daugiausia sudaro aukšto slėgio vandenilio vamzdynai, kuriais skaidriai ir nediskriminuojant suteikiama prieiga keletui tinklo naudotojų; |
| --- | --- | --- |

3.

vandenilio sektoriuje:

a)

vandeniliui transportuoti skirti perdavimo vamzdynai, įskaitant pakeistos paskirties gamtinių dujų infrastruktūrą, kuriuos daugiausia sudaro aukšto slėgio vandenilio vamzdynai, kuriais skaidriai ir nediskriminuojant suteikiama prieiga keletui tinklo naudotojų;

| b) | saugyklos, prijungtos prie a punkte nurodytų aukšto slėgio vandenilio vamzdynų; |
| --- | --- |

b)

saugyklos, prijungtos prie a punkte nurodytų aukšto slėgio vandenilio vamzdynų;

| c) | suskystinto vandenilio arba vandenilio, įterpto į kitas chemines medžiagas, priėmimo, laikymo ir pakartotinio dujinimo arba slėgio mažinimo įrenginiai, naudojami, kai taikytina, siekiant įleisti vandenilį į tinklą; |
| --- | --- |

c)

suskystinto vandenilio arba vandenilio, įterpto į kitas chemines medžiagas, priėmimo, laikymo ir pakartotinio dujinimo arba slėgio mažinimo įrenginiai, naudojami, kai taikytina, siekiant įleisti vandenilį į tinklą;

| d) | bet kokia įranga ar įrenginys, būtini tam, kad vandenilio sistema veiktų saugiai, patikimai ir veiksmingai arba kad būtų užtikrintas pajėgumas transportuoti abiem kryptimis, įskaitant kompresorines; |
| --- | --- |

d)

bet kokia įranga ar įrenginys, būtini tam, kad vandenilio sistema veiktų saugiai, patikimai ir veiksmingai arba kad būtų užtikrintas pajėgumas transportuoti abiem kryptimis, įskaitant kompresorines;

| e) | bet kokia įranga ar įrenginys, sudarantys sąlygas naudoti vandenilį ar iš vandenilio pagamintus degalus transporto sektoriuje TEN-T pagrindiniame tinkle, nustatytame pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1315/2013 (1) III skyrių. |
| --- | --- |

e)

bet kokia įranga ar įrenginys, sudarantys sąlygas naudoti vandenilį ar iš vandenilio pagamintus degalus transporto sektoriuje TEN-T pagrindiniame tinkle, nustatytame pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1315/2013 (1) III skyrių.

Bet kuri a–d punktuose nurodyta infrastruktūra gali būti naujai pastatyta infrastruktūra arba pakeistos buvusios gamtinių dujų paskirties infrastruktūra, skirta vandeniliui, arba jų derinys;

| 4. | elektrolizerių įrenginių sektoriuje:






  a) | elektrolizeriai, kurie:






  i) | turi ne mažesnį kaip 50 MW pajėgumą, kurį užtikrina vienas elektrolizeris arba elektrolizerių grupė, sudaranti vieną suderintą projektą; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

elektrolizerių įrenginių sektoriuje:

a)

elektrolizeriai, kurie:

i)

turi ne mažesnį kaip 50 MW pajėgumą, kurį užtikrina vienas elektrolizeris arba elektrolizerių grupė, sudaranti vieną suderintą projektą;

| ii) | užtikrina gamybą, kuri atitinka reikalavimą sumažinti per gyvavimo ciklą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 70 %, palyginti su lyginamuoju 94 g CO2eq/MJ iškastiniu kuru, kaip nustatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnio 2 dalyje ir V priede. Per gyvavimo ciklą sumažintas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis apskaičiuojamas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalyje nurodytą metodiką arba, alternatyviai, taikant ISO 14067 ar ISO 14064–1. Į išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį per gyvavimo ciklą turi būti įtrauktas netiesiogiai išmestas teršalų kiekis. Kiekybiškai įvertintas per gyvavimo ciklą išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimas tikrinamas, kai taikoma, pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnį arba jį tikrina nepriklausoma trečioji šalis ir |
| --- | --- |

ii)

užtikrina gamybą, kuri atitinka reikalavimą sumažinti per gyvavimo ciklą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 70 %, palyginti su lyginamuoju 94 g CO2eq/MJ iškastiniu kuru, kaip nustatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnio 2 dalyje ir V priede. Per gyvavimo ciklą sumažintas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis apskaičiuojamas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalyje nurodytą metodiką arba, alternatyviai, taikant ISO 14067 ar ISO 14064–1. Į išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį per gyvavimo ciklą turi būti įtrauktas netiesiogiai išmestas teršalų kiekis. Kiekybiškai įvertintas per gyvavimo ciklą išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimas tikrinamas, kai taikoma, pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnį arba jį tikrina nepriklausoma trečioji šalis ir

| iii) | atlieka su tinklu susijusią funkciją, visų pirma atsižvelgiant į bendrą sistemos lankstumą ir bendrą elektros ir vandenilio tinklų sistemos efektyvumą; |
| --- | --- |

iii)

atlieka su tinklu susijusią funkciją, visų pirma atsižvelgiant į bendrą sistemos lankstumą ir bendrą elektros ir vandenilio tinklų sistemos efektyvumą;

| b) | susijusi įranga, įskaitant vamzdynų jungtis su tinklu; |
| --- | --- |

b)

susijusi įranga, įskaitant vamzdynų jungtis su tinklu;

| 5. | anglies dioksido sektoriuje:






  a) | anglies dioksidui skirti vamzdynai, išskyrus gavybos vamzdyno tinklą, naudojami anglies dioksidui transportuoti iš daugiau nei vieno šaltinio anglies dioksido nuolatinio geologinio saugojimo tikslais pagal Direktyvą 2009/31/EB; |
| --- | --- | --- |

5.

anglies dioksido sektoriuje:

a)

anglies dioksidui skirti vamzdynai, išskyrus gavybos vamzdyno tinklą, naudojami anglies dioksidui transportuoti iš daugiau nei vieno šaltinio anglies dioksido nuolatinio geologinio saugojimo tikslais pagal Direktyvą 2009/31/EB;

| b) | stacionarūs įrenginiai anglies dioksidui skystinti, tarpinės saugyklos ir anglies dioksido konverteriai, siekiant jį toliau transportuoti vamzdynais ir anglies dioksidui skirtu transportu, pavyzdžiui, laivais, baržomis, sunkvežimiais ir traukiniais; |
| --- | --- |

b)

stacionarūs įrenginiai anglies dioksidui skystinti, tarpinės saugyklos ir anglies dioksido konverteriai, siekiant jį toliau transportuoti vamzdynais ir anglies dioksidui skirtu transportu, pavyzdžiui, laivais, baržomis, sunkvežimiais ir traukiniais;

| c) | nedarant poveikio jokiam anglies dioksido geologinio saugojimo draudimui valstybėje narėje, paviršiaus ir įleidimo įrenginiai, susiję su geologinėje formacijoje esančia infrastruktūra, kuri pagal Direktyvą 2009/31/EB naudojama nuolatiniam geologiniam anglies dioksido saugojimui, jei tie įrenginiai nesusiję su anglies dioksido naudojimu veiksmingesnei angliavandenilių gavybai ir yra būtini, kad anglies dioksidą būtų galima transportuoti ir saugoti tarpvalstybiniu mastu; |
| --- | --- |

c)

nedarant poveikio jokiam anglies dioksido geologinio saugojimo draudimui valstybėje narėje, paviršiaus ir įleidimo įrenginiai, susiję su geologinėje formacijoje esančia infrastruktūra, kuri pagal Direktyvą 2009/31/EB naudojama nuolatiniam geologiniam anglies dioksido saugojimui, jei tie įrenginiai nesusiję su anglies dioksido naudojimu veiksmingesnei angliavandenilių gavybai ir yra būtini, kad anglies dioksidą būtų galima transportuoti ir saugoti tarpvalstybiniu mastu;

| d) | bet kokia įranga ar įrenginys, būtini tinkamam, saugiam ir veiksmingam atitinkamos sistemos eksploatavimui, įskaitant apsaugos, stebėsenos bei kontrolės sistemas. |
| --- | --- |

d)

bet kokia įranga ar įrenginys, būtini tinkamam, saugiam ir veiksmingam atitinkamos sistemos eksploatavimui, įskaitant apsaugos, stebėsenos bei kontrolės sistemas.

---

(1)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (OL L 348, 2013 12 20, p. 1).

---

III PRIEDAS

REGIONINIAI PROJEKTŲ SĄRAŠAI

1.   GRUPĖMS TAIKOMOS TAISYKLĖS

| 1. | Nacionalinių reguliavimo institucijų kompetencijai priskiriamos energetikos infrastruktūros atveju kiekvieną grupę sudaro atitinkamai valstybių narių, nacionalinių reguliavimo institucijų, PSO, taip pat Komisijos, Agentūros, ES SSO subjekto ir ENTSO-E arba ENTSO-G atstovai.
  Kitų energetikos infrastruktūros kategorijų atveju kiekvieną grupę sudaro Komisija ir valstybių narių atstovai, projektų rengėjai, susiję su kiekvienu iš atitinkamų I priede nustatytų prioritetų. |
| --- | --- |

1.

Kitų energetikos infrastruktūros kategorijų atveju kiekvieną grupę sudaro Komisija ir valstybių narių atstovai, projektų rengėjai, susiję su kiekvienu iš atitinkamų I priede nustatytų prioritetų.

| 2. | Priklausomai nuo į Sąjungos sąrašą pretenduojančių patekti projektų skaičiaus, regioninės infrastruktūros spragų ir rinkos pokyčių, grupės ir grupių sprendimo priėmimo organai reikiamu mastu gali pasidalyti, susijungti ar posėdžiauti būdami skirtingų sudėčių, kad aptartų visoms grupėms bendrus arba tik tam tikriems regionams aktualius klausimus. Tai gali būti klausimai, susiję su tarpregioniniu nuoseklumu arba į regioninių sąrašų projektus įtrauktų pasiūlytų projektų skaičiumi, kuris gali tapti pernelyg didelis. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kiekviena grupė organizuoja savo darbą atsižvelgdama į regioninio bendradarbiavimo pastangas pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2009 12 straipsnį, Reglamento (ES) 2019/943 34 straipsnį, Direktyvos 2009/73/EB 7 straipsnį bei Direktyvos (ES) 2019/944 61 straipsnį ir kitas esamas regioninio bendradarbiavimo struktūras. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kiekviena grupė pakviečia projekto, kuris gali būti tinkamas bendro intereso projektų atrankai, rengėjus, taip pat nacionalinių administravimo institucijų, reguliavimo institucijų bei pilietinės visuomenės atstovus ir PSO iš trečiųjų valstybių, kai tai tikslinga siekiant įgyvendinti I priede nustatytus atitinkamus energetikos infrastruktūros prioritetinius koridorius ir sritis. Sprendimas pakviesti trečiųjų valstybių atstovus priimamas bendru sutarimu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | I priedo 2 skirsnyje nustatytų energetikos infrastruktūros prioritetinių koridorių klausimais kiekviena grupė, jei tikslinga, pakviečia prieigos prie jūros neturinčių valstybių narių, kompetentingų institucijų, nacionalinių reguliavimo institucijų ir PSO atstovus. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kiekviena grupė, jei tikslinga, kviečia atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams atstovaujančias organizacijas, įskaitant atstovus iš trečiųjų valstybių, ir, kai manoma, kad tai tikslinga, kviečia tiesiogiai dalyvauti suinteresuotuosius subjektus, įskaitant gamintojus, SSO, tiekėjus, vartotojus, vietos gyventojus ir Sąjungoje įsikūrusias aplinkos apsaugos organizacijas, kad jie pateiktų savo srities ekspertines žinias. Kiekviena grupė rengia klausymus ar konsultacijas, jei jai to reikia vykdant savo užduotis. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kalbant apie grupių posėdžius, Komisija suinteresuotiesiems subjektams prieinamoje platformoje skelbia vidaus taisykles, atnaujintą organizacijų narių sąrašą, reguliariai atnaujinamą informaciją apie darbo pažangą, posėdžių darbotvarkes ir posėdžių protokolus, jei tokių turima. Grupių sprendimų priėmimo organų svarstymai ir projektų reitingavimas pagal 4 straipsnio 5 dalį yra konfidencialūs. Visi sprendimai dėl regioninių grupių veikimo ir darbo priimami bendru valstybių narių ir Komisijos sutarimu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Komisija, Agentūra ir grupės siekia grupių veiklos nuoseklumo. Tuo tikslu Komisija ir Agentūra, kai tikslinga, užtikrina, kad atitinkamos grupės keistųsi informacija apie visą tarpregioninės svarbos darbą. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Nacionalinių reguliavimo institucijų ir Agentūros dalyvavimas grupių veikloje netrukdo vykdyti jų uždavinių ir pareigų pagal šį reglamentą arba pagal Reglamentą (ES) 2019/942, Direktyvos 2009/73/EB 40 bei 41 straipsnius ir Direktyvos (ES) 2019/944 58, 59 bei 60 straipsnius. |
| --- | --- |

9.

2.   REGIONINIŲ SĄRAŠŲ SUDARYMO PROCEDŪRA

| 1. | Projekto, kuris gali būti tinkamas į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų atrankai, rengėjai, pageidaujantys, kad projektui būtų suteiktas kuris nors statusas, grupei pateikia prašymą projektą atrinkti kaip į Sąjungos sąrašą įtrauktą projektą, pateikdami:






  a) | savo projektų indėlio įgyvendinant I priede nustatytus prioritetus įvertinimą; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

savo projektų indėlio įgyvendinant I priede nustatytus prioritetus įvertinimą;

| b) | nuorodą į atitinkamą projekto kategoriją, nustatytą II priede; |
| --- | --- |

b)

nuorodą į atitinkamą projekto kategoriją, nustatytą II priede;

| c) | analizę, kaip laikomasi 4 straipsnyje nustatytų atitinkamų kriterijų; |
| --- | --- |

c)

analizę, kaip laikomasi 4 straipsnyje nustatytų atitinkamų kriterijų;

| d) | kalbant apie projektus, kurių brandumo lygis yra pakankamas, konkretaus projekto sąnaudų ir naudos analizę, atitinkančią metodikas, parengtas pagal 11 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

kalbant apie projektus, kurių brandumo lygis yra pakankamas, konkretaus projekto sąnaudų ir naudos analizę, atitinkančią metodikas, parengtas pagal 11 straipsnį;

| e) | kalbant apie abipusio intereso projektus, valstybių, kurioms daromas tiesioginis poveikis, Vyriausybių pritarimo raštus, kuriuose pareiškiama jų parama projektui, arba kitus neprivalomus susitarimus; |
| --- | --- |

e)

kalbant apie abipusio intereso projektus, valstybių, kurioms daromas tiesioginis poveikis, Vyriausybių pritarimo raštus, kuriuose pareiškiama jų parama projektui, arba kitus neprivalomus susitarimus;

| f) | visą kitą projektui įvertinti svarbią informaciją. |
| --- | --- |

f)

visą kitą projektui įvertinti svarbią informaciją.

| 2. | Visi gavėjai užtikrina neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumą. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prie šio reglamento II priedo 1 punkto a, b, c, d ir f papunkčiuose nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriami pasiūlyti bendro intereso elektros energijos perdavimo ir kaupimo projektai turi būti įtraukti į naujausią turimą visos Sąjungos elektros energijos sektoriaus dešimties metų tinklo plėtros planą, kurį pagal Reglamento (ES) 2019/943 30 straipsnį parengė ENTSO-E. Prie šio reglamento II priedo 1 punkto b ir f papunkčiuose nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriami siūlomi bendro intereso elektros energijos perdavimo projektai turi būti parengti pagal šio reglamento 14 straipsnio 2 dalyje nurodytą integruotų jūrinių tinklų plėtros ir tinklo sustiprinimo planą ir būti su juo suderinami. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nuo 2024 m. sausio 1 d. prie šio reglamento II priedo 3 punkte nustatytų energetikos infrastruktūros kategorijų priskiriami pasiūlyti bendro intereso vandenilio projektai turi būti įtraukti į naujausią turimą visos Bendrijos dujų sektoriaus dešimties metų tinklo plėtros planą, kurį pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2009 8 straipsnį parengė ENTSO-G. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ne vėliau kaip 2022 m. birželio 30 d., o vėliau – dėl kiekvieno visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros plano ENTSO-E ir ENTSO-G paskelbia atnaujintas gaires dėl projektų įtraukimo į savo atitinkamą visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planą, kaip nurodyta 3 ir 4 punktuose, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir procedūros skaidrumas. Visų projektų, įtrauktų į tuo metu galiojantį Sąjungos sąrašą, atžvilgiu gairėse nustatomas supaprastinta įtraukimo į visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planus procedūra, atsižvelgiant į dokumentus ir duomenis, jau pateiktus per ankstesnį visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros plano procedūrą, jei jau pateikti dokumentai ir duomenys tebegalioja.
  ENTSO-E ir ENTSO-G konsultuojasi su Komisija ir Agentūra dėl savo atitinkamų gairių dėl projektų įtraukimo į visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planus projektų ir tinkamai atsižvelgia į Komisijos ir Agentūros rekomendacijas prieš paskelbdami galutines gaires. |
| --- | --- |

5.

ENTSO-E ir ENTSO-G konsultuojasi su Komisija ir Agentūra dėl savo atitinkamų gairių dėl projektų įtraukimo į visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planus projektų ir tinkamai atsižvelgia į Komisijos ir Agentūros rekomendacijas prieš paskelbdami galutines gaires.

| 6. | Prie II priedo 5 punkte nustatytos energetikos infrastruktūros kategorijos priskiriami siūlomi anglies dioksido transportavimo ir saugojimo projektai pateikiami kaip bent dviejų valstybių narių parengto tarpvalstybinio anglies dioksido transportavimo ir saugojimo infrastruktūros plėtros plano, kurį atitinkamos valstybės narės arba tų valstybių narių paskirti subjektai pateikia Komisijai, dalis. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ENTSO-E ir ENTSO-G pateikia grupėms informaciją apie tai, kaip jie taikė gaires siekdami įvertinti įtrauktį į visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planus. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kalbant apie projektus, kurie priskiriami nacionalinių reguliavimo institucijų kompetencijai, nacionalinės reguliavimo institucijos ir, prireikus, Agentūra, kai įmanoma, vykdydamos regioninį bendradarbiavimą pagal Direktyvos 2009/73/EB 7 straipsnį ir Direktyvos (ES) 2019/944 61 straipsnį, tikrina, ar kriterijai bei sąnaudų ir naudos analizės metodika taikomi nuosekliai, ir įvertina jų tarpvalstybinę svarbą. Savo vertinimą jos pateikia grupei. Komisija užtikrina, kad šio reglamento 4 straipsnyje ir IV priede nurodyti kriterijai ir metodikos būtų taikomi suderintai, siekiant užtikrinti regioninių grupių veiklos nuoseklumą. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kalbant apie kitus projektus nei šio priedo 8 punkte nurodyti projektai, Komisija įvertina, kaip taikomi šio reglamento 4 straipsnyje nustatyti kriterijai. Komisija taip pat atsižvelgia į galimybę ateityje išplėsti taikymo sritį, įtraukiant papildomas valstybes nares. Komisija savo vertinimą pateikia grupei. Kalbant apie projektus, kuriems prašoma suteikti abipusio intereso projekto statusą, trečiųjų valstybių atstovai ir reguliavimo institucijos kviečiami į vertinimo pristatymą. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kiekviena valstybė narė, su kurios teritorija pasiūlytas projektas nėra susijęs, bet kuriai projektas gali daryti potencialų grynąjį teigiamą poveikį arba galimą reikšmingą poveikį, pavyzdžiui, aplinkai arba jos teritorijoje esančios energetikos infrastruktūros eksploatavimui, gali pateikti nuomonę grupei, nurodydama klausimus, kurie jai kelia susirūpinimą. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Grupei priklausančios valstybės narės prašymu grupė išnagrinėja pagrįstas priežastis, kurias valstybė narė pateikia pagal 3 straipsnio 3 dalį ir dėl kurių ji nepatvirtina su jos teritorija susijusio projekto. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Grupė apsvarsto, ar principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ taikomas nustatant regioninės infrastruktūros poreikius ir kiekvienam iš pretenduojančių projektų. Grupė visų pirma svarsto tokius sprendimus, kaip paklausos valdymas, rinkos organizavimo sprendimai, skaitmeninių sprendimų įgyvendinimas ir statinių renovacija, kaip prioritetinius sprendimus, kai manoma, kad jie yra ekonomiškai efektyvesni visos sistemos požiūriu nei naujos pasiūlos infrastruktūros statyba. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Grupė surengia posėdį, kad išanalizuotų ir sureitinguotų pasiūlytus projektus, remdamasi skaidriu projektų vertinimu, naudodama 4 straipsnyje nustatytus kriterijus ir atsižvelgdama į reguliavimo institucijų vertinimą arba į Komisijos vertinimą dėl projektų, kurie nepriskiriami nacionalinių reguliavimo institucijų kompetencijai. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Grupių parengti nacionalinių reguliavimo institucijų kompetencijai priskiriamų pasiūlytų projektų regioninių sąrašų projektai kartu su šio skirsnio 10 punkte nurodytomis nuomonėmis pateikiami Agentūrai likus šešiems mėnesiams iki Sąjungos sąrašo patvirtinimo dienos. Agentūra regioninių sąrašų projektus ir pridedamas nuomones įvertina per tris mėnesius nuo jų gavimo dienos. Agentūra pateikia nuomonę dėl regioninių sąrašų projektų, ypač dėl nuoseklaus kriterijų taikymo bei sąnaudų ir naudos analizės visuose regionuose. Agentūros nuomonė priimama pagal Reglamento (ES) 2019/942 22 straipsnio 5 dalyje nurodytą procedūrą. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Per vieną mėnesį nuo Agentūros nuomonės gavimo dienos kiekvienos grupės sprendimų priėmimo organas patvirtina galutinį pasiūlytų projektų regioninį sąrašą, laikydamasis 3 straipsnio 3 dalies nuostatų, remdamasis grupių pasiūlymu ir atsižvelgdamas į Agentūros nuomonę bei nacionalinių reguliavimo institucijų atliktą vertinimą, pateiktą pagal 8 punktą, arba į Komisijos pagal 9 punktą atliktą pasiūlytų projektų, kurie nepriskiriami nacionalinių reguliavimo institucijų kompetencijai, vertinimą ir Komisijos rekomendacijas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad į Sąjungos sąrašą įtrauktų projektų skaičius nebūtų pernelyg didelis, ypač prie sienų, kur esama konkuruojančių ar galinčių tapti konkuruojančiais projektų. Grupių sprendimų priėmimo organai Komisijai pateikia galutinius regioninius sąrašus kartu su 10 punkte nurodytomis nuomonėmis. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Jei, remiantis regioninių sąrašų projektais ir atsižvelgus į Agentūros nuomonę, bendras projektų, kuriuos siūloma įtraukti į Sąjungos sąrašą, skaičius yra pernelyg didelis, Komisija kiekvienai atitinkamai grupei rekomenduoja neįtraukti į regioninį sąrašą projektų, kuriuos atitinkama grupė, reitinguodama pagal 4 straipsnio 5 dalį, priskyrė prie žemiausio reitingo projektų. |
| --- | --- |

16.

---

IV PRIEDAS

TAISYKLĖS IR RODIKLIAI, SUSIJĘ SU PROJEKTŲ KRITERIJAIS

1.

| a) | elektros energijos perdavimo atveju, įgyvendinus projektą tinklo perdavimo pajėgumas arba komerciniams srautams prieinamas pajėgumas prie tos valstybės narės sienos su viena ar keliomis kitomis valstybėmis narėmis padidėja, todėl tarpvalstybinio tinklo perdavimo pajėgumas prie tos valstybės narės sienos su viena ar keliomis kitomis valstybėmis narėmis padidėja bent 500 megavatų (toliau – MW), palyginti su padėtimi, kai projekto objektas nebuvo perduotas eksploatuoti, arba įgyvendinus projektą sumažėja nesujungtų sistemų energetinė izoliacija vienoje ar daugiau valstybių narių ir tarpvalstybinis tinklo perdavimo pajėgumas prie dviejų valstybių narių sienos padidėja bent 200 MW; |
| --- | --- |

a)

elektros energijos perdavimo atveju, įgyvendinus projektą tinklo perdavimo pajėgumas arba komerciniams srautams prieinamas pajėgumas prie tos valstybės narės sienos su viena ar keliomis kitomis valstybėmis narėmis padidėja, todėl tarpvalstybinio tinklo perdavimo pajėgumas prie tos valstybės narės sienos su viena ar keliomis kitomis valstybėmis narėmis padidėja bent 500 megavatų (toliau – MW), palyginti su padėtimi, kai projekto objektas nebuvo perduotas eksploatuoti, arba įgyvendinus projektą sumažėja nesujungtų sistemų energetinė izoliacija vienoje ar daugiau valstybių narių ir tarpvalstybinis tinklo perdavimo pajėgumas prie dviejų valstybių narių sienos padidėja bent 200 MW;

| b) | elektros energijos kaupimo atveju, įgyvendinus projektą užtikrinamas bent 225 MW įrengtasis pajėgumas ir toks kaupimo pajėgumas, kuris sudaro sąlygas per metus pagaminti 250 GWh per metus grynąjį elektros energijos kiekį; |
| --- | --- |

b)

elektros energijos kaupimo atveju, įgyvendinus projektą užtikrinamas bent 225 MW įrengtasis pajėgumas ir toks kaupimo pajėgumas, kuris sudaro sąlygas per metus pagaminti 250 GWh per metus grynąjį elektros energijos kiekį;

| c) | išmaniųjų elektros tinklų atveju, projektas yra skirtas aukštos ir vidutinės įtampos įrangai bei įrenginiams ir jame dalyvauja PSO, PSO ir SSO arba SSO iš bent dviejų valstybių narių. Projekte gali dalyvauti vien tik SSO, jeigu jie yra iš bent dviejų valstybių narių ir jei užtikrinamas sąveikumas. Projektas turi atitikti bent du iš šių kriterijų: jis apima 50 000 elektros energijos naudotojų, gamintojų, vartotojų ar gaminančių vartotojų, aprėpia bent 300 GWh per metus vartojimo rajoną; bent 20 % su projektu susijusios suvartojamos elektros energijos pagaminama iš kintamų atsinaujinančiųjų išteklių arba juo sumažinama vienos ar daugiau valstybių narių nesujungtų sistemų energetinė izoliacija. Projektas nebūtinai turi būti susijęs su fizine bendra siena. Projektų, susijusių su mažomis atskiromis sistemomis, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2019/944 2 straipsnio 42 punkte, įskaitant salas, atveju tie įtampos lygiai lygūs aukščiausios įtampos atitinkamoje elektros energetikos sistemoje lygiui; |
| --- | --- |

c)

išmaniųjų elektros tinklų atveju, projektas yra skirtas aukštos ir vidutinės įtampos įrangai bei įrenginiams ir jame dalyvauja PSO, PSO ir SSO arba SSO iš bent dviejų valstybių narių. Projekte gali dalyvauti vien tik SSO, jeigu jie yra iš bent dviejų valstybių narių ir jei užtikrinamas sąveikumas. Projektas turi atitikti bent du iš šių kriterijų: jis apima 50 000 elektros energijos naudotojų, gamintojų, vartotojų ar gaminančių vartotojų, aprėpia bent 300 GWh per metus vartojimo rajoną; bent 20 % su projektu susijusios suvartojamos elektros energijos pagaminama iš kintamų atsinaujinančiųjų išteklių arba juo sumažinama vienos ar daugiau valstybių narių nesujungtų sistemų energetinė izoliacija. Projektas nebūtinai turi būti susijęs su fizine bendra siena. Projektų, susijusių su mažomis atskiromis sistemomis, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2019/944 2 straipsnio 42 punkte, įskaitant salas, atveju tie įtampos lygiai lygūs aukščiausios įtampos atitinkamoje elektros energetikos sistemoje lygiui;

| d) | vandenilio perdavimo atveju, projektu sudaromos sąlygos perduoti vandenilį per atitinkamų valstybių narių sieną arba bent 10 % padidinamas esamas tarpvalstybinio vandenilio transportavimo pajėgumas prie dviejų valstybių narių sienos, palyginti su padėtimi prieš perduodant projekto objektą eksploatuoti, ir pakankamai įrodoma, kad projektas yra esminė planuojamo tarpvalstybinio vandenilio tinklo dalis, taip pat pateikiama pakankamai įrodymų apie esamus planus ir bendradarbiavimą su kaimyninėmis valstybėmis ir tinklo operatoriais, arba, jei projektas mažina nesujungtų sistemų energetinę izoliaciją vienoje ar daugiau valstybių narių, juo siekiama užtikrinti tiesioginį ar netiesioginį tiekimą bent dviem valstybėms narėms; |
| --- | --- |

d)

vandenilio perdavimo atveju, projektu sudaromos sąlygos perduoti vandenilį per atitinkamų valstybių narių sieną arba bent 10 % padidinamas esamas tarpvalstybinio vandenilio transportavimo pajėgumas prie dviejų valstybių narių sienos, palyginti su padėtimi prieš perduodant projekto objektą eksploatuoti, ir pakankamai įrodoma, kad projektas yra esminė planuojamo tarpvalstybinio vandenilio tinklo dalis, taip pat pateikiama pakankamai įrodymų apie esamus planus ir bendradarbiavimą su kaimyninėmis valstybėmis ir tinklo operatoriais, arba, jei projektas mažina nesujungtų sistemų energetinę izoliaciją vienoje ar daugiau valstybių narių, juo siekiama užtikrinti tiesioginį ar netiesioginį tiekimą bent dviem valstybėms narėms;

| e) | II priedo 3 punkte nurodytų vandenilio laikymo ar priėmimo įrenginių atveju, projektu siekiama užtikrinti tiesioginį ar netiesioginį tiekimą bent dviem valstybėms narėms; |
| --- | --- |

e)

II priedo 3 punkte nurodytų vandenilio laikymo ar priėmimo įrenginių atveju, projektu siekiama užtikrinti tiesioginį ar netiesioginį tiekimą bent dviem valstybėms narėms;

| f) | elektrolizerių atveju, projektu užtikrinamas bent 50 MW įrengtasis pajėgumas, kurį užtikrina vienas elektrolizeris ar elektrolizerių grupė, sudaranti vieną koordinuojamą projektą, ir sukuriama tiesioginė ar netiesioginė nauda bent dviem valstybėms narėms, taip pat konkrečiai, kiek tai susiję su projektais salose ir salų sistemose, remiami novatoriški ir kiti sprendimai, kurie yra susiję su bent dviem valstybėmis narėmis ir kurie daro reikšmingą teigiamą poveikį Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslams ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslui, ir reikšmingai prisidedama prie salų ir Sąjungos energetikos sistemos tvarumo; |
| --- | --- |

f)

elektrolizerių atveju, projektu užtikrinamas bent 50 MW įrengtasis pajėgumas, kurį užtikrina vienas elektrolizeris ar elektrolizerių grupė, sudaranti vieną koordinuojamą projektą, ir sukuriama tiesioginė ar netiesioginė nauda bent dviem valstybėms narėms, taip pat konkrečiai, kiek tai susiję su projektais salose ir salų sistemose, remiami novatoriški ir kiti sprendimai, kurie yra susiję su bent dviem valstybėmis narėmis ir kurie daro reikšmingą teigiamą poveikį Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslams ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslui, ir reikšmingai prisidedama prie salų ir Sąjungos energetikos sistemos tvarumo;

| g) | išmaniųjų dujų tinklų atveju, projekte dalyvauja PSO, PSO ir SSO arba SSO iš bent dviejų valstybių narių. SSO gali dalyvauti tik padedant bent dviejų valstybių narių PSO, kurie yra glaudžiai susiję su projektu ir užtikrina sąveikumą; |
| --- | --- |

g)

išmaniųjų dujų tinklų atveju, projekte dalyvauja PSO, PSO ir SSO arba SSO iš bent dviejų valstybių narių. SSO gali dalyvauti tik padedant bent dviejų valstybių narių PSO, kurie yra glaudžiai susiję su projektu ir užtikrina sąveikumą;

| h) | jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos perdavimo atveju, projektas skirtas elektros energijai perduoti iš jūrinių elektros energijos gamybos objektų, perdavimo pajėgumas yra bent 500 MW ir sudaromos sąlygos perduoti elektros energiją į konkrečios valstybės narės sausumos tinklą, padidinant vidaus rinkoje siūlomos atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekį. Projektas plėtojamas regionuose, kuriuose yra žemas jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtros lygis, ir įrodomas reikšmingas teigiamas poveikis Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslams ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslui, taip pat reikšmingai prisidedama prie energetikos sistemos tvarumo ir rinkos integracijos, sykiu nesudarant kliūčių tarpvalstybiniams pajėgumams ir srautams; |
| --- | --- |

h)

jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos perdavimo atveju, projektas skirtas elektros energijai perduoti iš jūrinių elektros energijos gamybos objektų, perdavimo pajėgumas yra bent 500 MW ir sudaromos sąlygos perduoti elektros energiją į konkrečios valstybės narės sausumos tinklą, padidinant vidaus rinkoje siūlomos atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos kiekį. Projektas plėtojamas regionuose, kuriuose yra žemas jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtros lygis, ir įrodomas reikšmingas teigiamas poveikis Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslams ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslui, taip pat reikšmingai prisidedama prie energetikos sistemos tvarumo ir rinkos integracijos, sykiu nesudarant kliūčių tarpvalstybiniams pajėgumams ir srautams;

| i) | anglies dioksido projektų atveju, projektas skirtas antropogeninės kilmės anglies dioksidui iš bent dviejų valstybių narių transportuoti ir, jei taikytina, saugoti. |
| --- | --- |

i)

anglies dioksido projektų atveju, projektas skirtas antropogeninės kilmės anglies dioksidui iš bent dviejų valstybių narių transportuoti ir, jei taikytina, saugoti.

2.

| a) | prie II priedo 1 punkto a ir f papunkčiuose nustatytos kategorijos priskiriamų abipusio intereso projektų atveju, projektu padidinamas tinklo perdavimo pajėgumas arba komerciniams srautams skirti pajėgumai prie tos valstybės narės sienos su viena ar daugiau trečiųjų valstybių ir pagal 4 straipsnio 3 dalyje išvardytus konkrečius kriterijus tiesiogiai ar netiesiogiai (per jungtį su trečiąja valstybe) suteikiama reikšmingos naudos Sąjungos lygmeniu. Naudą valstybėms narėms apskaičiuoja atlieka ir skelbia ENTSO-E pagal visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planą; |
| --- | --- |

a)

prie II priedo 1 punkto a ir f papunkčiuose nustatytos kategorijos priskiriamų abipusio intereso projektų atveju, projektu padidinamas tinklo perdavimo pajėgumas arba komerciniams srautams skirti pajėgumai prie tos valstybės narės sienos su viena ar daugiau trečiųjų valstybių ir pagal 4 straipsnio 3 dalyje išvardytus konkrečius kriterijus tiesiogiai ar netiesiogiai (per jungtį su trečiąja valstybe) suteikiama reikšmingos naudos Sąjungos lygmeniu. Naudą valstybėms narėms apskaičiuoja atlieka ir skelbia ENTSO-E pagal visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planą;

| b) | prie II priedo 3 punkte nustatytos kategorijos priskiriamų abipusio intereso projektų atveju, vandenilio projektu sudaromos sąlygos perduoti vandenilį per valstybės narės sieną su viena ar daugiau trečiųjų valstybių ir pagal 4 straipsnio 3 dalyje išvardytus konkrečius kriterijus tiesiogiai ar netiesiogiai (per jungtį su trečiąja valstybe) suteikiama reikšmingos naudos Sąjungos lygmeniu. Naudą valstybėms narėms apskaičiuoja ir skelbia ENTSO-G pagal visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planą; |
| --- | --- |

b)

prie II priedo 3 punkte nustatytos kategorijos priskiriamų abipusio intereso projektų atveju, vandenilio projektu sudaromos sąlygos perduoti vandenilį per valstybės narės sieną su viena ar daugiau trečiųjų valstybių ir pagal 4 straipsnio 3 dalyje išvardytus konkrečius kriterijus tiesiogiai ar netiesiogiai (per jungtį su trečiąja valstybe) suteikiama reikšmingos naudos Sąjungos lygmeniu. Naudą valstybėms narėms apskaičiuoja ir skelbia ENTSO-G pagal visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planą;

| c) | prie II priedo 5 punkte nustatytos kategorijos priskiriamų abipusio intereso projektų atveju, projektas gali būti naudojamas antropogeninės kilmės anglies dioksidui transportuoti ir saugoti bent dviejose valstybėse narėse ir trečiojoje valstybėje. |
| --- | --- |

c)

prie II priedo 5 punkte nustatytos kategorijos priskiriamų abipusio intereso projektų atveju, projektas gali būti naudojamas antropogeninės kilmės anglies dioksidui transportuoti ir saugoti bent dviejose valstybėse narėse ir trečiojoje valstybėje.

3.

| a) | iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos energijos perdavimas pagrindiniams vartojimo centrams ir kaupimo objektams kiekybiškai vertinamas pagal naujausią turimą visos Sąjungos elektros energetikos sektoriaus dešimties metų tinklo plėtros planą, visų pirma:






  i) | elektros energijos perdavimo atveju, apskaičiuojant gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių pajėgumų pagaminamą elektros energijos kiekį (pagal technologiją, MW), kuris yra sujungtas ir kuris perduodamas dėl projekto, palyginti su kiekiu iš 2030 m. atitinkamoje valstybėje narėje planuojamų bendrų gamybos iš tų rūšių atsinaujinančiųjų išteklių pajėgumų pagal nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, kuriuos valstybės narės pateikė pagal Reglamentą (ES) 2018/1999; |
| --- | --- | --- |

a)

iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos energijos perdavimas pagrindiniams vartojimo centrams ir kaupimo objektams kiekybiškai vertinamas pagal naujausią turimą visos Sąjungos elektros energetikos sektoriaus dešimties metų tinklo plėtros planą, visų pirma:

i)

elektros energijos perdavimo atveju, apskaičiuojant gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių pajėgumų pagaminamą elektros energijos kiekį (pagal technologiją, MW), kuris yra sujungtas ir kuris perduodamas dėl projekto, palyginti su kiekiu iš 2030 m. atitinkamoje valstybėje narėje planuojamų bendrų gamybos iš tų rūšių atsinaujinančiųjų išteklių pajėgumų pagal nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, kuriuos valstybės narės pateikė pagal Reglamentą (ES) 2018/1999;

| ii) | arba, energijos kaupimo atveju, palyginant naujus pajėgumus, susidariusius dėl projekto, su visu esamu tos pačios kaupimo technologijos pajėgumu analizės rajone, kaip nustatyta V priede; |
| --- | --- |

ii)

arba, energijos kaupimo atveju, palyginant naujus pajėgumus, susidariusius dėl projekto, su visu esamu tos pačios kaupimo technologijos pajėgumu analizės rajone, kaip nustatyta V priede;

| b) | rinkos integracija, konkurencija ir sistemos lankstumas vertinami pagal naujausią turimą visos Sąjungos elektros energetikos sektoriaus dešimties metų tinklo plėtros planą, visų pirma:






  i) | tarpvalstybinių projektų, įskaitant reinvestavimo projektus, atveju apskaičiuojant poveikį tinklo perdavimo pajėgumui abiem elektros energijos srauto kryptimis, matuojamą pagal energijos kiekį (MW) ir jų indėlį siekiant ne mažiau kaip 15 % sujungimo lygio tikslo, o projektų, darančių reikšmingą tarpvalstybinį poveikį, atveju – poveikį tinklo perdavimo pajėgumams prie sienos tarp atitinkamų valstybių narių, tarp atitinkamų valstybių narių ir trečiųjų valstybių arba atitinkamose valstybėse narėse, taip pat poveikį paklausos ir pasiūlos subalansavimui ir tinklo eksploatavimui atitinkamose valstybėse narėse; |
| --- | --- | --- |

b)

rinkos integracija, konkurencija ir sistemos lankstumas vertinami pagal naujausią turimą visos Sąjungos elektros energetikos sektoriaus dešimties metų tinklo plėtros planą, visų pirma:

i)

tarpvalstybinių projektų, įskaitant reinvestavimo projektus, atveju apskaičiuojant poveikį tinklo perdavimo pajėgumui abiem elektros energijos srauto kryptimis, matuojamą pagal energijos kiekį (MW) ir jų indėlį siekiant ne mažiau kaip 15 % sujungimo lygio tikslo, o projektų, darančių reikšmingą tarpvalstybinį poveikį, atveju – poveikį tinklo perdavimo pajėgumams prie sienos tarp atitinkamų valstybių narių, tarp atitinkamų valstybių narių ir trečiųjų valstybių arba atitinkamose valstybėse narėse, taip pat poveikį paklausos ir pasiūlos subalansavimui ir tinklo eksploatavimui atitinkamose valstybėse narėse;

| ii) | atliekant poveikio V priede nustatytam analizės rajonui vertinimą, susijusį su energetikos sistemos masto gamybos ir perdavimo sąnaudomis, taip pat rinkos kainų, numatytų įgyvendinant projektą pagal įvairius planavimo scenarijus, raida ir konvergencija, visų pirma atsižvelgiant į bendrajame pirmumo tvarkos sąraše atsiradusius pokyčius; |
| --- | --- |

ii)

atliekant poveikio V priede nustatytam analizės rajonui vertinimą, susijusį su energetikos sistemos masto gamybos ir perdavimo sąnaudomis, taip pat rinkos kainų, numatytų įgyvendinant projektą pagal įvairius planavimo scenarijus, raida ir konvergencija, visų pirma atsižvelgiant į bendrajame pirmumo tvarkos sąraše atsiradusius pokyčius;

| c) | tiekimo saugumas, sąveikumas ir saugus sistemos eksploatavimas vertinami pagal naujausiame prieinamame visos Sąjungos elektros energetikos sektoriaus dešimties metų tinklo plėtros plane pateiktą analizę, visų pirma įvertinant projekto poveikį numatomam apkrovos netekimui V priede nustatytame analizės rajone, kiek tai susiję su gamybos ir perdavimo adekvatumu tipinių apkrovos laikotarpių atžvilgiu, atsižvelgiant į numatomus su klimatu susijusių ekstremalių oro sąlygų pokyčius ir jų poveikį infrastruktūros atsparumui. Kai taikoma, kiekybiškai vertinamas projekto poveikis nepriklausomai ir patikimai sistemos eksploatavimo kontrolei ir paslaugoms. |
| --- | --- |

c)

tiekimo saugumas, sąveikumas ir saugus sistemos eksploatavimas vertinami pagal naujausiame prieinamame visos Sąjungos elektros energetikos sektoriaus dešimties metų tinklo plėtros plane pateiktą analizę, visų pirma įvertinant projekto poveikį numatomam apkrovos netekimui V priede nustatytame analizės rajone, kiek tai susiję su gamybos ir perdavimo adekvatumu tipinių apkrovos laikotarpių atžvilgiu, atsižvelgiant į numatomus su klimatu susijusių ekstremalių oro sąlygų pokyčius ir jų poveikį infrastruktūros atsparumui. Kai taikoma, kiekybiškai vertinamas projekto poveikis nepriklausomai ir patikimai sistemos eksploatavimo kontrolei ir paslaugoms.

4.

| a) | tvarumo lygis matuojamas vertinant tinklų suteikiamas galimybes prijungti kintamų atsinaujinančiųjų išteklių energijos objektus ir ją transportuoti; |
| --- | --- |

a)

tvarumo lygis matuojamas vertinant tinklų suteikiamas galimybes prijungti kintamų atsinaujinančiųjų išteklių energijos objektus ir ją transportuoti;

| b) | tiekimo saugumas matuojamas vertinant skirstymo tinklų, perdavimo tinklų arba abiejų tų tinklų nuostolių lygį, elektros tinklo komponentų naudojimo procentinę dalį (t. y. vidutinę apkrovą), tinklo komponentų prieinamumą (susijusį su planuojama ir neplanuota technine priežiūra) ir jo poveikį tinklo veikimui ir pertrūkių trukmei bei dažnumui, įskaitant su klimatu susijusius sutrikimus; |
| --- | --- |

b)

tiekimo saugumas matuojamas vertinant skirstymo tinklų, perdavimo tinklų arba abiejų tų tinklų nuostolių lygį, elektros tinklo komponentų naudojimo procentinę dalį (t. y. vidutinę apkrovą), tinklo komponentų prieinamumą (susijusį su planuojama ir neplanuota technine priežiūra) ir jo poveikį tinklo veikimui ir pertrūkių trukmei bei dažnumui, įskaitant su klimatu susijusius sutrikimus;

| c) | rinkos integracija matuojama vertinant novatoriškų sistemos eksploatavimo sprendimų plėtrą, energetinės izoliacijos mažinimą ir sujungimo mastą, taip pat kitų sektorių integravimo lygį ir palankesnių sąlygų naujiems verslo modeliams ir rinkos struktūroms sudarymą; |
| --- | --- |

c)

rinkos integracija matuojama vertinant novatoriškų sistemos eksploatavimo sprendimų plėtrą, energetinės izoliacijos mažinimą ir sujungimo mastą, taip pat kitų sektorių integravimo lygį ir palankesnių sąlygų naujiems verslo modeliams ir rinkos struktūroms sudarymą;

| d) | tinklų saugumas, lankstumas ir tiekimo kokybė matuojami vertinant novatorišką požiūrį į sistemos lankstumą, kibernetinį saugumą, veiksmingą PSO ir SSO lygmenų sąveiką, pajėgumą įtraukti paklausos atsaką, kaupimą, energijos vartojimo efektyvumo priemones, ekonomiškai efektyvų skaitmeninių priemonių ir IRT naudojimą stebėsenos bei kontrolės tikslais, elektros energijos sistemos stabilumą ir įtampos kokybės rodiklius. |
| --- | --- |

d)

tinklų saugumas, lankstumas ir tiekimo kokybė matuojami vertinant novatorišką požiūrį į sistemos lankstumą, kibernetinį saugumą, veiksmingą PSO ir SSO lygmenų sąveiką, pajėgumą įtraukti paklausos atsaką, kaupimą, energijos vartojimo efektyvumo priemones, ekonomiškai efektyvų skaitmeninių priemonių ir IRT naudojimą stebėsenos bei kontrolės tikslais, elektros energijos sistemos stabilumą ir įtampos kokybės rodiklius.

5.

| a) | tvarumas matuojamas kaip projekto indėlis mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį įvairioms galutinio vartojimo reikmėms sektoriuose, kuriuose sudėtinga sumažinti išmetamą teršalų kiekį, pavyzdžiui, pramonės ar transporto sektoriuose; lankstumas ir sezoninio kaupimo galimybės gaminant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją; arba atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio integravimas, siekiant atsižvelgti į rinkos poreikius ir skatinti naudoti atsinaujinančiųjų išteklių vandenilį; |
| --- | --- |

a)

tvarumas matuojamas kaip projekto indėlis mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį įvairioms galutinio vartojimo reikmėms sektoriuose, kuriuose sudėtinga sumažinti išmetamą teršalų kiekį, pavyzdžiui, pramonės ar transporto sektoriuose; lankstumas ir sezoninio kaupimo galimybės gaminant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją; arba atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio integravimas, siekiant atsižvelgti į rinkos poreikius ir skatinti naudoti atsinaujinančiųjų išteklių vandenilį;

| b) | rinkos integracija ir sąveikumas matuojami apskaičiuojant projekto pridėtinę vertę prekybos zonų bei kainų konvergencijos integracijos ir bendro sistemos lankstumo atžvilgiu; |
| --- | --- |

b)

rinkos integracija ir sąveikumas matuojami apskaičiuojant projekto pridėtinę vertę prekybos zonų bei kainų konvergencijos integracijos ir bendro sistemos lankstumo atžvilgiu;

| c) | tiekimo saugumas ir lankstumas matuojami apskaičiuojant projekto pridėtinę vertę vandenilio tiekimo atsparumo, įvairovės ir lankstumo atžvilgiu; |
| --- | --- |

c)

tiekimo saugumas ir lankstumas matuojami apskaičiuojant projekto pridėtinę vertę vandenilio tiekimo atsparumo, įvairovės ir lankstumo atžvilgiu;

| d) | konkurencija matuojama vertinant projekto indėlį įvairinant tiekimą, įskaitant palankesnių sąlygų prieigai prie vietinių vandenilio tiekimo šaltinių sudarymą. |
| --- | --- |

d)

konkurencija matuojama vertinant projekto indėlį įvairinant tiekimą, įskaitant palankesnių sąlygų prieigai prie vietinių vandenilio tiekimo šaltinių sudarymą.

6.

| a) | tvarumo lygis matuojamas vertinant į dujų tinklą integruotų atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako dujų dalį, susijusį išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą, siekiant visiško sistemos dekarbonizavimo, ir tinkamai nustatant nutekėjimo atvejus; |
| --- | --- |

a)

tvarumo lygis matuojamas vertinant į dujų tinklą integruotų atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako dujų dalį, susijusį išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą, siekiant visiško sistemos dekarbonizavimo, ir tinkamai nustatant nutekėjimo atvejus;

| b) | tiekimo kokybė ir saugumas matuojami vertinant patikimai prieinamos dujų pasiūlos ir didžiausios paklausos santykį, importo, kurį pakeičia vietinės atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako dujos, dalį, sistemos eksploatavimo stabilumą, pertrūkių trukmę ir dažnumą vienam vartotojui; |
| --- | --- |

b)

tiekimo kokybė ir saugumas matuojami vertinant patikimai prieinamos dujų pasiūlos ir didžiausios paklausos santykį, importo, kurį pakeičia vietinės atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako dujos, dalį, sistemos eksploatavimo stabilumą, pertrūkių trukmę ir dažnumą vienam vartotojui;

| c) | sąlygų lankstumo paslaugoms, tokioms kaip paklausos atsakas ir kaupimas, sudarymas, palengvinant išmaniojo energetikos sektoriaus integraciją sukuriamomis sąsajomis su kitais energijos nešikliais ir sektoriais, matuojamas vertinant sąnaudas, sutaupomas dėl sujungtų energetikos sektorių ir sistemų, tokių kaip šilumos ir elektros energijos sistema, transportas ir pramonė. |
| --- | --- |

c)

sąlygų lankstumo paslaugoms, tokioms kaip paklausos atsakas ir kaupimas, sudarymas, palengvinant išmaniojo energetikos sektoriaus integraciją sukuriamomis sąsajomis su kitais energijos nešikliais ir sektoriais, matuojamas vertinant sąnaudas, sutaupomas dėl sujungtų energetikos sektorių ir sistemų, tokių kaip šilumos ir elektros energijos sistema, transportas ir pramonė.

7.

| a) | tvarumas matuojamas vertinant į tinklą integruoto atsinaujinančiųjų išteklių vandenilio arba mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio, visų pirma gaminamo naudojant atsinaujinančiuosius išteklius, atitinkančio II priedo 4 punkto a papunkčio ii papunktyje apibrėžtus kriterijus, dalį arba vertinant tokios kilmės sintetinių degalų plėtros mastą ir susijusį išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą; |
| --- | --- |

a)

tvarumas matuojamas vertinant į tinklą integruoto atsinaujinančiųjų išteklių vandenilio arba mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio, visų pirma gaminamo naudojant atsinaujinančiuosius išteklius, atitinkančio II priedo 4 punkto a papunkčio ii papunktyje apibrėžtus kriterijus, dalį arba vertinant tokios kilmės sintetinių degalų plėtros mastą ir susijusį išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą;

| b) | tiekimo saugumas matuojamas vertinant projekto indėlį į tinklo eksploatavimo saugumą, stabilumą ir efektyvumą, be kita ko, vertinant, kaip išvengta atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos ribojimo; |
| --- | --- |

b)

tiekimo saugumas matuojamas vertinant projekto indėlį į tinklo eksploatavimo saugumą, stabilumą ir efektyvumą, be kita ko, vertinant, kaip išvengta atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos ribojimo;

| c) | sąlygų lankstumo paslaugoms, tokioms kaip paklausos atsakas ir kaupimas, sudarymas, palengvinant išmaniojo energetikos sektoriaus integraciją sukuriamomis sąsajomis su kitais energijos nešikliais ir sektoriais, matuojamas vertinant sąnaudas, sutaupomas dėl sujungtų energetikos sektorių ir sistemų, tokių kaip dujų, vandenilio, elektros energijos ir šilumos tinklai, transportas ir pramonės sektoriai. |
| --- | --- |

c)

sąlygų lankstumo paslaugoms, tokioms kaip paklausos atsakas ir kaupimas, sudarymas, palengvinant išmaniojo energetikos sektoriaus integraciją sukuriamomis sąsajomis su kitais energijos nešikliais ir sektoriais, matuojamas vertinant sąnaudas, sutaupomas dėl sujungtų energetikos sektorių ir sistemų, tokių kaip dujų, vandenilio, elektros energijos ir šilumos tinklai, transportas ir pramonės sektoriai.

8.

| a) | tvarumas matuojamas vertinant bendrą numatomą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą per projekto gyvavimo ciklą ir tai, ar nėra alternatyvių technologinių sprendimų, tokių kaip energijos vartojimo efektyvumo, elektrifikavimo, apimančio atsinaujinančiuosius energijos išteklius, bet jais neapsiribojant, kad būtų užtikrintas toks pat šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo lygis, koks būtų pasiektas iš prijungtų pramonės įrenginių surinkus anglies dioksidą, palyginamomis sąnaudomis per palyginamą tvarkaraštį, atitinkamai atsižvelgiant į šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų naudojant energiją, būtiną anglies dioksidui surinkti, transportuoti ir saugoti, priklausomai nuo to, kas taikytina, kiekį ir atsižvelgiant į infrastruktūrą, įskaitant, kai taikytina, kitus galimus naudojimo būdus ateityje; |
| --- | --- |

a)

tvarumas matuojamas vertinant bendrą numatomą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą per projekto gyvavimo ciklą ir tai, ar nėra alternatyvių technologinių sprendimų, tokių kaip energijos vartojimo efektyvumo, elektrifikavimo, apimančio atsinaujinančiuosius energijos išteklius, bet jais neapsiribojant, kad būtų užtikrintas toks pat šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo lygis, koks būtų pasiektas iš prijungtų pramonės įrenginių surinkus anglies dioksidą, palyginamomis sąnaudomis per palyginamą tvarkaraštį, atitinkamai atsižvelgiant į šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų naudojant energiją, būtiną anglies dioksidui surinkti, transportuoti ir saugoti, priklausomai nuo to, kas taikytina, kiekį ir atsižvelgiant į infrastruktūrą, įskaitant, kai taikytina, kitus galimus naudojimo būdus ateityje;

| b) | atsparumas ir saugumas matuojami vertinant infrastruktūros saugumą; |
| --- | --- |

b)

atsparumas ir saugumas matuojami vertinant infrastruktūros saugumą;

| c) | poveikio aplinkai ir rizikos sušvelninimas visam laikui neutralizuojant anglies dioksidą. |
| --- | --- |

c)

poveikio aplinkai ir rizikos sušvelninimas visam laikui neutralizuojant anglies dioksidą.

---

V PRIEDAS

ENERGETIKOS SISTEMOS MASTO SĄNAUDŲ IR NAUDOS ANALIZĖ

ENTSO-E ir ENTSO-G parengtos sąnaudų ir naudos analizės metodikos turi viena su kita derėti, atsižvelgiant į sektorių ypatumus. Į Sąjungos sąrašą įtrauktiems projektams taikomos suderintos ir skaidrios energetikos sistemos masto sąnaudų ir naudos analizės metodikos turi būti vienodos visoms infrastruktūros kategorijoms, nebent specifiniai jų skirtumai būtų pagrįsti. Jose sąnaudos apimamos platesne prasme, įskaitant išorinį poveikį, atsižvelgiant į Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslus ir jos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslą, ir laikomasi šių principų:

| 1. | atskiro projekto analizės rajonas apima visas valstybes nares ir trečiąsias valstybes, kurių teritorijoje įgyvendinamas projektas, visas tiesiogiai besiribojančias valstybes nares ir visas kitas valstybes nares, kuriose projektas daro reikšmingą poveikį. Šiuo tikslu ENTSO-E ir ENTSO-G bendradarbiauja su visais atitinkamais atitinkamų trečiųjų valstybių sistemos operatoriais. Prie II priedo 3 punkte nustatytos energetikos infrastruktūros kategorijos priskiriamų projektų atveju ENTSO-E ir ENTSO-G bendradarbiauja su projekto rengėju, įskaitant atvejus, kai jis nėra sistemos operatorius; |
| --- | --- |

1.

atskiro projekto analizės rajonas apima visas valstybes nares ir trečiąsias valstybes, kurių teritorijoje įgyvendinamas projektas, visas tiesiogiai besiribojančias valstybes nares ir visas kitas valstybes nares, kuriose projektas daro reikšmingą poveikį. Šiuo tikslu ENTSO-E ir ENTSO-G bendradarbiauja su visais atitinkamais atitinkamų trečiųjų valstybių sistemos operatoriais. Prie II priedo 3 punkte nustatytos energetikos infrastruktūros kategorijos priskiriamų projektų atveju ENTSO-E ir ENTSO-G bendradarbiauja su projekto rengėju, įskaitant atvejus, kai jis nėra sistemos operatorius;

| 2. | į kiekvieną sąnaudų ir naudos analizę įtraukiama įvesties duomenų rinkinio jautrumo analizė, įskaitant gamybos sąnaudas ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kaštus, taip pat tikėtiną paklausos ir pasiūlos vystymąsi, įskaitant atsinaujinančiųjų energijos išteklių atžvilgiu, be kita ko, abiejų šių elementų lankstumą ir kaupimo galimybes, įvairių projektų objektų perdavimo eksploatuoti tame pačiame analizės rajone data, poveikis klimatui ir kiti svarbūs parametrai; |
| --- | --- |

2.

į kiekvieną sąnaudų ir naudos analizę įtraukiama įvesties duomenų rinkinio jautrumo analizė, įskaitant gamybos sąnaudas ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kaštus, taip pat tikėtiną paklausos ir pasiūlos vystymąsi, įskaitant atsinaujinančiųjų energijos išteklių atžvilgiu, be kita ko, abiejų šių elementų lankstumą ir kaupimo galimybes, įvairių projektų objektų perdavimo eksploatuoti tame pačiame analizės rajone data, poveikis klimatui ir kiti svarbūs parametrai;

| 3. | jose nustatoma analizė, kurią reikia atlikti remiantis atitinkamu įvairių sektorių įvesties duomenų rinkiniu, nustatant poveikį įgyvendinus kiekvieną projektą ir jo neįgyvendinus, ir jos apima atitinkamas priklausomybės sąsajas su kitais projektais; |
| --- | --- |

3.

jose nustatoma analizė, kurią reikia atlikti remiantis atitinkamu įvairių sektorių įvesties duomenų rinkiniu, nustatant poveikį įgyvendinus kiekvieną projektą ir jo neįgyvendinus, ir jos apima atitinkamas priklausomybės sąsajas su kitais projektais;

| 4. | jose pateikiamos gairės dėl energetikos tinklo ir rinkos modeliavimo, būtino sąnaudų ir naudos analizei atlikti, parengimo ir naudojimo. Modeliavimas turi suteikti galimybę visapusiškai įvertinti ekonominę naudą, įskaitant rinkos integraciją, tiekimo saugumą ir konkurenciją, taip pat energetinės izoliacijos panaikinimą, socialinį poveikį ir poveikį aplinkai bei klimatui, įskaitant tarpsektorinį poveikį. Metodika turi būti visiškai skaidri, joje pateikiama išsami informacija apie tai, kodėl nauda ir sąnaudos yra apskaičiuojamos, kokia yra ta nauda ir kokios yra tos sąnaudos ir kaip ta nauda ir tos sąnaudos yra apskaičiuojamos; |
| --- | --- |

4.

jose pateikiamos gairės dėl energetikos tinklo ir rinkos modeliavimo, būtino sąnaudų ir naudos analizei atlikti, parengimo ir naudojimo. Modeliavimas turi suteikti galimybę visapusiškai įvertinti ekonominę naudą, įskaitant rinkos integraciją, tiekimo saugumą ir konkurenciją, taip pat energetinės izoliacijos panaikinimą, socialinį poveikį ir poveikį aplinkai bei klimatui, įskaitant tarpsektorinį poveikį. Metodika turi būti visiškai skaidri, joje pateikiama išsami informacija apie tai, kodėl nauda ir sąnaudos yra apskaičiuojamos, kokia yra ta nauda ir kokios yra tos sąnaudos ir kaip ta nauda ir tos sąnaudos yra apskaičiuojamos;

| 5. | jose pateikiamas paaiškinimas, kaip visais visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planų etapais įgyvendinamas principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“; |
| --- | --- |

5.

jose pateikiamas paaiškinimas, kaip visais visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planų etapais įgyvendinamas principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“;

| 6. | jose paaiškinama, kad projektas netrukdys plėtoti ir diegti atsinaujinančiųjų išteklių energetikos; |
| --- | --- |

6.

jose paaiškinama, kad projektas netrukdys plėtoti ir diegti atsinaujinančiųjų išteklių energetikos;

| 7. | jomis užtikrinama, kad būtų nustatytos valstybės narės, kurioms projektas daro grynąjį teigiamą poveikį, naudos gavėjos, valstybės narės, kurioms projektas daro grynąjį neigiamą poveikį, ir sąnaudų padengėjos – tai gali būti kitos valstybės narės, nei tos, kurių teritorijoje yra pastatyta infrastruktūra; |
| --- | --- |

7.

jomis užtikrinama, kad būtų nustatytos valstybės narės, kurioms projektas daro grynąjį teigiamą poveikį, naudos gavėjos, valstybės narės, kurioms projektas daro grynąjį neigiamą poveikį, ir sąnaudų padengėjos – tai gali būti kitos valstybės narės, nei tos, kurių teritorijoje yra pastatyta infrastruktūra;

| 8. | jose atsižvelgiama bent į kapitalo išlaidas, eksploatacijos ir techninės priežiūros išlaidas, taip pat į susidarančias susijusios sistemos sąnaudas viso projekto techninio gyvavimo ciklo laikotarpiu, tokias kaip objekto eksploatacijos nutraukimo ir atliekų tvarkymo sąnaudos, įskaitant išorines sąnaudas. Metodikose pateikiamos gairės dėl diskonto normų, techninės gyvavimo trukmės ir likutinės vertės, taikytinų apskaičiuojant sąnaudas ir naudą. Be to, jos apima privalomą naudos ir sąnaudų santykio ir grynosios dabartinės vertės apskaičiavimo metodiką, taip pat naudos diferencijavimą pagal jos vertinimo metodų patikimumo lygį. Taip pat atsižvelgiama į projektų poveikio klimatui ir aplinkai apskaičiavimo metodus ir indėlį siekiant Sąjungos energetikos tikslų, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtros masto, energijos vartojimo efektyvumo ir sujungimo lygio tikslų; |
| --- | --- |

8.

jose atsižvelgiama bent į kapitalo išlaidas, eksploatacijos ir techninės priežiūros išlaidas, taip pat į susidarančias susijusios sistemos sąnaudas viso projekto techninio gyvavimo ciklo laikotarpiu, tokias kaip objekto eksploatacijos nutraukimo ir atliekų tvarkymo sąnaudos, įskaitant išorines sąnaudas. Metodikose pateikiamos gairės dėl diskonto normų, techninės gyvavimo trukmės ir likutinės vertės, taikytinų apskaičiuojant sąnaudas ir naudą. Be to, jos apima privalomą naudos ir sąnaudų santykio ir grynosios dabartinės vertės apskaičiavimo metodiką, taip pat naudos diferencijavimą pagal jos vertinimo metodų patikimumo lygį. Taip pat atsižvelgiama į projektų poveikio klimatui ir aplinkai apskaičiavimo metodus ir indėlį siekiant Sąjungos energetikos tikslų, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtros masto, energijos vartojimo efektyvumo ir sujungimo lygio tikslų;

| 9. | jomis užtikrinama, kad prisitaikymo prie klimato kaitos priemonės, kurių imamasi įgyvendinant kiekvieną projektą, būtų įvertintos ir atspindėtų išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kaštus, ir kad vertinimas būtų patikimas ir derėtų su kitomis Sąjungos politikos kryptimis, kad tas priemones būtų galima palyginti su kitais sprendimais, kuriems nereikia naujos infrastruktūros. |
| --- | --- |

9.

jomis užtikrinama, kad prisitaikymo prie klimato kaitos priemonės, kurių imamasi įgyvendinant kiekvieną projektą, būtų įvertintos ir atspindėtų išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kaštus, ir kad vertinimas būtų patikimas ir derėtų su kitomis Sąjungos politikos kryptimis, kad tas priemones būtų galima palyginti su kitais sprendimais, kuriems nereikia naujos infrastruktūros.

---

VI PRIEDAS

SKAIDRUMO IR VISUOMENĖS DALYVAVIMO GAIRĖS

1.

| a) | atitinkami teisės aktai, kuriais grindžiami dėl įvairių rūšių atitinkamų bendro intereso projektų priimami sprendimai ir nuomonės, įskaitant aplinkos teisę; |
| --- | --- |

a)

atitinkami teisės aktai, kuriais grindžiami dėl įvairių rūšių atitinkamų bendro intereso projektų priimami sprendimai ir nuomonės, įskaitant aplinkos teisę;

| b) | atitinkamų sprendimų, kuriuos reikia priimti, ir nuomonių, kurias reikia gauti, sąrašas; |
| --- | --- |

b)

atitinkamų sprendimų, kuriuos reikia priimti, ir nuomonių, kurias reikia gauti, sąrašas;

| c) | kompetentingų institucijų, kitų susijusių institucijų ir atitinkamų pagrindinių suinteresuotųjų subjektų pavadinimai ir kontaktiniai duomenys; |
| --- | --- |

c)

kompetentingų institucijų, kitų susijusių institucijų ir atitinkamų pagrindinių suinteresuotųjų subjektų pavadinimai ir kontaktiniai duomenys;

| d) | darbo eiga, nurodant kiekvieną proceso etapą, įskaitant orientacinį tvarkaraštį ir glaustą su įvairių rūšių atitinkamais bendro intereso projektais susijusio sprendimų priėmimo procedūros apžvalgą; |
| --- | --- |

d)

darbo eiga, nurodant kiekvieną proceso etapą, įskaitant orientacinį tvarkaraštį ir glaustą su įvairių rūšių atitinkamais bendro intereso projektais susijusio sprendimų priėmimo procedūros apžvalgą;

| e) | informacija apie dokumentų, kurie turi būti pateikti kartu su prašymu priimti sprendimus, turinio apimtį, struktūrą ir išsamumo lygį, įskaitant kontrolinį sąrašą; |
| --- | --- |

e)

informacija apie dokumentų, kurie turi būti pateikti kartu su prašymu priimti sprendimus, turinio apimtį, struktūrą ir išsamumo lygį, įskaitant kontrolinį sąrašą;

| f) | plačiosios visuomenės dalyvavimo procese etapai ir būdai; |
| --- | --- |

f)

plačiosios visuomenės dalyvavimo procese etapai ir būdai;

| g) | būdas, kuriuo kompetentinga institucija, kitos susijusios institucijos ir projekto rengėjas įrodo, kad buvo atsižvelgta į per viešas konsultacijas pareikštas nuomones, pavyzdžiui, parodant, kokie buvo padaryti projekto įgyvendinimo vietos ir projektavimo pakeitimai, arba nurodant priežastis, kodėl į tokias nuomones nebuvo atsižvelgta; |
| --- | --- |

g)

būdas, kuriuo kompetentinga institucija, kitos susijusios institucijos ir projekto rengėjas įrodo, kad buvo atsižvelgta į per viešas konsultacijas pareikštas nuomones, pavyzdžiui, parodant, kokie buvo padaryti projekto įgyvendinimo vietos ir projektavimo pakeitimai, arba nurodant priežastis, kodėl į tokias nuomones nebuvo atsižvelgta;

| h) | kiek įmanoma, jo turinio vertimas raštu į visas kaimyninių valstybių narių kalbas, kuris turi būti atliktas bendradarbiaujant su atitinkamomis kaimyninėmis valstybėmis narėmis. |
| --- | --- |

h)

kiek įmanoma, jo turinio vertimas raštu į visas kaimyninių valstybių narių kalbas, kuris turi būti atliktas bendradarbiaujant su atitinkamomis kaimyninėmis valstybėmis narėmis.

2.

| a) | sprendimai ir nuomonės, kurie turi būti gauti; |
| --- | --- |

a)

sprendimai ir nuomonės, kurie turi būti gauti;

| b) | institucijos, suinteresuotieji subjektai ir visuomenė, kurie gali būti susiję su klausimu; |
| --- | --- |

b)

institucijos, suinteresuotieji subjektai ir visuomenė, kurie gali būti susiję su klausimu;

| c) | atskiri procedūros etapai ir jų trukmė; |
| --- | --- |

c)

atskiri procedūros etapai ir jų trukmė;

| d) | pagrindiniai etapai, kuriuos reikia įgyvendinti, ir jų terminai, atsižvelgiant į bendrąjį sprendimą, kuris turi būti priimtas; |
| --- | --- |

d)

pagrindiniai etapai, kuriuos reikia įgyvendinti, ir jų terminai, atsižvelgiant į bendrąjį sprendimą, kuris turi būti priimtas;

| e) | institucijų planuojami ištekliai ir galimi papildomi išteklių poreikiai. |
| --- | --- |

e)

institucijų planuojami ištekliai ir galimi papildomi išteklių poreikiai.

3.

| a) | bendro intereso projekto poveikį patirsiantys suinteresuotieji subjektai, įskaitant atitinkamas nacionalines, regionines ir vietos institucijas, žemės savininkus ir greta projekto objekto gyvenančius piliečius, plačiąją visuomenę ir jų asociacijas, organizacijas ar grupes, išsamiai informuojami ir su jais atvirai ir skaidriai, įtraukiant visus subjektus, tariamasi ankstyvaisiais projekto įgyvendinimo etapais, kai vis dar galima atsižvelgti į visuomenei rūpimus klausimus. Atitinkamais atvejais kompetentinga institucija aktyviai remia projekto rengėjo vykdomą veiklą; |
| --- | --- |

a)

bendro intereso projekto poveikį patirsiantys suinteresuotieji subjektai, įskaitant atitinkamas nacionalines, regionines ir vietos institucijas, žemės savininkus ir greta projekto objekto gyvenančius piliečius, plačiąją visuomenę ir jų asociacijas, organizacijas ar grupes, išsamiai informuojami ir su jais atvirai ir skaidriai, įtraukiant visus subjektus, tariamasi ankstyvaisiais projekto įgyvendinimo etapais, kai vis dar galima atsižvelgti į visuomenei rūpimus klausimus. Atitinkamais atvejais kompetentinga institucija aktyviai remia projekto rengėjo vykdomą veiklą;

| b) | kompetentingos institucijos užtikrina, kad viešųjų konsultacijų procedūros, susijusios su bendro intereso projektais, įskaitant viešas konsultacijas, kurių jau reikalaujama pagal nacionalinę teisę, būtų sugrupuotos, jei tai įmanoma. Kiekvienose viešose konsultacijose aptariami visi su konkrečiu procedūros etapu susiję klausimai ir vienas su konkrečiu procedūros etapu susijęs klausimas nagrinėjamas ne daugiau kaip per vieną viešą konsultaciją; tačiau viena vieša konsultacija gali vykti keliose geografinėse vietovėse. Per viešą konsultaciją aptariami klausimai aiškiai nurodomi pranešime apie viešą konsultaciją; |
| --- | --- |

b)

kompetentingos institucijos užtikrina, kad viešųjų konsultacijų procedūros, susijusios su bendro intereso projektais, įskaitant viešas konsultacijas, kurių jau reikalaujama pagal nacionalinę teisę, būtų sugrupuotos, jei tai įmanoma. Kiekvienose viešose konsultacijose aptariami visi su konkrečiu procedūros etapu susiję klausimai ir vienas su konkrečiu procedūros etapu susijęs klausimas nagrinėjamas ne daugiau kaip per vieną viešą konsultaciją; tačiau viena vieša konsultacija gali vykti keliose geografinėse vietovėse. Per viešą konsultaciją aptariami klausimai aiškiai nurodomi pranešime apie viešą konsultaciją;

| c) | pastabos ir prieštaravimai priimami tik laikotarpiu nuo viešos konsultacijos pradžios iki nustatyto termino pabaigos; |
| --- | --- |

c)

pastabos ir prieštaravimai priimami tik laikotarpiu nuo viešos konsultacijos pradžios iki nustatyto termino pabaigos;

| d) | projekto rengėjai užtikrina, kad konsultacijos vyktų tuo metu, kai yra sudarytos sąlygos atviram ir įtraukiam visuomenės dalyvavimui. |
| --- | --- |

d)

projekto rengėjai užtikrina, kad konsultacijos vyktų tuo metu, kai yra sudarytos sąlygos atviram ir įtraukiam visuomenės dalyvavimui.

4.

| a) | kviestinus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

a)

kviestinus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus;

| b) | numatomas priemones, įskaitant siūlomas bendras specialių posėdžių vietas ir datas; |
| --- | --- |

b)

numatomas priemones, įskaitant siūlomas bendras specialių posėdžių vietas ir datas;

| c) | tvarkaraštį; |
| --- | --- |

c)

tvarkaraštį;

| d) | įvairioms užduotims skiriamus žmogiškuosius išteklius. |
| --- | --- |

d)

įvairioms užduotims skiriamus žmogiškuosius išteklius.

5.

| a) | išleidžia elektroninės formos ir, jei tikslinga, spausdintos formos ne daugiau kaip 15 puslapių informacinį leidinį, kuriame aiškiai ir glaustai apžvelgiamas projekto plėtros etapų aprašymas, tikslas ir preliminarus tvarkaraštis, nacionalinis tinklo plėtros planas, alternatyvios svarstytos trasos, galimo poveikio rūšys ir charakteristikos, įskaitant tarpvalstybinio pobūdžio poveikį, ir galimos poveikio mažinimo priemonės; toks informacinis leidinys turi būti išleidžiamas prieš pradedant konsultacijas ir jame turi būti išvardijami 9 straipsnio 7 dalyje nurodytos bendro intereso projekto interneto svetainės adresai, 23 straipsnyje nurodyta skaidrumo platforma ir šio priedo 1 punkte nurodytas procedūrų vadovas; |
| --- | --- |

a)

išleidžia elektroninės formos ir, jei tikslinga, spausdintos formos ne daugiau kaip 15 puslapių informacinį leidinį, kuriame aiškiai ir glaustai apžvelgiamas projekto plėtros etapų aprašymas, tikslas ir preliminarus tvarkaraštis, nacionalinis tinklo plėtros planas, alternatyvios svarstytos trasos, galimo poveikio rūšys ir charakteristikos, įskaitant tarpvalstybinio pobūdžio poveikį, ir galimos poveikio mažinimo priemonės; toks informacinis leidinys turi būti išleidžiamas prieš pradedant konsultacijas ir jame turi būti išvardijami 9 straipsnio 7 dalyje nurodytos bendro intereso projekto interneto svetainės adresai, 23 straipsnyje nurodyta skaidrumo platforma ir šio priedo 1 punkte nurodytas procedūrų vadovas;

| b) | paskelbia informaciją apie konsultacijas 9 straipsnio 7 dalyje nurodytoje bendro intereso projekto interneto svetainėje, vietos administravimo įstaigų biuleteniuose ir bent vienoje ar, jei taikytina, dviejose vietinėse žiniasklaidos priemonėse; |
| --- | --- |

b)

paskelbia informaciją apie konsultacijas 9 straipsnio 7 dalyje nurodytoje bendro intereso projekto interneto svetainėje, vietos administravimo įstaigų biuleteniuose ir bent vienoje ar, jei taikytina, dviejose vietinėse žiniasklaidos priemonėse;

| c) | raštu ar elektroniniu būdu pakviečia atitinkamus susijusius suinteresuotuosius subjektus, asociacijas, organizacijas ir grupes į specialius posėdžius, kuriuose aptariami rūpimi klausimai. |
| --- | --- |

c)

raštu ar elektroniniu būdu pakviečia atitinkamus susijusius suinteresuotuosius subjektus, asociacijas, organizacijas ir grupes į specialius posėdžius, kuriuose aptariami rūpimi klausimai.

6.

| a) | data, kada projekto interneto svetainė buvo paskutinį kartą atnaujinta; |
| --- | --- |

a)

data, kada projekto interneto svetainė buvo paskutinį kartą atnaujinta;

| b) | jos turinio vertimas raštu į visas su projektu susijusių valstybių narių ar valstybių narių, kurioms projektas daro reikšmingą tarpvalstybinį poveikį pagal IV priedo 1 punktą, kalbas; |
| --- | --- |

b)

jos turinio vertimas raštu į visas su projektu susijusių valstybių narių ar valstybių narių, kurioms projektas daro reikšmingą tarpvalstybinį poveikį pagal IV priedo 1 punktą, kalbas;

| c) | 5 punkte nurodytas informacinis leidinys, atnaujintas naujausiais duomenimis apie projektą; |
| --- | --- |

c)

5 punkte nurodytas informacinis leidinys, atnaujintas naujausiais duomenimis apie projektą;

| d) | netechninio pobūdžio ir reguliariai atnaujinama santrauka, atspindinti esamą projekto būklę, įskaitant geografinę informaciją, ir, atnaujinimų atveju, aiškiai nurodant ankstesnių versijų pakeitimus; |
| --- | --- |

d)

netechninio pobūdžio ir reguliariai atnaujinama santrauka, atspindinti esamą projekto būklę, įskaitant geografinę informaciją, ir, atnaujinimų atveju, aiškiai nurodant ankstesnių versijų pakeitimus;

| e) | 5 straipsnio 1 dalyje nurodytas įgyvendinimo planas, atnaujintas naujausiais duomenimis apie projektą; |
| --- | --- |

e)

5 straipsnio 1 dalyje nurodytas įgyvendinimo planas, atnaujintas naujausiais duomenimis apie projektą;

| f) | projektui Sąjungos skirtos ir išmokėtos lėšos; |
| --- | --- |

f)

projektui Sąjungos skirtos ir išmokėtos lėšos;

| g) | projekto ir viešų konsultacijų planavimas, aiškiai nurodant viešų konsultacijų ir klausymų datas bei vietas ir su tais klausymais susijusius numatomus klausimus; |
| --- | --- |

g)

projekto ir viešų konsultacijų planavimas, aiškiai nurodant viešų konsultacijų ir klausymų datas bei vietas ir su tais klausymais susijusius numatomus klausimus;

| h) | kontaktiniai duomenys, jei būtų pageidaujama gauti papildomos informacijos ar dokumentų; |
| --- | --- |

h)

kontaktiniai duomenys, jei būtų pageidaujama gauti papildomos informacijos ar dokumentų;

| i) | kontaktiniai duomenys, jei per viešas konsultacijas būtų pageidaujama pateikti pastabų ir prieštaravimų. |
| --- | --- |

i)

kontaktiniai duomenys, jei per viešas konsultacijas būtų pageidaujama pateikti pastabų ir prieštaravimų.

---

| 2022 6 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 152/103 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 152/103

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/870

2022 m. gegužės 30 d.

dėl laikinų prekybos liberalizavimo priemonių papildant prekybos lengvatas, taikomas Ukrainos produktams pagal Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimą

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarime (2) (toliau – Asociacijos susitarimas) nustatytas Sąjungos ir Ukrainos santykių pagrindas. Remiantis Tarybos sprendimu 2014/668/ES (3), Asociacijos susitarimo IV antraštinė dalis, skirta prekybai ir su prekyba susijusiems klausimams, buvo laikinai taikoma nuo 2016 m. sausio 1 d. ir, visoms valstybėms narėms ją ratifikavus, įsigaliojo 2017 m. rugsėjo 1 d.; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarime (2) (toliau – Asociacijos susitarimas) nustatytas Sąjungos ir Ukrainos santykių pagrindas. Remiantis Tarybos sprendimu 2014/668/ES (3), Asociacijos susitarimo IV antraštinė dalis, skirta prekybai ir su prekyba susijusiems klausimams, buvo laikinai taikoma nuo 2016 m. sausio 1 d. ir, visoms valstybėms narėms ją ratifikavus, įsigaliojo 2017 m. rugsėjo 1 d.;

| (2) | Asociacijos susitarime išreikštas Asociacijos susitarimo šalių (toliau – Šalys) noras plačiu mastu ir naujoviškai stiprinti ir plėsti santykius, lengvinti ir pasiekti laipsnišką ekonominę integraciją, ir tai daryti laikantis teisių ir įsipareigojimų, susijusių su Šalių naryste Pasaulio prekybos organizacijoje; |
| --- | --- |

(2)

Asociacijos susitarime išreikštas Asociacijos susitarimo šalių (toliau – Šalys) noras plačiu mastu ir naujoviškai stiprinti ir plėsti santykius, lengvinti ir pasiekti laipsnišką ekonominę integraciją, ir tai daryti laikantis teisių ir įsipareigojimų, susijusių su Šalių naryste Pasaulio prekybos organizacijoje;

| (3) | Asociacijos susitarimo 2 straipsnyje nustatyta, be kita ko, kad turi būti laikomasi demokratijos principų, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, taip pat skatinama pagarba suverenumo ir teritorinio vientisumo, sienų neliečiamumo ir nepriklausomybės principams – esminiams Asociacijos susitarimo elementams; |
| --- | --- |

(3)

Asociacijos susitarimo 2 straipsnyje nustatyta, be kita ko, kad turi būti laikomasi demokratijos principų, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, taip pat skatinama pagarba suverenumo ir teritorinio vientisumo, sienų neliečiamumo ir nepriklausomybės principams – esminiams Asociacijos susitarimo elementams;

| (4) | Asociacijos susitarimo 25 straipsnyje numatyta laipsniškai sukurti Šalių tarpusavio laisvosios prekybos erdvę, remiantis 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) XXIV straipsniu. Tuo tikslu Asociacijos susitarimo 29 straipsnyje numatyta laipsniškai naikinti muitus pagal jame pateiktus tvarkaraščius ir taip pat numatyta galimybė šį panaikinimą paspartinti ir išplėsti jo taikymo sritį. Asociacijos susitarimo 48 straipsnyje numatyta, kad prieš Šalims taikant viena kitai antidempingo priemones turi būti atsižvelgta į viešąjį interesą; |
| --- | --- |

(4)

Asociacijos susitarimo 25 straipsnyje numatyta laipsniškai sukurti Šalių tarpusavio laisvosios prekybos erdvę, remiantis 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) XXIV straipsniu. Tuo tikslu Asociacijos susitarimo 29 straipsnyje numatyta laipsniškai naikinti muitus pagal jame pateiktus tvarkaraščius ir taip pat numatyta galimybė šį panaikinimą paspartinti ir išplėsti jo taikymo sritį. Asociacijos susitarimo 48 straipsnyje numatyta, kad prieš Šalims taikant viena kitai antidempingo priemones turi būti atsižvelgta į viešąjį interesą;

| (5) | 2022 m. vasario 24 d. Rusijos pradėtas neišprovokuotas ir nemotyvuotas agresijos karas prieš Ukrainą smarkiai sumažino Ukrainos galimybes prekiauti su kitomis pasaulio šalimis, be kita ko, todėl, kad sunaikinti gamybos pajėgumai ir dėl prieigos prie Juodosios jūros blokados prarasta didelė transporto maršrutų dalis. Tokiomis išskirtinėmis aplinkybėmis ir siekiant sušvelninti neigiamą ekonominį Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą poveikį, būtina sparčiau plėtoti glaudesnius Sąjungos ir Ukrainos ekonominius santykius, kad Ukrainos valdžios institucijoms ir gyventojams būtų greitai suteikta parama. Todėl būtina ir tikslinga skatinti prekybos srautus ir taikyti lengvatas – prekybos liberalizavimo priemones – visiems produktams, atsižvelgiant į siekį greičiau naikinti Sąjungos ir Ukrainos tarpusavio prekybai taikomus muitus; |
| --- | --- |

(5)

2022 m. vasario 24 d. Rusijos pradėtas neišprovokuotas ir nemotyvuotas agresijos karas prieš Ukrainą smarkiai sumažino Ukrainos galimybes prekiauti su kitomis pasaulio šalimis, be kita ko, todėl, kad sunaikinti gamybos pajėgumai ir dėl prieigos prie Juodosios jūros blokados prarasta didelė transporto maršrutų dalis. Tokiomis išskirtinėmis aplinkybėmis ir siekiant sušvelninti neigiamą ekonominį Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą poveikį, būtina sparčiau plėtoti glaudesnius Sąjungos ir Ukrainos ekonominius santykius, kad Ukrainos valdžios institucijoms ir gyventojams būtų greitai suteikta parama. Todėl būtina ir tikslinga skatinti prekybos srautus ir taikyti lengvatas – prekybos liberalizavimo priemones – visiems produktams, atsižvelgiant į siekį greičiau naikinti Sąjungos ir Ukrainos tarpusavio prekybai taikomus muitus;

| (6) | pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 21 straipsnio 3 dalį Sąjunga turi užtikrinti savo išorės veiksmų įvairių sričių nuoseklumą. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnio 1 dalį bendra prekybos politika turi būti vykdoma atsižvelgiant į Sąjungos išorės veiksmų principus ir tikslus; |
| --- | --- |

(6)

pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 21 straipsnio 3 dalį Sąjunga turi užtikrinti savo išorės veiksmų įvairių sričių nuoseklumą. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnio 1 dalį bendra prekybos politika turi būti vykdoma atsižvelgiant į Sąjungos išorės veiksmų principus ir tikslus;

| (7) | šiuo reglamentu nustatomos prekybos liberalizavimo priemonės turėtų būti tokios: i) visiškai panaikinami importo muitai (lengvatiniai muitai), taikomi iš Ukrainos importuojamiems pramonės produktams; ii) sustabdomas įvežimo kainų sistemos taikymas vaisiams ir daržovėms; iii) sustabdomas tarifinių kvotų taikymas ir visiškai panaikinami importo muitai; iv) nukrypstant nuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 (4) 14 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos, taikant šį reglamentą importuojamiems Ukrainos kilmės produktams nustatyti antidempingo muitai neturėtų būti renkami jokiu metu, įskaitant pasibaigus šio reglamento galiojimui, ir v) laikinai sustabdomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/478 (5) taikymas. Taikydama tas priemones Sąjunga faktiškai laikinai teiks deramą ekonominę ir finansinę paramą Ukrainai ir paveiktiems ekonominės veiklos vykdytojams; |
| --- | --- |

(7)

šiuo reglamentu nustatomos prekybos liberalizavimo priemonės turėtų būti tokios: i) visiškai panaikinami importo muitai (lengvatiniai muitai), taikomi iš Ukrainos importuojamiems pramonės produktams; ii) sustabdomas įvežimo kainų sistemos taikymas vaisiams ir daržovėms; iii) sustabdomas tarifinių kvotų taikymas ir visiškai panaikinami importo muitai; iv) nukrypstant nuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 (4) 14 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos, taikant šį reglamentą importuojamiems Ukrainos kilmės produktams nustatyti antidempingo muitai neturėtų būti renkami jokiu metu, įskaitant pasibaigus šio reglamento galiojimui, ir v) laikinai sustabdomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/478 (5) taikymas. Taikydama tas priemones Sąjunga faktiškai laikinai teiks deramą ekonominę ir finansinę paramą Ukrainai ir paveiktiems ekonominės veiklos vykdytojams;

| (8) | siekiant užkirsti kelią sukčiavimui, šiuo reglamentu nustatomos lengvatinės priemonės turėtų priklausyti nuo to, ar Ukraina laikosi visų atitinkamų naudojimosi lengvatomis pagal Asociacijos susitarimą sąlygų, įskaitant atitinkamų produktų kilmės taisykles ir su jomis susijusias procedūras, taip pat nuo glaudaus Ukrainos administracinio bendradarbiavimo su Sąjunga, kaip numatyta Asociacijos susitarime; |
| --- | --- |

(8)

siekiant užkirsti kelią sukčiavimui, šiuo reglamentu nustatomos lengvatinės priemonės turėtų priklausyti nuo to, ar Ukraina laikosi visų atitinkamų naudojimosi lengvatomis pagal Asociacijos susitarimą sąlygų, įskaitant atitinkamų produktų kilmės taisykles ir su jomis susijusias procedūras, taip pat nuo glaudaus Ukrainos administracinio bendradarbiavimo su Sąjunga, kaip numatyta Asociacijos susitarime;

| (9) | Ukraina turėtų nenustatyti naujų muitų ar jiems lygiaverčio poveikio mokesčių ir naujų kiekybinių apribojimų arba lygiaverčio poveikio priemonių, turėtų nedidinti galiojančių muitų ar mokesčių arba nenustatyti jokių kitų prekybos su Sąjunga apribojimų, nebent tai aiškiai pateisinama karo aplinkybėmis. Jei Ukraina nesilaiko bet kurios iš tų sąlygų, Komisijai turėtų būti suteikta teisė laikinai sustabdyti visas šiuo reglamentu nustatomas lengvatines priemones arba jų dalį; |
| --- | --- |

(9)

Ukraina turėtų nenustatyti naujų muitų ar jiems lygiaverčio poveikio mokesčių ir naujų kiekybinių apribojimų arba lygiaverčio poveikio priemonių, turėtų nedidinti galiojančių muitų ar mokesčių arba nenustatyti jokių kitų prekybos su Sąjunga apribojimų, nebent tai aiškiai pateisinama karo aplinkybėmis. Jei Ukraina nesilaiko bet kurios iš tų sąlygų, Komisijai turėtų būti suteikta teisė laikinai sustabdyti visas šiuo reglamentu nustatomas lengvatines priemones arba jų dalį;

| (10) | Asociacijos susitarimo 2 straipsnyje nustatyta, kad, be kita ko, pagarba demokratijos principams, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, taip pat veiksmai, nukreipti prieš masinio naikinimo ginklus, susijusias medžiagas ir jų siuntimo į taikinį priemones, yra esminiai Asociacijos susitarimo elementai. Be to, Asociacijos susitarimo 3 straipsnyje nurodoma, kad teisinės valstybės ir gero valdymo principų laikymasis, kova su korupcija, kova su įvairaus pavidalo tarpvalstybiniu organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu, darnaus vystymosi ir veiksmingo daugiašališkumo skatinimas yra svarbiausia stiprinant Šalių tarpusavio santykius. Tikslinga numatyti galimybę laikinai sustabdyti šiame reglamente nustatytų lengvatinių priemonių taikymą, jei Ukraina nesilaikytų bendrų Asociacijos susitarimo principų, kaip yra pagal kitus panašius Sąjungos sudarytus asociacijos susitarimus; |
| --- | --- |

(10)

Asociacijos susitarimo 2 straipsnyje nustatyta, kad, be kita ko, pagarba demokratijos principams, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, taip pat veiksmai, nukreipti prieš masinio naikinimo ginklus, susijusias medžiagas ir jų siuntimo į taikinį priemones, yra esminiai Asociacijos susitarimo elementai. Be to, Asociacijos susitarimo 3 straipsnyje nurodoma, kad teisinės valstybės ir gero valdymo principų laikymasis, kova su korupcija, kova su įvairaus pavidalo tarpvalstybiniu organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu, darnaus vystymosi ir veiksmingo daugiašališkumo skatinimas yra svarbiausia stiprinant Šalių tarpusavio santykius. Tikslinga numatyti galimybę laikinai sustabdyti šiame reglamente nustatytų lengvatinių priemonių taikymą, jei Ukraina nesilaikytų bendrų Asociacijos susitarimo principų, kaip yra pagal kitus panašius Sąjungos sudarytus asociacijos susitarimus;

| (11) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, leidžiantys laikinai sustabdyti lengvatinių priemonių taikymą ir nustatyti taisomąsias priemones, nurodytas šio reglamento 3 ir 4 straipsniuose, tais atvejais, jei panašius arba tiesiogiai konkuruojančius produktus gaminantys Sąjungos gamintojai labai paveikiami arba gali būti labai paveikti pagal šį reglamentą importuojamų produktų. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (6); |
| --- | --- |

(11)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, leidžiantys laikinai sustabdyti lengvatinių priemonių taikymą ir nustatyti taisomąsias priemones, nurodytas šio reglamento 3 ir 4 straipsniuose, tais atvejais, jei panašius arba tiesiogiai konkuruojančius produktus gaminantys Sąjungos gamintojai labai paveikiami arba gali būti labai paveikti pagal šį reglamentą importuojamų produktų. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (6);

| (12) | atsižvelgiant į Komisijos tyrimą, būtina numatyti galimybę vėl taikyti muitus, įprastai taikomus pagal Asociacijos susitarimą, bet kuriems į šio reglamento taikymo sritį patenkantiems importuojamiems produktams, jei dėl jų kyla arba gali kilti didelių sunkumų Sąjungos gamintojams, gaminantiems panašius arba tiesiogiai konkuruojančius produktus; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgiant į Komisijos tyrimą, būtina numatyti galimybę vėl taikyti muitus, įprastai taikomus pagal Asociacijos susitarimą, bet kuriems į šio reglamento taikymo sritį patenkantiems importuojamiems produktams, jei dėl jų kyla arba gali kilti didelių sunkumų Sąjungos gamintojams, gaminantiems panašius arba tiesiogiai konkuruojančius produktus;

| (13) | išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės, kuri yra Asociacijos susitarimo sudėtinė dalis, įgyvendinimo metinė ataskaita, rengiama Komisijos, turėtų apimti išsamų šiuo reglamentu nustatomų prekybos liberalizavimo priemonių įgyvendinimo vertinimą; |
| --- | --- |

(13)

išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės, kuri yra Asociacijos susitarimo sudėtinė dalis, įgyvendinimo metinė ataskaita, rengiama Komisijos, turėtų apimti išsamų šiuo reglamentu nustatomų prekybos liberalizavimo priemonių įgyvendinimo vertinimą;

| (14) | atsižvelgiant į skubą, susijusią su situacija, sukelta Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, tikslinga aštuonių savaičių laikotarpiui taikyti išimtį, nustatytą prie ES sutarties, SESV ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgiant į skubą, susijusią su situacija, sukelta Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, tikslinga aštuonių savaičių laikotarpiui taikyti išimtį, nustatytą prie ES sutarties, SESV ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje;

| (15) | atsižvelgiant į ekstremaliąją Ukrainos padėtį, šiame reglamente turėtų būti numatytas tinkamas pereinamasis laikotarpis ir reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgiant į ekstremaliąją Ukrainos padėtį, šiame reglamente turėtų būti numatytas tinkamas pereinamasis laikotarpis ir reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Prekybos liberalizavimo priemonės

1.   Nustatomos šios lengvatinės priemonės:

| a) | tam tikriems į Sąjungą importuojamiems Ukrainos kilmės pramonės produktams, kuriems pagal Asociacijos susitarimo I-A priedą taikomas septynerių metų laipsniškas muitų panaikinimas, nustatomi nuliniai lengvatiniai muitai; |
| --- | --- |

a)

tam tikriems į Sąjungą importuojamiems Ukrainos kilmės pramonės produktams, kuriems pagal Asociacijos susitarimo I-A priedą taikomas septynerių metų laipsniškas muitų panaikinimas, nustatomi nuliniai lengvatiniai muitai;

| b) | įvežimo kainų sistemos taikymas sustabdomas tiems produktams, kuriems ji taikoma pagal Asociacijos susitarimo I-A priedą. Tų produktų importui netaikomi jokie muitai; |
| --- | --- |

b)

įvežimo kainų sistemos taikymas sustabdomas tiems produktams, kuriems ji taikoma pagal Asociacijos susitarimo I-A priedą. Tų produktų importui netaikomi jokie muitai;

| c) | sustabdomas visų pagal Asociacijos susitarimo I-A priedą nustatytų tarifinių kvotų taikymas ir produktus, kuriems tos kvotos taikomos, leidžiama importuoti į Sąjungą iš Ukrainos netaikant jokių muitų. |
| --- | --- |

c)

sustabdomas visų pagal Asociacijos susitarimo I-A priedą nustatytų tarifinių kvotų taikymas ir produktus, kuriems tos kvotos taikomos, leidžiama importuoti į Sąjungą iš Ukrainos netaikant jokių muitų.

2.   Nukrypstant nuo Reglamento (ES) 2016/1036 14 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos, taikant šį reglamentą importuojamiems Ukrainos kilmės produktams nustatyti antidempingo muitai nerenkami jokiu metu, įskaitant pasibaigus šio reglamento galiojimui.

3.   Reglamento (ES) 2015/478 taikymas importuojamiems Ukrainos kilmės produktams laikinai sustabdomas.

2 straipsnis

Sąlygos, kuriomis suteikiama teisė į lengvatinių priemonių taikymą

1 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose numatytų lengvatinių priemonių taikymui nustatomos šios sąlygos:

| a) | laikomasi produktų kilmės taisyklių ir su jomis susijusių procedūrų, numatytų Asociacijos susitarime; |
| --- | --- |

a)

laikomasi produktų kilmės taisyklių ir su jomis susijusių procedūrų, numatytų Asociacijos susitarime;

| b) | Ukraina nenustato naujų muitų arba jiems lygiaverčio poveikio mokesčių ir naujų kiekybinių apribojimų arba lygiaverčio poveikio priemonių, taikomų Sąjungos kilmės importui, arba nepadidina galiojančių muitų arba mokesčių, arba nenustato jokių kitų apribojimų, įskaitant diskriminacines vidaus administracines priemones, nebent tai aiškiai pateisinama karo aplinkybėmis, ir |
| --- | --- |

b)

Ukraina nenustato naujų muitų arba jiems lygiaverčio poveikio mokesčių ir naujų kiekybinių apribojimų arba lygiaverčio poveikio priemonių, taikomų Sąjungos kilmės importui, arba nepadidina galiojančių muitų arba mokesčių, arba nenustato jokių kitų apribojimų, įskaitant diskriminacines vidaus administracines priemones, nebent tai aiškiai pateisinama karo aplinkybėmis, ir

| c) | Ukraina gerbia demokratijos principus, žmogaus teises ir pagrindines laisves bei teisinės valstybės principą, taip pat nuolat deda ilgalaikes pastangas kovoti su korupcija ir neteisėta veikla, kaip numatyta Asociacijos susitarimo 2, 3 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

c)

Ukraina gerbia demokratijos principus, žmogaus teises ir pagrindines laisves bei teisinės valstybės principą, taip pat nuolat deda ilgalaikes pastangas kovoti su korupcija ir neteisėta veikla, kaip numatyta Asociacijos susitarimo 2, 3 ir 22 straipsniuose.

3 straipsnis

Laikinas sustabdymas

1.   Jei Komisija nustato, kad yra užtektinai įrodymų, jog Ukraina nesilaiko 2 straipsnyje nustatytų sąlygų, ji gali, priimdama įgyvendinimo aktą, visiškai ar iš dalies sustabdyti 1 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose numatytų lengvatinių priemonių taikymą. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 5 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

2.   Jei valstybė narė paprašo Komisijos sustabdyti bet kurios lengvatinės priemonės taikymą, remdamasi tuo, kad Ukraina nesilaiko 2 straipsnio b punkte nustatytų sąlygų, Komisija per keturis mėnesius nuo tokio prašymo pateikia pagrįstą nuomonę dėl pareiškimo, kad Ukraina nesilaiko sąlygų, pagrįstumo. Jeigu Komisija padaro išvadą, kad pareiškimas yra pagrįstas, ji inicijuoja šio straipsnio 1 dalyje nurodytą procedūrą.

4 straipsnis

Apsaugos sąlyga

1.   Jei Ukrainos kilmės produktas importuojamas tokiomis sąlygomis, kurios kelia arba gali kelti didelių sunkumų panašius arba tiesiogiai konkuruojančius produktus gaminantiems Sąjungos gamintojams, to produkto importui bet kuriuo metu gali būti vėl pradėti taikyti įprastai pagal Asociacijos susitarimą taikytini muitai.

2.   Komisija atidžiai stebi šio reglamento poveikį, be kita ko, kainoms Sąjungos rinkoje, atsižvelgdama į informaciją apie produktų, kuriems taikomos šiuo reglamentu nustatytos prekybos liberalizavimo priemonės, eksportą, importą ir gamybą Sąjungoje.

3.   Komisija per pagrįstą laikotarpį priima sprendimą pradėti tyrimą:

| a) | valstybių narių prašymu; |
| --- | --- |

a)

valstybių narių prašymu;

| b) | juridinio asmens ar juridinio asmens statuso neturinčios asociacijos, kurie veikia Sąjungos pramonės vardu, t. y. visų panašius arba tiesiogiai konkuruojančius produktus gaminančių Sąjungos gamintojų ar jų didelės dalies vardu, prašymu, arba |
| --- | --- |

b)

juridinio asmens ar juridinio asmens statuso neturinčios asociacijos, kurie veikia Sąjungos pramonės vardu, t. y. visų panašius arba tiesiogiai konkuruojančius produktus gaminančių Sąjungos gamintojų ar jų didelės dalies vardu, prašymu, arba

| c) | savo iniciatyva, jei Komisijai akivaizdu, kad esama pakankamai prima facie įrodymų dėl didelių sunkumų panašius arba tiesiogiai konkuruojančius produktus gaminantiems Sąjungos gamintojams, kaip nurodyta 1 dalyje. |
| --- | --- |

c)

savo iniciatyva, jei Komisijai akivaizdu, kad esama pakankamai prima facie įrodymų dėl didelių sunkumų panašius arba tiesiogiai konkuruojančius produktus gaminantiems Sąjungos gamintojams, kaip nurodyta 1 dalyje.

Šioje dalyje „didelė panašius arba tiesiogiai konkuruojančius produktus gaminančių Sąjungos gamintojų dalis“ – tai Sąjungos gamintojai, kurie bendrai pagamina daugiau nei 50 % visų Sąjungoje pagaminamų panašių ar tiesiogiai konkuruojančių produktų, kuriuos pagamina ta Sąjungos pramonės dalis, kuri aiškiai pareiškė pritarimą arba nepritarimą prašymui, ir kuri atstovauja ne mažiau nei 25 % visų pagaminamų panašių ar tiesiogiai konkuruojančių produktų, kuriuos pagamina Sąjungos pramonė.

4.   Jei Komisija nusprendžia pradėti tyrimą, ji paskelbia pranešimą apie tyrimo inicijavimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Pranešime pateikiama gautos informacijos santrauka ir nurodoma, kad bet kokia susijusi informacija turėtų būti siunčiama Komisijai. Jame nurodomas laikotarpis, per kurį suinteresuotosios šalys gali raštu pateikti savo nuomonę. Toks laikotarpis negali būti ilgesnis nei keturi mėnesiai nuo pranešimo paskelbimo dienos.

5.   Komisija surenka visą jos manymu reikalingą informaciją ir gali patikrinti gautą informaciją kreipdamasi į Ukrainą ar į kitus atitinkamus šaltinius. Jai gali padėti valstybės narės, kurios teritorijoje gali būti prašoma atlikti patikrinimą, pareigūnai, jei tokios tų pareigūnų pagalbos prašo ta valstybė narė.

6.   Nagrinėdama, ar esama didelių sunkumų panašius arba tiesiogiai konkuruojančius produktus gaminantiems Sąjungos gamintojams, kaip nurodyta 1 dalyje, Komisija atsižvelgia, be kita ko, į šiuos su Sąjungos gamintojais susijusius veiksnius, jei atitinkama informacija yra prieinama:

| — | rinkos dalį, |
| --- | --- |

—

rinkos dalį,

| — | gamybą, |
| --- | --- |

—

gamybą,

| — | atsargas, |
| --- | --- |

—

atsargas,

| — | gamybos pajėgumus, |
| --- | --- |

—

gamybos pajėgumus,

| — | pajėgumų panaudojimą, |
| --- | --- |

—

pajėgumų panaudojimą,

| — | užimtumą, |
| --- | --- |

—

užimtumą,

| — | importą, |
| --- | --- |

—

importą,

| — | kainas. |
| --- | --- |

—

kainas.

7.   Tyrimas baigiamas per šešis mėnesius nuo šio straipsnio 4 dalyje nurodyto pranešimo paskelbimo dienos. Išskirtinėmis aplinkybėmis Komisija gali tą laikotarpį pratęsti įgyvendinimo aktu, priimtu laikantis 5 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

8.   Per tris mėnesius nuo tyrimo pabaigos Komisija įgyvendinimo aktu, priimtu laikantis šio reglamento 5 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, nusprendžia dėl to, ar vėl taikyti įprastai pagal Asociacijos susitarimą taikytinus muitus. Tas įgyvendinimo aktas įsigalioja per vieną mėnesį nuo jo paskelbimo.

Įprastai pagal Asociacijos susitarimą taikytini muitai gali būti vėl taikomi tokį laikotarpį, kuris būtinas Sąjungos gamintojų ekonominės arba finansinės padėties pablogėjimui neutralizuoti, arba kol esama tokio pablogėjimo grėsmės. Jeigu galutinai nustatyti faktai rodo, kad šio straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos nėra įvykdytos, Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo tyrimas ir procedūra baigiami. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis šio reglamento 5 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

9.   Jei dėl išskirtinių aplinkybių, dėl kurių būtina imtis neatidėliotinų priemonių, atlikti tyrimą tampa neįmanoma, Komisija, pranešusi apie tai 5 straipsnio 1 dalyje nurodytam Muitinės kodekso komitetui, gali imtis būtinų prevencinių priemonių.

5 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Muitinės kodekso komitetas, įsteigtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013 (7) 285 straipsnį. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

6 straipsnis

Prekybos liberalizavimo priemonių įgyvendinimo vertinimas

Komisijos rengiama išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės įgyvendinimo metinė ataskaita apima išsamų šiame reglamente numatytų prekybos liberalizavimo priemonių įgyvendinimo vertinimą ir, prireikus, tų priemonių socialinio poveikio Ukrainoje ir Sąjungoje vertinimą. Informacija apie produktų importą pagal 1 straipsnio 1 dalies c punktą skelbiama Komisijos interneto svetainėje.

7 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostata

1 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytos lengvatinės priemonės taikomos produktams, kurie 2022 m. birželio 4 d. yra vežami tranzitu iš Ukrainos į Sąjungą arba yra muitinės prižiūrimi Sąjungoje, jeigu per šešis mėnesius nuo tos dienos atsakingai Sąjungos muitinei pateikiamas atitinkamas pranešimas.

8 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

1.   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   Šis reglamentas taikomas iki 2023 m. birželio 5 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gegužės 30 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. LE MAIRE

---

(1)  
  2022 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. gegužės 24 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  
  OL L 161, 2014 5 29, p. 3.

2

(3)  
  2014 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas 2014/668/ES dėl Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo, kiek tai susiję su jo III antraštine dalimi (išskyrus nuostatas dėl vienodo požiūrio į kitos Šalies teritorijoje teisėtai dirbančius trečiųjų šalių piliečius), IV, V, VI bei VII antraštinėmis dalimis ir susijusiais priedais bei protokolais (OL L 278, 2014 9 20, p. 1).

3

(4)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 21).

4

(5)  
  2015 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/478 dėl bendrų importo taisyklių (OL L 83, 2015 3 27, p. 16).

5

(6)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

6

(7)  
  2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

7

---

SPRENDIMAI

| 2022 6 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 152/109 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 152/109

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2022/871

2022 m. gegužės 30 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2003/17/EB, kiek tai susiję su jo taikymo laikotarpiu ir kiek tai susiję su Bolivijoje atliekamo javų sėklinių pasėlių bei aliejinių ir pluoštinių augalų sėklinių pasėlių aprobavimo lygiavertiškumu bei Bolivijoje užaugintos javų sėklos bei aliejinių ir pluoštinių augalų sėklos lygiavertiškumu

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Tarybos sprendime 2003/17/EB (3) nustatyta, kad tam tikromis sąlygomis tam tikrų sėklinių pasėlių aprobavimas į to sprendimo I priedo sąrašą įtrauktose trečiosiose šalyse turi būti laikomas lygiaverčiu aprobavimui, kuris atliekamas laikantis Sąjungos teisės aktų. Jame taip pat nustatyta, kad tam tikromis sąlygomis tose trečiosiose šalyse užauginta tam tikrų rūšių sėkla turi būti laikoma lygiaverte sėklai, užaugintai laikantis Sąjungos teisės aktų; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos sprendime 2003/17/EB (3) nustatyta, kad tam tikromis sąlygomis tam tikrų sėklinių pasėlių aprobavimas į to sprendimo I priedo sąrašą įtrauktose trečiosiose šalyse turi būti laikomas lygiaverčiu aprobavimui, kuris atliekamas laikantis Sąjungos teisės aktų. Jame taip pat nustatyta, kad tam tikromis sąlygomis tose trečiosiose šalyse užauginta tam tikrų rūšių sėkla turi būti laikoma lygiaverte sėklai, užaugintai laikantis Sąjungos teisės aktų;

| (2) | tų trečiųjų šalių lygiavertiškumas pripažintas laikantis tarptautinės prekybos sėkla daugiašalės sistemos, t. y. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (toliau – EBPO) tarptautinei prekybai skirtos sėklos veislių sertifikavimo sistemų ir Tarptautinės sėklų tyrimo asociacijos (toliau – ISTA) metodų arba, prireikus, Oficialiai patvirtintų sėklų tyrėjų asociacijos taisyklių, kurios yra lygiavertės ISTA metodams. Komisija taip pat atliko teisės aktų vertinimus ir auditus kai kuriose iš tų trečiųjų šalių, kad patikrintų, ar jos laikosi Sąjungos teisės reikalavimų, prieš pirmą kartą pripažindama tų šalių lygiavertiškumą. Iš pagal EBPO sistemą atliekamų kasmetinių tyrimų ir teikiamų ataskaitų, ISTA akreditavimo tikslais periodiškai atliekamo laboratorijų audito bei pagal Sąjungos teisę atliekamų oficialių patikrinimų matyti, kad tose trečiosiose šalyse atliekamu aprobavimu toliau suteikiamos tokios pačios garantijos kaip ir valstybių narių atliekamu aprobavimu ir kad tose trečiosiose šalyse užauginta ir sertifikuota sėkla ir toliau suteikia tokias pačias garantijas kaip ir valstybėse narėse užauginta ir sertifikuota sėkla. Todėl tose trečiosiose šalyse aprobavimui ir sėklai taikomi reikalavimai ir toliau turėtų būti laikomi lygiaverčiais Sąjungos aprobavimui ir sėklai; |
| --- | --- |

(2)

tų trečiųjų šalių lygiavertiškumas pripažintas laikantis tarptautinės prekybos sėkla daugiašalės sistemos, t. y. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (toliau – EBPO) tarptautinei prekybai skirtos sėklos veislių sertifikavimo sistemų ir Tarptautinės sėklų tyrimo asociacijos (toliau – ISTA) metodų arba, prireikus, Oficialiai patvirtintų sėklų tyrėjų asociacijos taisyklių, kurios yra lygiavertės ISTA metodams. Komisija taip pat atliko teisės aktų vertinimus ir auditus kai kuriose iš tų trečiųjų šalių, kad patikrintų, ar jos laikosi Sąjungos teisės reikalavimų, prieš pirmą kartą pripažindama tų šalių lygiavertiškumą. Iš pagal EBPO sistemą atliekamų kasmetinių tyrimų ir teikiamų ataskaitų, ISTA akreditavimo tikslais periodiškai atliekamo laboratorijų audito bei pagal Sąjungos teisę atliekamų oficialių patikrinimų matyti, kad tose trečiosiose šalyse atliekamu aprobavimu toliau suteikiamos tokios pačios garantijos kaip ir valstybių narių atliekamu aprobavimu ir kad tose trečiosiose šalyse užauginta ir sertifikuota sėkla ir toliau suteikia tokias pačias garantijas kaip ir valstybėse narėse užauginta ir sertifikuota sėkla. Todėl tose trečiosiose šalyse aprobavimui ir sėklai taikomi reikalavimai ir toliau turėtų būti laikomi lygiaverčiais Sąjungos aprobavimui ir sėklai;

| (3) | 2016 m. Bolivija pateikė Komisijai prašymą pripažinti jos taikomos sėklinių pasėlių aprobavimo sistemos ir Bolivijoje užaugintos ir sertifikuotos Sorghum spp. (sorgų), Zea mays (kukurūzų) ir Helianthus annuus (saulėgrąžų) sėklos lygiavertiškumą; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. Bolivija pateikė Komisijai prašymą pripažinti jos taikomos sėklinių pasėlių aprobavimo sistemos ir Bolivijoje užaugintos ir sertifikuotos Sorghum spp. (sorgų), Zea mays (kukurūzų) ir Helianthus annuus (saulėgrąžų) sėklos lygiavertiškumą;

| (4) | Komisija įvertino atitinkamus Bolivijos teisės aktus, 2018 m. Bolivijoje atliko sorgų, kukurūzų ir saulėgrąžų sėklos auginimo oficialiosios kontrolės ir sertifikavimo sistemos bei jos lygiavertiškumo Sąjungos reikalavimams auditą ir audito išvadas paskelbė ataskaitoje „Galutinė 2018 m. kovo 14–22 d. Bolivijos Daugiatautėje Valstybėje atlikto audito, siekiant įvertinti sėklos oficialiosios kontrolės ir sertifikavimo sistemą ir jos lygiavertiškumą Europos Sąjungos reikalavimams, ataskaita“; |
| --- | --- |

(4)

Komisija įvertino atitinkamus Bolivijos teisės aktus, 2018 m. Bolivijoje atliko sorgų, kukurūzų ir saulėgrąžų sėklos auginimo oficialiosios kontrolės ir sertifikavimo sistemos bei jos lygiavertiškumo Sąjungos reikalavimams auditą ir audito išvadas paskelbė ataskaitoje „Galutinė 2018 m. kovo 14–22 d. Bolivijos Daugiatautėje Valstybėje atlikto audito, siekiant įvertinti sėklos oficialiosios kontrolės ir sertifikavimo sistemą ir jos lygiavertiškumą Europos Sąjungos reikalavimams, ataskaita“;

| (5) | tas auditas parodė, kad Bolivijoje taikoma gerai organizuota sėklos auginimo ir sertifikavimo sistema. Komisija nustatė tam tikrų trūkumų ir pateikė Bolivijai rekomendacijų. Kadangi Bolivija tuos trūkumus pašalino iki 2018 m. lapkričio 30 d., ji atitinka Sprendimo 2003/17/EB II priede nustatytas sąlygas ir Tarybos direktyvose 66/402/EEB (4) ir 2002/57/EB (5) nustatytus atitinkamus reikalavimus; |
| --- | --- |

(5)

tas auditas parodė, kad Bolivijoje taikoma gerai organizuota sėklos auginimo ir sertifikavimo sistema. Komisija nustatė tam tikrų trūkumų ir pateikė Bolivijai rekomendacijų. Kadangi Bolivija tuos trūkumus pašalino iki 2018 m. lapkričio 30 d., ji atitinka Sprendimo 2003/17/EB II priede nustatytas sąlygas ir Tarybos direktyvose 66/402/EEB (4) ir 2002/57/EB (5) nustatytus atitinkamus reikalavimus;

| (6) | todėl tikslinga pripažinti Bolivijoje atliekamo sorgų, kukurūzų ir saulėgrąžų sėklinių pasėlių aprobavimo ir Bolivijoje užaugintos bei jos valdžios institucijų oficialiai sertifikuotos sorgų, kukurūzų ir saulėgrąžų sėklos lygiavertiškumą; |
| --- | --- |

(6)

todėl tikslinga pripažinti Bolivijoje atliekamo sorgų, kukurūzų ir saulėgrąžų sėklinių pasėlių aprobavimo ir Bolivijoje užaugintos bei jos valdžios institucijų oficialiai sertifikuotos sorgų, kukurūzų ir saulėgrąžų sėklos lygiavertiškumą;

| (7) | kadangi Sprendimas 2003/17/EB nustos galioti 2022 m. gruodžio 31 d., laikotarpis, kuriuo pagal tą sprendimą pripažįstamas lygiavertiškumas, turėtų būti pratęstas, kad būtų išvengta sėklos importo į Sąjungą sutrikimų rizikos. Atsižvelgiant į investicijas ir laiką, kurio reikia pagal Sąjungos teisę sertifikuotai sėklai užauginti, tikslinga tą laikotarpį pratęsti septyneriais metais; |
| --- | --- |

(7)

kadangi Sprendimas 2003/17/EB nustos galioti 2022 m. gruodžio 31 d., laikotarpis, kuriuo pagal tą sprendimą pripažįstamas lygiavertiškumas, turėtų būti pratęstas, kad būtų išvengta sėklos importo į Sąjungą sutrikimų rizikos. Atsižvelgiant į investicijas ir laiką, kurio reikia pagal Sąjungos teisę sertifikuotai sėklai užauginti, tikslinga tą laikotarpį pratęsti septyneriais metais;

| (8) | todėl Sprendimas 2003/17/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(8)

todėl Sprendimas 2003/17/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2003/17/EB pakeitimai

Sprendimas 2003/17/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 6 straipsnyje data „2022 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2029 m. gruodžio 31 d.“; |
| --- | --- |

1)

6 straipsnyje data „2022 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2029 m. gruodžio 31 d.“;

| 2) | I priedo lentelė iš dalies keičiama taip:






  a) | tarp eilučių „AU“ ir „BR“ įterpiama ši eilutė:







  „BO | Ministry of Rural Development and Land |
| --- | --- | --- | --- |
| Bolivia |
| Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ |

2)

I priedo lentelė iš dalies keičiama taip:

a)

tarp eilučių „AU“ ir „BR“ įterpiama ši eilutė:

„BO

Ministry of Rural Development and Land

Bolivia

Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ

66/402/EEB – tik Zea mays ir Sorghum spp. atveju;

Zea mays

Sorghum

2002/57/EB – tik Helianthus annuus atveju“;

Helianthus annuus

| b) | (1) išnašoje tarp žodžių „AU – Australija“ ir „BR – Brazilija“ įterpiami šie žodžiai: | „BO – Bolivija,“; |
| --- | --- | --- |

b)

(1) išnašoje tarp žodžių „AU – Australija“ ir „BR – Brazilija“ įterpiami šie žodžiai:

(1

„BO – Bolivija,“;

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

3 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2022 m. gegužės 30 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. LE MAIRE

---

(1)  
  2022 m. kovo 23 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2022 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. gegužės 16 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimas 2003/17/EB dėl sėklinių augalų aprobavimo, atliekamo trečiosiose šalyse, lygiavertiškumo ir dėl trečiosiose šalyse užaugintos sėklos lygiavertiškumo (OL L 8, 2003 1 14, p. 10).

3

(4)  
  1966 m. birželio 14 d. Tarybos direktyva 66/402/EEB dėl prekybos javų sėkla (OL P 125, 1966 7 11, p. 2309).

4

(5)  
  2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyva 2002/57/EB dėl prekybos aliejinių ir pluoštinių augalų sėkla (OL L 193, 2002 7 20, p. 74).

5

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 2022 6 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 152/112 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 152/112

---

Informacija, susijusi su Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimas dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos, įsigaliojimu

Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimas, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimas dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos įsigalios 2022 m. liepos 1 d., 2022 m. gegužės 3 d. užbaigus šio susitarimo 2 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą.

---

REGLAMENTAI

| 2022 6 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 152/113 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 152/113

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/872

2022 m. birželio 1 d.

kuriuo dėl investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslo veiksmų programų modelio ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo bendradarbiavimo programų modelio pakeitimų, susijusių su sanglaudos veiksmais dėl pabėgėlių Europoje (CARE), iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 288/2014

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1), ypač į jo 96 straipsnio 9 dalį,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (2), ypač į jo 8 straipsnio 11 dalį,

pasikonsultavusi su Europos struktūrinių ir investicijų fondų koordinavimo komitetu,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 288/2014 (3) pateikiamas investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslo veiksmų programų modelis ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo bendradarbiavimo programų modelis; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 288/2014 (3) pateikiamas investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslo veiksmų programų modelis ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo bendradarbiavimo programų modelis;

| (2) | kadangi galimybė išlaidoms, deklaruotoms mokėjimo paraiškose ataskaitiniais metais, kurie prasideda 2021 m. liepos 1 d. ir baigiasi 2022 m. birželio 30 d., vienai ar daugiau Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Europos socialinio fondo (ESF) ar Sanglaudos fondo remiamos programos prioritetinių krypčių taip pat taikyti 100 proc. bendro finansavimo normą pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 25a straipsnio 1a dalį išimtine tvarka laikinai pratęsta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2022/562 (4), Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 288/2014 I priede pateiktas veiksmų programų pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą modelis ir Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 288/2014 II priede pateiktas bendradarbiavimo programų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą modelis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(2)

kadangi galimybė išlaidoms, deklaruotoms mokėjimo paraiškose ataskaitiniais metais, kurie prasideda 2021 m. liepos 1 d. ir baigiasi 2022 m. birželio 30 d., vienai ar daugiau Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Europos socialinio fondo (ESF) ar Sanglaudos fondo remiamos programos prioritetinių krypčių taip pat taikyti 100 proc. bendro finansavimo normą pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 25a straipsnio 1a dalį išimtine tvarka laikinai pratęsta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2022/562 (4), Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 288/2014 I priede pateiktas veiksmų programų pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą modelis ir Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 288/2014 II priede pateiktas bendradarbiavimo programų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą modelis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (3) | Reglamentu (ES) 2022/562 taip pat nustatyta galimybė, kad pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 98 straipsnio 4 dalį veiksmai, kuriais sprendžiamos dėl Rusijos karinės agresijos kylančios migracijos problemos, galėtų būti finansuojami ERPF arba ESF lėšomis, remiantis kitam fondui taikomomis taisyklėmis, jei tie veiksmai vykdomi pagal specialią prioritetinę kryptį. Todėl ši nauja galimybė turėtų būti numatyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 288/2014 I priede pateiktame investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslo veiksmų programų modelyje. Visų pirma, turėtų būti aiškus fondo, kurio lėšomis remiami šie veiksmai ir prisidedama prie kito fondo investavimo prioritetų, pasirinkimas, nepriklausomai nuo to, ar speciali prioritetinė kryptis susijusi su ERPF ar ESF, ar abiem šiais fondais; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2022/562 taip pat nustatyta galimybė, kad pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 98 straipsnio 4 dalį veiksmai, kuriais sprendžiamos dėl Rusijos karinės agresijos kylančios migracijos problemos, galėtų būti finansuojami ERPF arba ESF lėšomis, remiantis kitam fondui taikomomis taisyklėmis, jei tie veiksmai vykdomi pagal specialią prioritetinę kryptį. Todėl ši nauja galimybė turėtų būti numatyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 288/2014 I priede pateiktame investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslo veiksmų programų modelyje. Visų pirma, turėtų būti aiškus fondo, kurio lėšomis remiami šie veiksmai ir prisidedama prie kito fondo investavimo prioritetų, pasirinkimas, nepriklausomai nuo to, ar speciali prioritetinė kryptis susijusi su ERPF ar ESF, ar abiem šiais fondais;

| (4) | todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 288/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 288/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | siekiant sudaryti sąlygas greitai pradėti taikyti šiame reglamente nustatytas priemones, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, |
| --- | --- |

(5)

siekiant sudaryti sąlygas greitai pradėti taikyti šiame reglamente nustatytas priemones, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 288/2014 I priedas pakeičiamas šio reglamento I priede pateiktu tekstu.

2.   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 288/2014 II priedas pakeičiamas šio reglamento II priede pateiktu tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 1 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

1

(2)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 259.

2

(3)  
  2014 m. vasario 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 288/2014, kuriuo nustatomos taisyklės, taikomos investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslo veiksmų programų modeliui laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir taisyklės, taikomos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo bendradarbiavimo programų modeliui laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (OL L 87, 2014 3 22, p. 1).

3

(4)  
  2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/562, kuriuo dėl sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE) iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 223/2014 (OL L 109, 2022 4 8, p. 1).

4

---

I PRIEDAS

„I PRIEDAS

Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslo veiksmų programų modelis

| CCI | <0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>
   (1) |
| --- | --- |
| Pavadinimas | <0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME > |
| Versija | <0.3 type="N" input="G"“SME > |
| Pirmieji metai | <0.4 type="N" maxlength="4" input="M"“SME > |
| Paskutinieji metai | <0.5 type="N" maxlength="4" input="M"“SME > |
| Tinkama finansuoti nuo | <0.6 type="D" input="G"“SME > |
| Tinkama finansuoti iki | <0.7 type="D" input="G"“SME > |
| EK sprendimas Nr. | <0.8 type="S" input="G"“SME > |
| EK sprendimo data | <0.9 type="D" input="G"“SME > |
| VN iš dalies keičiantis sprendimas Nr. | <0.10 type="S" maxlength="20" input="M"“SME > |
| VN iš dalies keičiančio sprendimo data | <0.11 type="D" input="M"“SME > |
| VN iš dalies keičiančio sprendimo įsigaliojimo data | <0.12 type="D" input="M"“SME > |
| NUTS regionai, kuriuose vykdoma veiksmų programa | <0.12 type="S" input="S“SME > |

CCI

<0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>
   (1)

Pavadinimas

<0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME >

Versija

<0.3 type="N" input="G"“SME >

Pirmieji metai

<0.4 type="N" maxlength="4" input="M"“SME >

Paskutinieji metai

<0.5 type="N" maxlength="4" input="M"“SME >

Tinkama finansuoti nuo

<0.6 type="D" input="G"“SME >

Tinkama finansuoti iki

<0.7 type="D" input="G"“SME >

EK sprendimas Nr.

<0.8 type="S" input="G"“SME >

EK sprendimo data

<0.9 type="D" input="G"“SME >

VN iš dalies keičiantis sprendimas Nr.

<0.10 type="S" maxlength="20" input="M"“SME >

VN iš dalies keičiančio sprendimo data

<0.11 type="D" input="M"“SME >

VN iš dalies keičiančio sprendimo įsigaliojimo data

<0.12 type="D" input="M"“SME >

NUTS regionai, kuriuose vykdoma veiksmų programa

<0.12 type="S" input="S“SME >

1 SKIRSNIS.

STRATEGIJA, KAIP ĮGYVENDINANT VEIKSMŲ PROGRAMĄ PRISIDĖTI PRIE EUROPOS SĄJUNGOS PAŽANGAUS, TVARAUS IR INTEGRACINIO AUGIMO STRATEGIJOS IR EKONOMINĖS, SOCIALINĖS IR TERITORINĖS SANGLAUDOS TIKSLO
   (2)

(nuoroda: Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 27 straipsnio 1 dalis ir 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punktas; dėl veiksmų programų, skirtų teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“, 92b straipsnio 9 dalies antra pastraipa ir 10 dalis) (3)

1.1.   Strategija, kaip įgyvendinant veiksmų programą prisidėti prie Europos Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos ir ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslo

| 1.1.1. | Programos strategijos, kaip prisidėti prie Europos Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos ir ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslo įgyvendinimo, aprašymas (4)







  <1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.

<1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M">

Jei norint skirti papildomų išteklių teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“ esama veiksmų programa papildoma naujomis prioritetinėmis kryptimis, toliau nurodytame specialiame laukelyje aprašomas numatomas poveikis veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimui ir pasirengimui žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui.

Dėl naujos veiksmų programos, skirtos teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“, reikia pateikti tik aprašymą ir užpildyti toliau nurodytą laukelį.

| 1.1.1.a. | Numatomo veiksmų programos poveikio veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimui ir pasirengimui žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui, aprašymas







  <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1.a.

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2. | Teminių tikslų ir atitinkamų investavimo prioritetų, susijusių su partnerystės sutartimi, pasirinkimo pagrindimas, remiantis nustatytais regioniniais ir, kai tinkama, nacionaliniais poreikiais, įskaitant poreikį spręsti problemas, nustatytas atitinkamose konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, priimtose pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį, ir atitinkamose Tarybos rekomendacijose, priimtose pagal SESV 148 straipsnio 4 dalį, atsižvelgiant į ex ante vertinimą (5)

  Jei norint skirti papildomų išteklių teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“ esama veiksmų programa papildoma naujomis prioritetinėmis kryptimis, reikia pateikti aprašymą 1.1.2.a laukelyje.
  Dėl naujos veiksmų programos, skirtos teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“, reikia pateikti tik aprašymą 1.1.2.a laukelyje. |
| --- | --- |

1.1.2.

Jei norint skirti papildomų išteklių teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“ esama veiksmų programa papildoma naujomis prioritetinėmis kryptimis, reikia pateikti aprašymą 1.1.2.a laukelyje.

Dėl naujos veiksmų programos, skirtos teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“, reikia pateikti tik aprašymą 1.1.2.a laukelyje.

| 1.1.2a | Pagrindimas, apibūdinantis numatomą veiksmų programos poveikį veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimui ir pasirengimui žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui


  1 lentelė.


  Pasirinktų teminių tikslų ir investavimo prioritetų pagrindimas








  Pasirinktas teminis tikslas | Pasirinktas investavimo prioritetas | Pasirinkimo pagrindimas arba poveikis veiksmų, skirtų krizei įveikti, skatinimui (kai tinkama) |
| --- | --- | --- | --- |
| <1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| | | |

1.1.2a

1 lentelė.

Pasirinktų teminių tikslų ir investavimo prioritetų pagrindimas

Pasirinktas teminis tikslas

Pasirinktas investavimo prioritetas

Pasirinkimo pagrindimas arba poveikis veiksmų, skirtų krizei įveikti, skatinimui (kai tinkama)

<1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

1.2.   Finansinių asignavimų pagrindimas

Finansinių asignavimų (t. y. Sąjungos paramos) kiekvienam teminiam tikslui ir, kai tinkama, investavimo prioritetui, laikantis paramos telkimo pagal temas reikalavimų, pagrindimas, atsižvelgiant į ex ante vertinimą.

| <1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

Jei norint skirti papildomų išteklių teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“ esama veiksmų programa papildoma naujomis prioritetinėmis kryptimis, reikia pateikti aprašymą 1.2a laukelyje.

Dėl naujos veiksmų programos, skirtos teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“, reikia pateikti tik toliau nurodytą aprašymą.

1.2.a   Papildomų išteklių teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“ finansinio asignavimo ERPF ar ESF pagrindimas ir tai, kaip šie ištekliai nukreipiami į geografines vietoves, kuriose jų labiausiai reikia, atsižvelgiant į skirtingus regionų poreikius ir išsivystymo lygį, kad parama būtų teikiama užtikrinant labiausiai COVID-19 pandemijos paveiktų regionų ir miestų poreikių ir būtinybės tebeskirti daugiausia dėmesio mažiau išsivysčiusiems regionams, pusiausvyrą, laikantis SESV 174 straipsnyje nustatytų ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslų

| <1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

2 lentelė.

Veiksmų programos investavimo strategijos apžvalga

| Prioritetinė kryptis | Fondas (ERPF (6), Sanglaudos fondas, ESF (7), JUI (8), ERPF REACT-EU, ESF REACT-EU arba JUI REACT-EU) | Sąjungos parama
   (9) (EUR) | Bendros Sąjungos paramos, skirtos veiksmų programai įgyvendinti, dalis (10) | Teminis tikslas (11) | Investavimo prioritetai (12) | Investavimo prioritetą atitinkantys konkretūs tikslai | Bendrieji ir konkrečios programos rezultato rodikliai, kuriems buvo nustatytos galutinės reikšmės |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <1.2.1 type="S" input="G"> | <1.2.2 type="S" input="G"> | <1.2.3 type="N’ " input="G"> | <1.2.4 type="P’ input="G"> | <1.2.5 type="S" input="G"> | <1.2.6 type="S" input="G"> | <1.2.7 type="S" input="G"> | <1.2.8 type="S" input="G"> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Prioritetinė kryptis

Fondas (ERPF (6), Sanglaudos fondas, ESF (7), JUI (8), ERPF REACT-EU, ESF REACT-EU arba JUI REACT-EU)

Sąjungos parama
   (9) (EUR)

Bendros Sąjungos paramos, skirtos veiksmų programai įgyvendinti, dalis (10)

Teminis tikslas (11)

Investavimo prioritetai (12)

Investavimo prioritetą atitinkantys konkretūs tikslai

Bendrieji ir konkrečios programos rezultato rodikliai, kuriems buvo nustatytos galutinės reikšmės

<1.2.1 type="S" input="G">

<1.2.2 type="S" input="G">

<1.2.3 type="N’ " input="G">

<1.2.4 type="P’ input="G">

<1.2.5 type="S" input="G">

<1.2.6 type="S" input="G">

<1.2.7 type="S" input="G">

<1.2.8 type="S" input="G">

2 SKIRSNIS.

PRIORITETINĖS KRYPTYS

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b ir c punktai ir Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 98 straipsnio 4 dalies antra pastraipa)

Prioritetams, įgyvendinamiems taikant Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 98 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą, lentelės, kuriose nurodomi konkretūs fondai, gali būti naudojamos ir kito fondo atžvilgiu.

2.A.   Prioritetinių krypčių, nesusijusių su technine parama, aprašymas

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punktas)

2.A.1.   Prioritetinė kryptis (pakartoti kiekvienai prioritetinei krypčiai)

| Prioritetinės krypties Nr. | <2A.1 type="N" input="G"“SME» > |
| --- | --- |
| Prioritetinės krypties pavadinimas | <2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME” > |

Prioritetinės krypties Nr.

<2A.1 type="N" input="G"“SME» >

Prioritetinės krypties pavadinimas

<2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME” >

| ☐ | Visa prioritetinė kryptis bus įgyvendinta tik finansinėmis priemonėmis |
| --- | --- |

☐

Visa prioritetinė kryptis bus įgyvendinta tik finansinėmis priemonėmis

<2A.3 type="C" input="M">

| ☐ | Visa prioritetinė kryptis bus įgyvendinta tik Sąjungos lygmens finansinėmis priemonėmis |
| --- | --- |

☐

Visa prioritetinė kryptis bus įgyvendinta tik Sąjungos lygmens finansinėmis priemonėmis

<2A.4 type="C" input="M"“SME” >

| ☐ | Visa prioritetinė kryptis bus įgyvendinta bendruomenės inicijuota vietos plėtra |
| --- | --- |

☐

Visa prioritetinė kryptis bus įgyvendinta bendruomenės inicijuota vietos plėtra

<2A.5 type="C" input="M">

| ☐ | Dėl ESF: visa prioritetinė kryptis skiriama socialinėms inovacijoms arba tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, arba abiem |
| --- | --- |

☐

Dėl ESF: visa prioritetinė kryptis skiriama socialinėms inovacijoms arba tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, arba abiem

<2A.6 type="C" input="M">

| ☐ | Visa prioritetinė kryptis skirta REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Visa prioritetinė kryptis skirta REACT-EU

<2A.7 type="C" input="M">

| ☐ | Visa ši prioritetinė kryptis skirta spręsti migracijos problemoms, kylančioms dėl Rusijos karinės agresijos, įskaitant pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 98 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

☐

Visa ši prioritetinė kryptis skirta spręsti migracijos problemoms, kylančioms dėl Rusijos karinės agresijos, įskaitant pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 98 straipsnio 4 dalį.

<2A.8 type="C" input="M">

| ☐ | Pagal visą šią prioritetinę kryptį sprendžiant migracijos problemas, kylančias dėl Rusijos karinės agresijos, įskaitant pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 98 straipsnio 4 dalį, bus naudojami REACT-EU ištekliai. |
| --- | --- |

☐

Pagal visą šią prioritetinę kryptį sprendžiant migracijos problemas, kylančias dėl Rusijos karinės agresijos, įskaitant pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 98 straipsnio 4 dalį, bus naudojami REACT-EU ištekliai.

<2A.9 type="C" input="M">

2.A.2.   Prioritetinės krypties, apimančios daugiau kaip vieną regionų kategoriją ar daugiau kaip vieną teminį tikslą, ar daugiau kaip vieną fondą, nustatymo pagrindimas (kai tinkama) (13)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 1 dalis ir 98 straipsnio 4 dalies antra pastraipa)

| <2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.3.   Fondas, regionų kategorija ir Sąjungos paramos skaičiavimo pagrindas

(pakartoti kiekvienam prioritetinės krypties deriniui)

| Fondas | <2A.7 type="S" input="S"“SME” > |
| --- | --- |
| Regionų kategorija
   (14) | <2A.8 type="S" input="S"“SME “> |
| Skaičiavimo pagrindas (visos tinkamos finansuoti išlaidos arba tinkamos finansuoti viešosios išlaidos) | <2A.9 type="S" input="S"“SME” > |
| Atokiausių regionų arba retai apgyvendintų šiaurinių regionų kategorija (kai tinkama)
   (15) | <2A.9 type="S" input="S” > |

Fondas

<2A.7 type="S" input="S"“SME” >

Regionų kategorija
   (14)

<2A.8 type="S" input="S"“SME “>

Skaičiavimo pagrindas (visos tinkamos finansuoti išlaidos arba tinkamos finansuoti viešosios išlaidos)

<2A.9 type="S" input="S"“SME” >

Atokiausių regionų arba retai apgyvendintų šiaurinių regionų kategorija (kai tinkama)
   (15)

<2A.9 type="S" input="S” >

2.A.4.   Investavimo prioritetas

(pakartoti kiekvienam prioritetinės krypties investavimo prioritetui)

| Investavimo prioritetas | <2A.10 type="S" input="S"“SME” > |
| --- | --- |

Investavimo prioritetas

<2A.10 type="S" input="S"“SME” >

2.A.5.   Investavimo prioritetą atitinkantys konkretūs tikslai ir tikėtini rezultatai

(pakartoti kiekvienam investavimo prioriteto konkrečiam tikslui)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punkto i ir ii papunkčiai)

| Nr. | <2A.1.1 type="N" input="G"“SME > |
| --- | --- |
| Konkretus tikslas | <2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME > |
| Rezultatai, kuriuos valstybė narė nori pasiekti su Sąjungos parama | <2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M“SME "> |

Nr.

<2A.1.1 type="N" input="G"“SME >

Konkretus tikslas

<2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME >

Rezultatai, kuriuos valstybė narė nori pasiekti su Sąjungos parama

<2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M“SME ">

3 lentelė.

Konkrečios programos rezultato rodikliai pagal konkretų tikslą

(ERPF, Sanglaudos fondas ir ERPF REACT-EU)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punkto ii papunktis)

| Nr. | Rodiklis | Matavimo vienetas | Regionų kategorija (kai tinkama) | Pradinė reikšmė | Pradiniai metai | Galutinė reikšmė
   (16)
  (2023 m.) | Duomenų šaltinis | Ataskaitų teikimo dažnumas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” > | <2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"“SME” > | <2A.1.6 type="S" input="M”” SME"> | <2A.1.7 type="S" input="S"“SME” > | Kiekybinė <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >


  Kokybinė <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” | <2A.1.9 type="N’ input="M"“SME”> | Kiekybinė <2A.1.10 type="N" input="M">


  Kokybinė <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > | <2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”> | <2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Nr.

Rodiklis

Matavimo vienetas

Regionų kategorija (kai tinkama)

Pradinė reikšmė

Pradiniai metai

Galutinė reikšmė
   (16)
  (2023 m.)

Duomenų šaltinis

Ataskaitų teikimo dažnumas

<2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” >

<2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"“SME” >

<2A.1.6 type="S" input="M”” SME">

<2A.1.7 type="S" input="S"“SME” >

Kiekybinė <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >

Kokybinė <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME”

<2A.1.9 type="N’ input="M"“SME”>

Kiekybinė <2A.1.10 type="N" input="M">

Kokybinė <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

<2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”>

<2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

4 lentelė.

Bendrieji rezultato rodikliai, kuriems nustatyta galutinė reikšmė, ir konkrečios programos rezultato rodikliai, atitinkantys konkretų tikslą (pagal investavimo prioritetą ir regionų kategoriją) (ESF ir ESF REACT-EU)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punkto ii papunktis)

| Nr. | Rodiklis | Regionų kategorija (kai tinkama) | Rodiklio matavimo vienetas | Bendrasis produkto rodiklis, naudotas nustatant galutinę reikšmę | Pradinė reikšmė | Pradinės ir galutinės reikšmių matavimo vienetas | Pradiniai metai | Galutinė reikšmė
   (17)
  (2023 m.) | Duomenų šaltinis | Ataskaitų teikimo dažnumas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| Konkrečios programos <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">


  Bendrasis <2A.1.13 type="S" input="S"> | Konkrečios programos <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">


  Bendrasis <2A.1.14 type="S" input="S"> | <2A.1.15 type="S" input="S"> | Konkrečios programos <2A.1.16 type="S" input="M">


  Bendrasis <2A.1.16 type="S" input="S"> | Konkrečios programos <2A.1.17 type="S" input="M">


  Bendrasis <2A.1.17 type="S" input="S"> | Bendrasis produkto rodiklis <2A.1.18 type="S" input="S"> | Kiekybinis <2A.1.19 type="S" input="M">


  Bendrasis <2A.1.19 type="S" input="G"> | <2A.1.20 type="N’ input="M"> | Kiekybinė <2A.1.21 type="N" input="M">


  Kokybinė <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |

Nr.

Rodiklis

Regionų kategorija (kai tinkama)

Rodiklio matavimo vienetas

Bendrasis produkto rodiklis, naudotas nustatant galutinę reikšmę

Pradinė reikšmė

Pradinės ir galutinės reikšmių matavimo vienetas

Pradiniai metai

Galutinė reikšmė
   (17)
  (2023 m.)

Duomenų šaltinis

Ataskaitų teikimo dažnumas

M

W

T

M

W

T

Konkrečios programos <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">

Bendrasis <2A.1.13 type="S" input="S">

Konkrečios programos <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">

Bendrasis <2A.1.14 type="S" input="S">

<2A.1.15 type="S" input="S">

Konkrečios programos <2A.1.16 type="S" input="M">

Bendrasis <2A.1.16 type="S" input="S">

Konkrečios programos <2A.1.17 type="S" input="M">

Bendrasis <2A.1.17 type="S" input="S">

Bendrasis produkto rodiklis <2A.1.18 type="S" input="S">

Kiekybinis <2A.1.19 type="S" input="M">

Bendrasis <2A.1.19 type="S" input="G">

<2A.1.20 type="N’ input="M">

Kiekybinė <2A.1.21 type="N" input="M">

Kokybinė <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M">

4a lentelė.

JUI ir JUI REACT-EU rezultato rodikliai ir konkrečios programos rezultato rodikliai, atitinkantys konkretų tikslą

(pagal prioritetinę kryptį arba prioritetinės krypties dalį)

(nuoroda: Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1304/2013 (19) 19 straipsnio 3 dalis)

| Nr. | Rodiklis | Rodiklio matavimo vienetas | Bendrasis produkto rodiklis, naudotas nustatant galutinę reikšmę | Pradinė reikšmė | Pradinės ir galutinės reikšmių matavimo vienetas | Pradiniai metai | Galutinė reikšmė
   (18)
  (2023 m.) | Duomenų šaltinis | Ataskaitų teikimo dažnumas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| Konkrečios programos <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">


  Bendrasis <2A.1.24 type="S" input="S"> | Konkrečios programos <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">


  Bendrasis <2A.1.25 type="S" input="S"> | Konkrečios programos <2A.1.26 type="S" input="M">


  Bendrasis <2A.1.26 type="S" input="S"> | Konkrečios programos <2A.1.27 type="S" input="M">


  Bendrasis <2A.1.27 type="S" input="S"> | Bendrasis produkto rodiklis <2A.1.28 type="S" input="S"> | Kiekybinis <2A.1.29 type="S" input="M">


  Bendrasis <2A.1.29 type="S" input="G"> | <2A.1.30 type="N’ input="M"> | Kiekybinė <2A.1.31 type="N" input="M">


  Kokybinė <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |

Nr.

Rodiklis

Rodiklio matavimo vienetas

Bendrasis produkto rodiklis, naudotas nustatant galutinę reikšmę

Pradinė reikšmė

Pradinės ir galutinės reikšmių matavimo vienetas

Pradiniai metai

Galutinė reikšmė
   (18)
  (2023 m.)

Duomenų šaltinis

Ataskaitų teikimo dažnumas

M

W

T

M

W

T

Konkrečios programos <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">

Bendrasis <2A.1.24 type="S" input="S">

Konkrečios programos <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">

Bendrasis <2A.1.25 type="S" input="S">

Konkrečios programos <2A.1.26 type="S" input="M">

Bendrasis <2A.1.26 type="S" input="S">

Konkrečios programos <2A.1.27 type="S" input="M">

Bendrasis <2A.1.27 type="S" input="S">

Bendrasis produkto rodiklis <2A.1.28 type="S" input="S">

Kiekybinis <2A.1.29 type="S" input="M">

Bendrasis <2A.1.29 type="S" input="G">

<2A.1.30 type="N’ input="M">

Kiekybinė <2A.1.31 type="N" input="M">

Kokybinė <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M">

2.A.6.   Veiksmai, remtini pagal investavimo prioritetą

(pagal investavimo prioritetą)

2.A.6.1.   
  Remtinų veiksmų rūšies ir pavyzdžių ir jų tikėtino indėlio siekiant konkrečių tikslų, aprašymas ir, kai tinkama, pagrindinių tikslinių grupių, konkrečių tikslinių teritorijų ir paramos gavėjų tipų nustatymas

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punkto iii papunktis)

| Investavimo prioritetas | <2A.2.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M"> |

Investavimo prioritetas

<2A.2.1.1 type="S" input="S">

<2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M">

2.A.6.2.   
  Pagrindiniai projektų atrankos principai

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punkto iii papunktis)

| Investavimo prioritetas | <2A.2.2.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M"> |

Investavimo prioritetas

<2A.2.2.1 type="S" input="S">

<2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M">

2.A.6.3.   Planuojamas finansinių priemonių naudojimas
  (kai tinkama)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punkto iii papunktis)

| Investavimo prioritetas | <2A.2.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Planuojamas finansinių priemonių naudojimas | <2A.2.3.2 type="C" input="M"> |
| <2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Investavimo prioritetas

<2A.2.3.1 type="S" input="S">

Planuojamas finansinių priemonių naudojimas

<2A.2.3.2 type="C" input="M">

<2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.6.4.   Planuojamas didelės apimties projektų naudojimas
  (kai tinkama)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punkto iii papunktis)

| Investavimo prioritetas | <2A.2.4.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Investavimo prioritetas

<2A.2.4.1 type="S" input="S">

<2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.6.5.   
  Produkto rodikliai pagal investavimo prioritetą ir, kai tinkama, regionų kategoriją

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punkto iv papunktis)

5 lentelė.

Bendrieji ir konkrečios programos produkto rodikliai

(pagal investavimo prioritetą, suskirstytą pagal ESF ir, kai tinkama, ERPF regionų kategoriją (21))

| Nr. | Rodiklis | Matavimo vienetas | Fondas | Regionų kategorija (kai tinkama) | Galutinė reikšmė (2023 m.) (20) | Duomenų šaltinis | Ataskaitų teikimo dažnumas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | | |
| <2A.2.5.1 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.2 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.3 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.4 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.5 type="S" input="S" SME > | <2A.2.5.6 type="N’ input="M" SME > | <2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M" SME > | <2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M" SME > |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Nr.

Rodiklis

Matavimo vienetas

Fondas

Regionų kategorija (kai tinkama)

Galutinė reikšmė (2023 m.) (20)

Duomenų šaltinis

Ataskaitų teikimo dažnumas

M

W

T

<2A.2.5.1 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.2 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.3 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.4 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.5 type="S" input="S" SME >

<2A.2.5.6 type="N’ input="M" SME >

<2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M" SME >

<2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M" SME >

2.A.7.   Socialinės inovacijos, tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir indėlis siekiant 1–7 ir 13 teminių tikslų

Konkrečios ESF ir ESF REACT-EU (22) skirtos nuostatos, kai taikoma (pagal prioritetinę kryptį ir, kai tinkama, regionų kategoriją): socialinės inovacijos, tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir ESF įnašas siekiant prisidėti prie 1–7 ir 13 teminių tikslų.

Planuojamų prioritetinės krypties veiksmų aprašymas, siekiant prisidėti prie:

| — | socialinių inovacijų (jei nepriskirta specialiai prioritetinei krypčiai); |
| --- | --- |

—

socialinių inovacijų (jei nepriskirta specialiai prioritetinei krypčiai);

| — | tarpvalstybinio bendradarbiavimo (jei nepriskirta specialiai atitinkamai prioritetinei krypčiai); |
| --- | --- |

—

tarpvalstybinio bendradarbiavimo (jei nepriskirta specialiai atitinkamai prioritetinei krypčiai);

| — | Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 9 straipsnio pirmos pastraipos 1–7 punktuose ir 92b straipsnio 9 dalyje nurodytų teminių tikslų.







  Prioritetinė kryptis | <2A.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- | --- |
| <2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

—

Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 9 straipsnio pirmos pastraipos 1–7 punktuose ir 92b straipsnio 9 dalyje nurodytų teminių tikslų.

Prioritetinė kryptis

<2A.3.1 type="S" input="S">

<2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.8.   Veiklos peržiūros planas (23)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punkto v papunktis ir II priedas)

6 lentelė.

Prioritetinės krypties veiklos peržiūros planas

(pagal fondą ir, ERPF ir ESF atveju, ir regionų kategoriją) (26)

| Prioritetinė kryptis | Rodiklio rūšis
  (pagrindinis įgyvendinimo etapas, finansinis, produkto arba, kai tinkama, rezultato rodiklis) | Nr. | Rodiklis arba pagrindinis įgyvendinimo etapas | Matavimo vienetas, kai tinkama | Fondas | Regionų kategorija | 2018 m. tarpinė reikšmė (24) | Galutinė reikšmė (2023 m.) (25) | Duomenų šaltinis | Rodiklio tinkamumo paaiškinimas, kai tinkama |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| <2A.4.1 type="S" input="S"> | <2A.4.2 type="S" input="S"> | Įgyvendinimo etapas arba finansinis rodiklis <2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">


  Produkto arba rezultato <2A.4.3 type="S" input="S"> | Įgyvendinimo etapas arba finansinis rodiklis <2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">


  Produkto arba rezultato <2A.4.4 type="S" input="G" or “M”> | Įgyvendinimo etapas arba finansinis rodiklis <2A.4.5 type="S" input="M">


  Produkto arba rezultato <2A.4.5 type="S" input="G" or “M”> | <2A.4.6 type="S" input="S"> | <2A.4.7 type="S" input="S"> | <2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M"> | Įgyvendinimo etapas arba finansinis <2A.4.9 type="S" input="M">


  Produkto arba rezultato <2A.4.8 type="S" input="M"> | Įgyvendinimo etapas arba finansinis rodiklis <2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">


  Produkto arba rezultato <2A.4.10 type="S" input=“M”> | <2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Prioritetinė kryptis

Rodiklio rūšis

(pagrindinis įgyvendinimo etapas, finansinis, produkto arba, kai tinkama, rezultato rodiklis)

Nr.

Rodiklis arba pagrindinis įgyvendinimo etapas

Matavimo vienetas, kai tinkama

Fondas

Regionų kategorija

2018 m. tarpinė reikšmė (24)

Galutinė reikšmė (2023 m.) (25)

Duomenų šaltinis

Rodiklio tinkamumo paaiškinimas, kai tinkama

M

W

T

M

W

T

<2A.4.1 type="S" input="S">

<2A.4.2 type="S" input="S">

Įgyvendinimo etapas arba finansinis rodiklis <2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">

Produkto arba rezultato <2A.4.3 type="S" input="S">

Įgyvendinimo etapas arba finansinis rodiklis <2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">

Produkto arba rezultato <2A.4.4 type="S" input="G" or “M”>

Įgyvendinimo etapas arba finansinis rodiklis <2A.4.5 type="S" input="M">

Produkto arba rezultato <2A.4.5 type="S" input="G" or “M”>

<2A.4.6 type="S" input="S">

<2A.4.7 type="S" input="S">

<2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M">

Įgyvendinimo etapas arba finansinis <2A.4.9 type="S" input="M">

Produkto arba rezultato <2A.4.8 type="S" input="M">

Įgyvendinimo etapas arba finansinis rodiklis <2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">

Produkto arba rezultato <2A.4.10 type="S" input=“M”>

<2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M">

Papildoma kokybinė informacija apie veiklos peržiūros plano rengimą (neprivaloma)

| <2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M"> |
| --- |

<2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.9.   Intervencijos kategorijos

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies b punkto vi papunktis)

Intervencinių veiksmų, atitinkančių prioritetinės krypties turinį, kategorijos, pagrįstos Komisijos patvirtinta nomenklatūra, ir Sąjungos paramos preliminarus paskirstymas.

7–11 lentelės.

Intervencinių veiksmų kategorijos
   (28)

(pagal fondą ir regionų kategoriją, jei prioritetinė kryptis aprėpia daugiau nei vieną)

| 7 lentelė. 1 matmuo. Intervencinių veiksmų sritis |
| --- |
| Fondas | <2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Regionų kategorija (27) | <2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritetinė kryptis | Kodas | Suma (EUR) |
| <2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

7 lentelė. 1 matmuo. Intervencinių veiksmų sritis

Fondas

<2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N >

Regionų kategorija (27)

<2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritetinė kryptis

Kodas

Suma (EUR)

<2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N >

| 8 lentelė. 2 matmuo. Finansavimo forma |
| --- |
| Fondas | <2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Regionų kategorija (29) | <2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritetinė kryptis | Kodas | Suma (EUR) |
| <2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

8 lentelė. 2 matmuo. Finansavimo forma

Fondas

<2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N >

Regionų kategorija (29)

<2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritetinė kryptis

Kodas

Suma (EUR)

<2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N >

| 9 lentelė. 3 matmuo. Teritorijos rūšis |
| --- |
| Fondas | <2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Regionų kategorija (30) | <2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritetinė kryptis | Kodas | Suma (EUR) |
| <2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

9 lentelė. 3 matmuo. Teritorijos rūšis

Fondas

<2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N >

Regionų kategorija (30)

<2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritetinė kryptis

Kodas

Suma (EUR)

<2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N >

| 10 lentelė. 4 matmuo. Teritorinės paramos paskirstymo priemonės |
| --- |
| Fondas | <2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Regionų kategorija (31) | <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritetinė kryptis | Kodas | Suma (EUR) |
| <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

10 lentelė. 4 matmuo. Teritorinės paramos paskirstymo priemonės

Fondas

<2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N >

Regionų kategorija (31)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritetinė kryptis

Kodas

Suma (EUR)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N >

| 11 lentelė. 6 matmuo. ESF ir ESF REACT-EU antrinė tema
   (32)
  (tik ESF atveju) |
| --- |
| Fondas | <2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Regionų kategorija (33) | <2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioritetinė kryptis | Kodas | Suma (EUR) |
| <2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

11 lentelė. 6 matmuo. ESF ir ESF REACT-EU antrinė tema
   (32)
  (tik ESF atveju)

Fondas

<2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N >

Regionų kategorija (33)

<2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioritetinė kryptis

Kodas

Suma (EUR)

<2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N >

2.A.10.   Planuojamo techninės paramos panaudojimo santrauka, įskaitant, jei reikia, veiksmus, skirtus valdant ir kontroliuojant programas dalyvaujančių valdžios institucijų ir paramos gavėjų administraciniams gebėjimams stiprinti (kai tinkama) (34)

(pagal prioritetinę kryptį)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies b punkto vii papunktis)

| Prioritetinė kryptis | <3A.6.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M"> |

Prioritetinė kryptis

<3A.6.1 type="S" input="S">

<2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M">

2.B.   Prioritetinių krypčių, susijusių su technine parama, aprašymas

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c punktas)

2.B.1.   Prioritetinė kryptis (kartojama kiekvienai techninės paramos prioritetinei krypčiai)

| Prioritetinės krypties Nr. | <2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Prioritetinės krypties pavadinimas | <2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M"> |

Prioritetinės krypties Nr.

<2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G">

Prioritetinės krypties pavadinimas

<2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M">

| ☐ Visa prioritetinė kryptis skirta techninei paramai, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 92b straipsnio 6 dalyje. | <2B.0.1 type="C" input="M"> |
| --- | --- |

☐ Visa prioritetinė kryptis skirta techninei paramai, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 92b straipsnio 6 dalyje.

<2B.0.1 type="C" input="M">

2.B.2.   Daugiau kaip vieną regiono kategoriją aprėpiančios prioritetinės krypties nustatymo pagrindimas (kai tinkama)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 1 dalis ir 98 straipsnio 4 dalis)

| <2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.3.   Fondas ir regionų kategorija (pakartoti kiekvienam prioritetinės krypties deriniui)

| Fondas | <2B.0.4 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Regionų kategorija
   (35) | <2B.0.5 type="S" input="S"> |
| Skaičiavimo pagrindas (visos tinkamos finansuoti išlaidos arba tinkamos finansuoti viešosios išlaidos) | <2B.0.6 type="S" input="S"> |

Fondas

<2B.0.4 type="S" input="S">

Regionų kategorija
   (35)

<2B.0.5 type="S" input="S">

Skaičiavimo pagrindas (visos tinkamos finansuoti išlaidos arba tinkamos finansuoti viešosios išlaidos)

<2B.0.6 type="S" input="S">

2.B.4.   Konkretūs tikslai ir tikėtini rezultatai

(pakartoti kiekvienam prioritetinės krypties konkrečiam tikslui)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c punkto i ir ii papunkčiai)

| Nr. | <2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Konkretus tikslas | <2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Rezultatai, kuriuos valstybė narė nori pasiekti su ES parama
   (36) | <2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Nr.

<2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G">

Konkretus tikslas

<2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M">

Rezultatai, kuriuos valstybė narė nori pasiekti su ES parama
   (36)

<2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.5.   Rezultato rodikliai (37)

12 lentelė.

Konkrečios programos rezultato rodikliai (pagal konkretų tikslą)

(ERPF, ESF, Sanglaudos fondui, ERPF REACT-EU, ESF REACT-EU)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c punkto ii papunktis)

| Nr. | Rodiklis | Matavimo vienetas | Pradinė reikšmė | Pradiniai metai | Galutinė reikšmė (38) (2023 m.) | Duomenų šaltinis | Ataskaitų teikimo dažnumas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| <2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.2.3 type="S" input="M"> | Kiekybinė <2.B.2.4 type="N" input="M"> | <2.B.2.5 type="N’ input="M"> | Kiekybinė <2.B.2.6 type="N" input="M">


  Kokybinė <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Nr.

Rodiklis

Matavimo vienetas

Pradinė reikšmė

Pradiniai metai

Galutinė reikšmė (38) (2023 m.)

Duomenų šaltinis

Ataskaitų teikimo dažnumas

M

W

T

M

W

T

<2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.2.3 type="S" input="M">

Kiekybinė <2.B.2.4 type="N" input="M">

<2.B.2.5 type="N’ input="M">

Kiekybinė <2.B.2.6 type="N" input="M">

Kokybinė <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M">

<2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M">

<2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M">

2.B.6.   Remtini veiksmai ir tikėtinas jų indėlis siekiant konkrečių tikslų (pagal prioritetinę kryptį)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c punkto i ir iii papunkčiai)

2.B.6.1.   
  Remtinų veiksmų aprašymas ir tikėtinas jų indėlis siekiant konkrečių tikslų

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c punkto i ir iii papunkčiai)

| Prioritetinė kryptis | <2.B.3.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Prioritetinė kryptis

<2.B.3.1.1 type="S" input="S">

<2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.B.6.2.   
  Produkto rodikliai, kuriais tikimasi bus prisidėta siekiant rezultatų (pagal prioritetinę kryptį)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c punkto iv papunktis)

13 lentelė.

Produkto rodikliai (pagal prioritetinę kryptį)

(ERPF, ESF, Sanglaudos fondui, ERPF REACT-EU, ESF REACT-EU)

| Nr. | Rodiklis | Matavimo vienetas | Galutinė reikšmė (2023 m.) (39)

  (neprivaloma) | Duomenų šaltinis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T |
| <2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.3.2.3 type="S" input="M"> | <2.B.3.2.4 type="N’ input="M"> | <2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M"> |
| | | | | | | |

Nr.

Rodiklis

Matavimo vienetas

Galutinė reikšmė (2023 m.) (39)

(neprivaloma)

Duomenų šaltinis

M

W

T

<2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.3.2.3 type="S" input="M">

<2.B.3.2.4 type="N’ input="M">

<2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M">

2.B.7.   Intervencinių veiksmų kategorijos (pagal prioritetinę kryptį)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c punkto v papunktis)

Atitinkamos intervencinių veiksmų kategorijos, pagrįstos Komisijos patvirtinta nomenklatūra, ir Sąjungos paramos preliminarus paskirstymas.

14-16 lentelės.

Intervencinių veiksmų kategorijos
   (41)

| 14 lentelė. 1 matmuo. Intervencinių veiksmų sritis |
| --- |
| Regionų kategorija
   (40): <type="S" input="S"> |
| Prioritetinė kryptis | Kodas | Suma (EUR) |
| <2B.4.1.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

14 lentelė. 1 matmuo. Intervencinių veiksmų sritis

Regionų kategorija
   (40): <type="S" input="S">

Prioritetinė kryptis

Kodas

Suma (EUR)

<2B.4.1.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| 15 lentelė. 2 matmuo. Finansavimo forma |
| --- |
| Regionų kategorija
   (42): <type="S" input="S"> |
| Prioritetinė kryptis | Kodas | Suma (EUR) |
| <2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

15 lentelė. 2 matmuo. Finansavimo forma

Regionų kategorija
   (42): <type="S" input="S">

Prioritetinė kryptis

Kodas

Suma (EUR)

<2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| 16 lentelė. 3 matmuo. Teritorijos rūšis |
| --- |
| Regionų kategorija
   (43): <type="S" input="S"> |
| Prioritetinė kryptis | Kodas | Suma (EUR) |
| <2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

16 lentelė. 3 matmuo. Teritorijos rūšis

Regionų kategorija
   (43): <type="S" input="S">

Prioritetinė kryptis

Kodas

Suma (EUR)

<2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N>

3 SKIRSNIS

FINANSAVIMO PLANAS

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos d punktas ir 92b straipsnio 9 dalies penkta pastraipa)

3.1.   Finansiniai asignavimai iš kiekvieno fondo ir veiklos lėšų rezervui skirtos sumos

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos d punkto i papunktis)

17 lentelė

| | Fondas | Regionų kategorija | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | 2021 m. | 2022 m. | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Pagrindinis asignavimas (44) | Veiklos lėšų rezervas | Pagrindinis asignavimas | Veiklos lėšų rezervas | Pagrindinis asignavimas | Veiklos lėšų rezervas | Pagrindinis asignavimas | Veiklos lėšų rezervas | Pagrindinis asignavimas | Veiklos lėšų rezervas | Pagrindinis asignavimas | Veiklos lėšų rezervas | Pagrindinis asignavimas | Veiklos lėšų rezervas | Visas asignavimas (Sąjungos parama) | Visas asignavimas (Sąjungos parama) | Pagrindinis asignavimas | Veiklos lėšų rezervas |
| | <3.1.1 type="S" input="G"“SME”> | <3.1.2 type="S" input="G"“SME” > | <3.1.3 type="N" input="M" SME” > | <3.1.4 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.5 type="N" input="M" SME” > | <3.1.6 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.7type="N" input="M" SME” > | <3.1.8 type="N" input="M "


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.9 type="N" input="M" SME” > | <3.1.10 type="N" input="M"”


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.11 type="N" input="M" SME” > | <3.1.12 type="N" input="M"”


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.13 type="N" input="M" SME” > | <3.1.14 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.15 type="N" input="M" SME” > | <3.1.16 type="N" input="M"


  TA - “NA” YEI –“NA”


  REACT-EU - NA> | <3.1.17 type="N" input="M | <3.1.18 type="N" input="M | <3.1.19 type="N" input="G" SME” > | <3.1.20 type="N" input="G”


  TA - “NA” YEI –“NA”> |
| 1) | ERPF | Mažiau išsivysčiusiuose regionuose | | | | | | | | | | | | | | | Netaikoma | Netaikoma | | |
| 2) | | Pereinamojo laikotarpio regionuose | | | | | | | | | | | | | | | Netaikoma | Netaikoma | | |
| 3) | | Labiau išsivysčiusiuose regionuose | | | | | | | | | | | | | | | Netaikoma | Netaikoma | | |
| 4) | | Bendrai be REACT-EU | | | | | | | | | | | | | | | Netaikoma | Netaikoma | | |
| 5) | ESF
   (45) | Mažiau išsivysčiusiuose regionuose | | | | | | | | | | | | | | | Netaikoma | Netaikoma | | |
| 6) | | Pereinamojo laikotarpio regionuose | | | | | | | | | | | | | | | Netaikoma | Netaikoma | | |
| 7) | | Labiau išsivysčiusiuose regionuose | | | | | | | | | | | | | | | Netaikoma | Netaikoma | | |
| 8) | | Bendrai be REACT-EU | | | | | | | | | | | | | | | Netaikoma | Netaikoma | | |
| 9) | Specialus asignavimas JUI | Netaikoma | | Netaikoma | | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma |
| 10) | Sanglaudos fondas | Netaikoma | | | | | | | | | | | | | | | Netaikoma | Netaikoma | | |
| 11) | ERPF | Specialus asignavimas atokiausiems regionams arba retai apgyvendintiems šiauriniams regionams | | | | | | | | | | | | | | | Netaikoma | Netaikoma | | |
| 12) | ERPF REACT-EU | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | | | | Netaikoma |
| 13) | ESF REACT-EU
   (45) | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | | | | Netaikoma |
| 14) | Specialus asignavimas JUI REACT-EU | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | | | | Netaikoma |
| 15) | REACT-EU | Bendrai | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | | | | Netaikoma |
| 16) | Iš viso | Bendrai | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Fondas

Regionų kategorija

2014 m.

2015 m.

2016 m.

2017 m.

2018 m.

2019 m.

2020 m.

2021 m.

2022 m.

Iš viso

Pagrindinis asignavimas (44)

Veiklos lėšų rezervas

Pagrindinis asignavimas

Veiklos lėšų rezervas

Pagrindinis asignavimas

Veiklos lėšų rezervas

Pagrindinis asignavimas

Veiklos lėšų rezervas

Pagrindinis asignavimas

Veiklos lėšų rezervas

Pagrindinis asignavimas

Veiklos lėšų rezervas

Pagrindinis asignavimas

Veiklos lėšų rezervas

Visas asignavimas (Sąjungos parama)

Visas asignavimas (Sąjungos parama)

Pagrindinis asignavimas

Veiklos lėšų rezervas

<3.1.1 type="S" input="G"“SME”>

<3.1.2 type="S" input="G"“SME” >

<3.1.3 type="N" input="M" SME” >

<3.1.4 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.5 type="N" input="M" SME” >

<3.1.6 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.7type="N" input="M" SME” >

<3.1.8 type="N" input="M "

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.9 type="N" input="M" SME” >

<3.1.10 type="N" input="M"”

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.11 type="N" input="M" SME” >

<3.1.12 type="N" input="M"”

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.13 type="N" input="M" SME” >

<3.1.14 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.15 type="N" input="M" SME” >

<3.1.16 type="N" input="M"

TA - “NA” YEI –“NA”

REACT-EU - NA>

<3.1.17 type="N" input="M

<3.1.18 type="N" input="M

<3.1.19 type="N" input="G" SME” >

<3.1.20 type="N" input="G”

TA - “NA” YEI –“NA”>

1)

ERPF

Mažiau išsivysčiusiuose regionuose

Netaikoma

Netaikoma

2)

Pereinamojo laikotarpio regionuose

Netaikoma

Netaikoma

3)

Labiau išsivysčiusiuose regionuose

Netaikoma

Netaikoma

4)

Bendrai be REACT-EU

Netaikoma

Netaikoma

5)

ESF
   (45)

Mažiau išsivysčiusiuose regionuose

Netaikoma

Netaikoma

6)

Pereinamojo laikotarpio regionuose

Netaikoma

Netaikoma

7)

Labiau išsivysčiusiuose regionuose

Netaikoma

Netaikoma

8)

Bendrai be REACT-EU

Netaikoma

Netaikoma

9)

Specialus asignavimas JUI

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

10)

Sanglaudos fondas

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

11)

ERPF

Specialus asignavimas atokiausiems regionams arba retai apgyvendintiems šiauriniams regionams

Netaikoma

Netaikoma

12)

ERPF REACT-EU

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

13)

ESF REACT-EU
   (45)

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

14)

Specialus asignavimas JUI REACT-EU

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

15)

REACT-EU

Bendrai

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

16)

Iš viso

Bendrai

3.2.   Visi finansiniai asignavimai pagal fondą ir nacionalinis bendras finansavimas (EUR)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos d punkto ii papunktis)

| 1. | Lentelėje pateikiamas finansavimo planas pagal prioritetinę kryptį. |
| --- | --- |

1.

Lentelėje pateikiamas finansavimo planas pagal prioritetinę kryptį.

| 2. | Jei prioritetinė kryptis apima daugiau kaip vieną fondą, Sąjungos parama ir nacionalinis įnašas suskirstomi pagal fondą, nurodant atskirą kiekvieno fondo prioritetinės krypties bendro finansavimo normą. |
| --- | --- |

2.

Jei prioritetinė kryptis apima daugiau kaip vieną fondą, Sąjungos parama ir nacionalinis įnašas suskirstomi pagal fondą, nurodant atskirą kiekvieno fondo prioritetinės krypties bendro finansavimo normą.

| 3. | Jei prioritetinė kryptis apima daugiau kaip vieną regionų kategoriją, Sąjungos parama ir nacionalinis įnašas suskirstomi pagal regionų kategoriją, nurodant atskirą kiekvienos regionų kategorijos prioritetinės krypties bendro finansavimo normą. |
| --- | --- |

3.

Jei prioritetinė kryptis apima daugiau kaip vieną regionų kategoriją, Sąjungos parama ir nacionalinis įnašas suskirstomi pagal regionų kategoriją, nurodant atskirą kiekvienos regionų kategorijos prioritetinės krypties bendro finansavimo normą.

| 4. | EIB įnašas pateikiamas prioritetinės krypties lygmeniu. |
| --- | --- |

4.

EIB įnašas pateikiamas prioritetinės krypties lygmeniu.

18a lentelė.

Finansavimo planas

| Prioritetinė kryptis | Fondas | Regionų kategorija | Sąjungos paramos skaičiavimo pagrindas
  (visos tinkamos finansuoti išlaidos arba viešosios tinkamos finansuoti išlaidos) | Sąjungos parama | Nacionalinis įnašas | Nacionalinio įnašo preliminarus paskirstymas | Visas finansavimas | Bendro finansavimo norma (46) | 100 % bendro finansavimo norma 2020–2021 ataskaitiniais metais ((*)) | 100 % bendro finansavimo norma 2021–2022 ataskaitiniais metais ((**)) | Informacijai:
  EIB įnašai | Pagrindinis asignavimas (visas finansavimas atėmus veiklos lėšų rezervą) | Veiklos lėšų rezervas | Veiklos lėšų rezervo suma kaip visos Sąjungos paramos dalis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nacionalinis viešasis finansavimas | Nacionalinis privatus finansavimas (1) | | Sąjungos parama | Nacionalinis įnašas | Sąjungos parama | Nacionalinis įnašas (47) | |
| | | | | (a) | (b) = (c) + (d)) | (c) | (d) | (e) = (a) + (b) | (f) = (a)/(e) (2) | | | (g) | (h) = (a) – (j) | (i) = (b) – (k) | (j) | (k) = (b) * ((j)/(a)) | (l) = (j)/(a) *100 |
| <3.2.A.1 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.2 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.3 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.4 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.5 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.6 type="N“SME”" input="G"> | <3.2.A.7 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.8 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.9 type="N" input="G“SME”"> | <3.2.A.10 type="P" input="G"“SME” > | Išsamiau žr.  ((*))išnašą (pavyzdžiai pateikiami toliau) | Išsamiau žr.  ((**)) išnašą (pavyzdžiai pateikiami toliau) | <3.2.A.11 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.12 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.2.A.13 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>> | <3.2.A.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”> | <3.2.A.15 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>> | <3.2.A.16 type="N" input="G” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU “NA”> |
| 1 prioritetinė kryptis | ERPF | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| 2 prioritetinė kryptis | ESF | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| 3 prioritetinė kryptis | JUI (48) | Netaikoma | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma |
| 4 prioritetinė kryptis | ESF | | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| JUI (49) | Netaikoma | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma |
| 5 prioritetinė kryptis | Sanglaudos fondas | Netaikoma | | | | | | | | ☐ | ☐ | | | | | | |
| 6 prioritetinė kryptis | ERPF REACT-EU | Netaikoma | | | | | | | | ☐ | ☐ | Netaikoma | | | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma |
| 7 prioritetinė kryptis | ESF REACT-EU | Netaikoma | | | | | | | | ☐ | ☐ | Netaikoma | | | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma |
| 8 prioritetinė kryptis | JUI REACT-EU (50) | Netaikoma | | | | | | | | ☐ | ☐ | Netaikoma | | | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma |
| 9 prioritetinė kryptis | ESF REACT-EU | Netaikoma | | | | | | | | ☐ | ☐ | Netaikoma | | | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma |
| JUI REACT-EU (51) | Netaikoma | | | | | | | | ☐ | ☐ | Netaikoma | | | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma |
| Iš viso | ERPF | Mažiau išsivystę | | Atitinka 17 lentelės (1) sumą iš viso | | | | | | | | | | | | | |
| Iš viso | ERPF | Pereinamojo laikotarpio | | Atitinka 17 lentelės (2) sumą iš viso | | | | | | | | | | | | | |
| Iš viso | ERPF | Labiau išsivystę | | Atitinka 17 lentelės (3) sumą iš viso | | | | | | | | | | | | | |
| Iš viso | ERPF | Specialus asignavimas atokiausiems regionams arba retai apgyvendintiems šiauriniams regionams | | Atitinka 17 lentelės (11) sumą iš viso | | | | | | | | | | | | | |
| Iš viso | ERPF REACT-EU | Netaikoma | | Atitinka 17 lentelės (12) sumą iš viso | | | | | | | | Netaikoma | | | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma |
| Iš viso | ESF (52) | Mažiau išsivystę | | Ši suma neatitinka 17 lentelės (5) visos sumos, nes į pastarąją įtraukta atitinkama ESF parama JUI (53) | | | | | | | | | | | | | |
| Iš viso | ESF (54) | Pereinamojo laikotarpio | | Ši suma neatitinka 17 lentelės (6) sumos iš viso, nes į pastarąją įtraukta atitinkama ESF parama JUI | | | | | | | | | | | | | |
| Iš viso | ESF (55) | Labiau išsivystę | | Ši suma neatitinka 17 lentelės (7) sumos iš viso, nes į pastarąją įtraukta atitinkama ESF parama JUI | | | | | | | | | | | | | |
| Iš viso | ESF REACT-EU | Netaikoma | | Atitinka 17 lentelės (13) sumą iš viso | | | | | | | | Netaikoma | | | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma |
| Iš viso | JUI (56) | Netaikoma | | Ši suma neatitinka 17 lentelės (9) sumos iš viso, nes pastarąją sudaro tik specialus asignavimas JUI | | | | | | | | | | | | | |
| Iš viso | JUI REACT-EU
   (57) | Netaikoma | | Atitinka 17 lentelės (14) sumą iš viso | | | | | | | | Netaikoma | | | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma |
| Iš viso | Sanglaudos fondas | Netaikoma | | Atitinka 17 lentelės (10) sumą iš viso | | | | | | | | | | | | | |
| Iš viso | REACT-EU | Netaikoma | | Atitinka 17 lentelės (15) sumą iš viso | | | | | | | | Netaikoma | | | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma |
| Bendra suma | | | | Atitinka 17 lentelės (16) sumą iš viso | | | | | | | | | | | | | |

Prioritetinė kryptis

Fondas

Regionų kategorija

Sąjungos paramos skaičiavimo pagrindas

(visos tinkamos finansuoti išlaidos arba viešosios tinkamos finansuoti išlaidos)

Sąjungos parama

Nacionalinis įnašas

Nacionalinio įnašo preliminarus paskirstymas

Visas finansavimas

Bendro finansavimo norma (46)

100 % bendro finansavimo norma 2020–2021 ataskaitiniais metais ((*))

100 % bendro finansavimo norma 2021–2022 ataskaitiniais metais ((**))

Informacijai:

EIB įnašai

Pagrindinis asignavimas (visas finansavimas atėmus veiklos lėšų rezervą)

Veiklos lėšų rezervas

Veiklos lėšų rezervo suma kaip visos Sąjungos paramos dalis

Nacionalinis viešasis finansavimas

Nacionalinis privatus finansavimas (1)

Sąjungos parama

Nacionalinis įnašas

Sąjungos parama

Nacionalinis įnašas (47)

(a)

(b) = (c) + (d))

(c)

(d)

(e) = (a) + (b)

(f) = (a)/(e) (2)

(g)

(h) = (a) – (j)

(i) = (b) – (k)

(j)

(k) = (b) * ((j)/(a))

(l) = (j)/(a) *100

<3.2.A.1 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.2 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.3 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.4 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.5 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.6 type="N“SME”" input="G">

<3.2.A.7 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.8 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.9 type="N" input="G“SME”">

<3.2.A.10 type="P" input="G"“SME” >

Išsamiau žr.  ((*))išnašą (pavyzdžiai pateikiami toliau)

Išsamiau žr.  ((**)) išnašą (pavyzdžiai pateikiami toliau)

<3.2.A.11 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.12 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.2.A.13 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>>

<3.2.A.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>

<3.2.A.15 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>>

<3.2.A.16 type="N" input="G” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU “NA”>

1 prioritetinė kryptis

ERPF

☐

☐

2 prioritetinė kryptis

ESF

☐

☐

3 prioritetinė kryptis

JUI (48)

Netaikoma

☐

☐

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

4 prioritetinė kryptis

ESF

☐

☐

JUI (49)

Netaikoma

☐

☐

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

5 prioritetinė kryptis

Sanglaudos fondas

Netaikoma

☐

☐

6 prioritetinė kryptis

ERPF REACT-EU

Netaikoma

☐

☐

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

7 prioritetinė kryptis

ESF REACT-EU

Netaikoma

☐

☐

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

8 prioritetinė kryptis

JUI REACT-EU (50)

Netaikoma

☐

☐

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

9 prioritetinė kryptis

ESF REACT-EU

Netaikoma

☐

☐

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

JUI REACT-EU (51)

Netaikoma

☐

☐

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Iš viso

ERPF

Mažiau išsivystę

Atitinka 17 lentelės (1) sumą iš viso

Iš viso

ERPF

Pereinamojo laikotarpio

Atitinka 17 lentelės (2) sumą iš viso

Iš viso

ERPF

Labiau išsivystę

Atitinka 17 lentelės (3) sumą iš viso

Iš viso

ERPF

Specialus asignavimas atokiausiems regionams arba retai apgyvendintiems šiauriniams regionams

Atitinka 17 lentelės (11) sumą iš viso

Iš viso

ERPF REACT-EU

Netaikoma

Atitinka 17 lentelės (12) sumą iš viso

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Iš viso

ESF (52)

Mažiau išsivystę

Ši suma neatitinka 17 lentelės (5) visos sumos, nes į pastarąją įtraukta atitinkama ESF parama JUI (53)

Iš viso

ESF (54)

Pereinamojo laikotarpio

Ši suma neatitinka 17 lentelės (6) sumos iš viso, nes į pastarąją įtraukta atitinkama ESF parama JUI

Iš viso

ESF (55)

Labiau išsivystę

Ši suma neatitinka 17 lentelės (7) sumos iš viso, nes į pastarąją įtraukta atitinkama ESF parama JUI

Iš viso

ESF REACT-EU

Netaikoma

Atitinka 17 lentelės (13) sumą iš viso

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Iš viso

JUI (56)

Netaikoma

Ši suma neatitinka 17 lentelės (9) sumos iš viso, nes pastarąją sudaro tik specialus asignavimas JUI

Iš viso

JUI REACT-EU
   (57)

Netaikoma

Atitinka 17 lentelės (14) sumą iš viso

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Iš viso

Sanglaudos fondas

Netaikoma

Atitinka 17 lentelės (10) sumą iš viso

Iš viso

REACT-EU

Netaikoma

Atitinka 17 lentelės (15) sumą iš viso

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Bendra suma

Atitinka 17 lentelės (16) sumą iš viso

| (1) | Pildyti tik tais atvejais, kai prioritetinės kryptys nurodytos kaip visos išlaidos. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ši norma gali būti suapvalinta iki artimiausio sveiko skaičiaus lentelėje. Tiksli norma, naudojama mokėjimams kompensuoti, yra santykis (f).

  18b lentelė.


  Jaunimo užimtumo iniciatyva (ESF, ESF REACT-EU) ir specialūs asignavimai JUI
   (59)
  (kai tinkama) | Fondas (58) | Regionų kategorija | Sąjungos paramos skaičiavimo pagrindas
  (visos tinkamos finansuoti išlaidos arba viešosios tinkamos finansuoti išlaidos) | Sąjungos parama (a) | Nacionalinis įnašas
  (b) = (c) + (d) | Nacionalinio įnašo preliminarus paskirstymas | Visas finansavimas
  (e) = (a) + (b) | Bendro finansavimo norma
  (f) = (a)/(e) (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Nacionalinis viešasis finansavimas
  (c) | Nacionalinis privatus finansavimas
  (d) (1) |
| | <3.2.B.1 type="S" input="G"> | <3.2.B.2 type="S" input="G"> | <3.2.B.3 type="S" input="G"> | <3.2.B.1 type="N" input="M"> | <3.2.B.4 type="N" input="G"> | <3.2.B.5 type="N" input="M"> | <3.2.B.6 type="N" input="M"> | <3.2.B.7 type="N" input="G"> | <3.2.B.8 type="P" input="G"> |
| 1. | Specialus asignavimas JUI | Netaikoma | | | 0 | | | | 100 % |
| 2. | Atitinkama ESF parama | Mažiau išsivystę | | | | | | | |
| 3. | Atitinkama ESF parama | Pereinamojo laikotarpio | | | | | | | |
| 4. | Atitinkama ESF parama | Labiau išsivystę | | | | | | | |
| 5. | Specialus asignavimas JUI REACT-EU | Netaikoma | | | | | | | 100 % |
| 6. | Atitinkama ESF REACT-EU parama | Netaikoma | | | | | | | |
| 7. | IŠ VISO: JUI prioritetinė kryptis [prioritetinės krypties dalis] | [Turi atitikti 3 prioritetinę kryptį [arba jos dalį]] | | Suma (1:4) | Suma (1:4) | | | | |
| 8. | IŠ VISO: JUI REACT-EU [dalis]
  Prioritetinė kryptis | [Turi atitikti prioritetinę kryptį [arba jos dalį]] | | | | | | | |
| 9. | | | ESF paramos paskirstymo santykis mažiau išsivysčiusiems regionams
  2/suma (2:4) | <3.2.c.11 type="P" input="G"> | | | | | |
| 10. | | | ESF paramos paskirstymo santykis pereinamojo laikotarpio regionams
  3/suma (2:4) | <3.2.c.13 type="P" input="G"> | | | | | |
| 11. | | | ESF paramos paskirstymo santykis labiau išsivysčiusiems regionams
  4/suma (2:4) | <3.2.c.14 type="P" input="G"> | | | | | |

(2)

18b lentelė.

Jaunimo užimtumo iniciatyva (ESF, ESF REACT-EU) ir specialūs asignavimai JUI
   (59)
  (kai tinkama)

Fondas (58)

Regionų kategorija

Sąjungos paramos skaičiavimo pagrindas

(visos tinkamos finansuoti išlaidos arba viešosios tinkamos finansuoti išlaidos)

Sąjungos parama (a)

Nacionalinis įnašas

(b) = (c) + (d)

Nacionalinio įnašo preliminarus paskirstymas

Visas finansavimas

(e) = (a) + (b)

Bendro finansavimo norma

(f) = (a)/(e) (2)

Nacionalinis viešasis finansavimas

(c)

Nacionalinis privatus finansavimas

(d) (1)

<3.2.B.1 type="S" input="G">

<3.2.B.2 type="S" input="G">

<3.2.B.3 type="S" input="G">

<3.2.B.1 type="N" input="M">

<3.2.B.4 type="N" input="G">

<3.2.B.5 type="N" input="M">

<3.2.B.6 type="N" input="M">

<3.2.B.7 type="N" input="G">

<3.2.B.8 type="P" input="G">

1.

Specialus asignavimas JUI

Netaikoma

0

100 %

2.

Atitinkama ESF parama

Mažiau išsivystę

3.

Atitinkama ESF parama

Pereinamojo laikotarpio

4.

Atitinkama ESF parama

Labiau išsivystę

5.

Specialus asignavimas JUI REACT-EU

Netaikoma

100 %

6.

Atitinkama ESF REACT-EU parama

Netaikoma

7.

IŠ VISO: JUI prioritetinė kryptis [prioritetinės krypties dalis]

[Turi atitikti 3 prioritetinę kryptį [arba jos dalį]]

Suma (1:4)

Suma (1:4)

8.

IŠ VISO: JUI REACT-EU [dalis]

Prioritetinė kryptis

[Turi atitikti prioritetinę kryptį [arba jos dalį]]

9.

ESF paramos paskirstymo santykis mažiau išsivysčiusiems regionams

2/suma (2:4)

<3.2.c.11 type="P" input="G">

10.

ESF paramos paskirstymo santykis pereinamojo laikotarpio regionams

3/suma (2:4)

<3.2.c.13 type="P" input="G">

11.

ESF paramos paskirstymo santykis labiau išsivysčiusiems regionams

4/suma (2:4)

<3.2.c.14 type="P" input="G">

| (1) | Pildyti tik tais atvejais, kai prioritetinės kryptys nurodytos kaip visos išlaidos. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ši norma gali būti suapvalinta iki artimiausio sveiko skaičiaus lentelėje. Tiksli norma, naudojama mokėjimams kompensuoti, yra santykis (f). |
| --- | --- |

(2)

18c lentelė.

Finansavimo plano suskirstymas pagal prioritetinę kryptį, fondą, regionų kategoriją ir teminį tikslą

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos d punkto ii papunktis)

| Prioritetinė kryptis | Fondas (60) | Regionų kategorija (kai tinkama) | Teminis tikslas | Sąjungos parama | Nacionalinis įnašas | Visas finansavimas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.C.1 type="S" input="G"> | <3.2.C.2 type="S" input="G"> | <3.2.C.3 type="S" input="G"> | <3.2.C.4 type="S" input="G"> | <3.2.C.5 type="N" input="M"> | <3.2.C.6 type="N" input="M"> | <3.2.C.7 type="N" input="M"> |
| | | | | | | |
| | | | | |
| Iš viso | | | | | | |

Prioritetinė kryptis

Fondas (60)

Regionų kategorija (kai tinkama)

Teminis tikslas

Sąjungos parama

Nacionalinis įnašas

Visas finansavimas

<3.2.C.1 type="S" input="G">

<3.2.C.2 type="S" input="G">

<3.2.C.3 type="S" input="G">

<3.2.C.4 type="S" input="G">

<3.2.C.5 type="N" input="M">

<3.2.C.6 type="N" input="M">

<3.2.C.7 type="N" input="M">

Iš viso

19 lentelė.

Kovos su klimato kaita tikslams skirtos paramos preliminarus dydis

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 27 straipsnio 6 dalis) (61)

| Prioritetinė kryptis | Kovos su klimato kaita tikslams skirtos paramos preliminarus dydis (EUR) | Viso asignavimo veiksmų programai dalis (%) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.C.8 type="S" input="G"> | <3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N> | <3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N> |
| | | |
| Iš viso REACT-EU | | |
| Iš viso | | |

Prioritetinė kryptis

Kovos su klimato kaita tikslams skirtos paramos preliminarus dydis (EUR)

Viso asignavimo veiksmų programai dalis (%)

<3.2.C.8 type="S" input="G">

<3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N>

<3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N>

Iš viso REACT-EU

Iš viso

4 SKIRSNIS.

INTEGRUOTAS POŽIŪRIS Į TERITORINĮ VYSTYMĄSI
   (62)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 3 dalis)

Integruoto požiūrio į teritorinį vystymąsi, atsižvelgiant į veiksmų programos turinį ir tikslus, susijusio su partnerystės sutartimi, aprašymas, parodant, kaip ta veiksmų programa padedama siekti jos tikslų ir tikėtinų rezultatų.

| <4.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<4.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

4.1.   Bendruomenės inicijuota vietos plėtra (kai tinkama)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 3 dalies a punktas)

Požiūris į bendruomenės inicijuotos vietos plėtros priemonių naudojimą ir principai, kuriais remiantis nustatomos sritys, kuriose jos bus įgyvendinamas.

| <4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y>

4.2.   Tvarios miestų plėtros integruoti veiksmai (kai tinkama)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 3 dalies b punktas; Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1301/2013 (63) 7 straipsnio 2 ir 3 dalys)

Kai tinkama, tvarios miestų plėtros integruotiems veiksmams, įgyvendintiniems laikantis Reglamento (ES) Nr. 1301/2013 7 straipsnio 2 dalies nuostatų, ERPF paramos preliminarus dydis ir ESF paramos preliminarus asignavimas integruotiems veiksmams.

| <4.2.1 type=”S” maxlength=”3500” input=”M”> |
| --- |

<4.2.1 type=”S” maxlength=”3500” input=”M”>

20 lentelė.

Tvarios miestų plėtros integruoti veiksmai. Preliminarus ERPF ir ESF paramos dydis

| Fondas | ERPF ir ESF parama (preliminari)
  (EUR) | Viso asignavimo iš fondo programai dalis |
| --- | --- | --- |
| <4.2.2 type="S" input="G"> | <4.2.3 type="N" input="M"> | <4.2.3 type="P" input="G"> |
| Iš viso iš ERPF be REACT-EU | | |
| Iš viso iš ESF be REACT-EU | | |
| IŠ VISO iš ERPF ir iš ESF be REACT-EU | | |

Fondas

ERPF ir ESF parama (preliminari)

(EUR)

Viso asignavimo iš fondo programai dalis

<4.2.2 type="S" input="G">

<4.2.3 type="N" input="M">

<4.2.3 type="P" input="G">

Iš viso iš ERPF be REACT-EU

Iš viso iš ESF be REACT-EU

IŠ VISO iš ERPF ir iš ESF be REACT-EU

4.3.   Integruotos teritorinės investicijos (ITI) (kai tinkama)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 3 dalies c punktas)

Požiūris į integruotų teritorinių investicijų (ITI) naudojimą (kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 36 straipsnyje), išskyrus 4.2 punkte nurodytus atvejus, ir joms skirtas preliminarus finansinis asignavimas iš kiekvienos prioritetinės krypties.

| <4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y"> |
| --- |

<4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y">

21 lentelė.

Preliminarus finansinis asignavimas ITI, nenurodytoms 4.2 punkte

(bendra suma)

| Prioritetinė kryptis | Fondas | Preliminarus finansinis asignavimas (Sąjungos parama) (EUR) |
| --- | --- | --- |
| <4.3.2 type="S" input="G" PA=Y> | <4.3.3 type="S" input="G" PA=Y > | <4.3.4 type="N" input="M" PA=Y > |
| | | |
| Iš viso iš ERPF [be REACT-EU] | | |
| Iš viso iš ESF [be REACT-EU] | | |
| IŠ VISO iš ERPF ir iš ESF [be REACT-EU] | | |
| Iš viso iš ERPF REACT-EU | | |
| Iš viso iš ESF REACT-EU | | |
| IŠ VISO iš ERPF REACT-EU ir iš ESF REACT-EU | | |
| Iš viso | | |

Prioritetinė kryptis

Fondas

Preliminarus finansinis asignavimas (Sąjungos parama) (EUR)

<4.3.2 type="S" input="G" PA=Y>

<4.3.3 type="S" input="G" PA=Y >

<4.3.4 type="N" input="M" PA=Y >

Iš viso iš ERPF [be REACT-EU]

Iš viso iš ESF [be REACT-EU]

IŠ VISO iš ERPF ir iš ESF [be REACT-EU]

Iš viso iš ERPF REACT-EU

Iš viso iš ESF REACT-EU

IŠ VISO iš ERPF REACT-EU ir iš ESF REACT-EU

Iš viso

4.4.   Tarpregioninių ir tarpvalstybinių veiksmų, vykdant veiksmų programą drauge su paramos gavėjais, įsisteigusiais bent vienoje kitoje valstybėje narėje, įgyvendinimo tvarka (kai tinkama)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 3 dalies d punktas)

| <4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y>

4.5.   Pagal programą planuojamų veiksmų indėlis į makroregionines strategijas ir jūros baseino strategijas, priklausomai nuo programos įgyvendinimo teritorijos poreikių, kuriuos nustato valstybė narė (kai tinkama)

(kai valstybė narė ir regionai dalyvauja įgyvendinant makroregionines strategijas ir jūros baseino strategijas)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 3 dalies e punktas)

| <4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" > |
| --- |

<4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" >

5 SKIRSNIS.

GEOGRAFINIŲ VIETOVIŲ, KURIOS YRA LABIAUSIAI PAVEIKTOS SKURDO, ARBA TIKSLINIŲ GRUPIŲ, KURIOS PATIRIA DIDŽIAUSIĄ DISKRIMINAVIMO ARBA SOCIALINĖS ATSKIRTIES RIZIKĄ, SPECIFINIAI POREIKIAI (kai tinkama) (64)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 4 dalies a punktas)

5.1.   Geografinės vietovės, kurios yra labiausiai paveiktos skurdo arba tikslinės grupės, kurios patiria didžiausią diskriminavimo arba socialinės atskirties riziką

| <5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

5.2.   Strategija, skirta geografinių teritorijų, kurios yra labiausiai paveiktos skurdo, arba tikslinių grupių, kurios patiria didžiausią diskriminavimo arba socialinės atskirties riziką, specifiniams poreikiams patenkinti ir, kai tinkama, indėlis į partnerystės sutartyje nustatytą integruotą požiūrį

| <5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

22 lentelė.

Veiksmai, skirti geografinių teritorijų, kurios yra labiausiai paveiktos skurdo, arba tikslinių grupių, kurios patiria didžiausią diskriminavimo arba socialinės atskirties riziką, specifiniams poreikiams patenkinti
   (65)

| Tikslinė grupė arba geografinė teritorija | Laikantis integruoto požiūrio planuojamo veiksmo pagrindinės rūšys | Prioritetinė kryptis | Fondas | Regionų kategorija (kai tinkama) | Investavimo prioritetas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y > | <5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y > | <5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.5 type="S" input="S" PA=Y > |
| | | | | | |
| | | | | | |

Tikslinė grupė arba geografinė teritorija

Laikantis integruoto požiūrio planuojamo veiksmo pagrindinės rūšys

Prioritetinė kryptis

Fondas

Regionų kategorija (kai tinkama)

Investavimo prioritetas

<5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y >

<5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y >

<5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.5 type="S" input="S" PA=Y >

6 SKIRSNIS.

GEOGRAFINIŲ TERITORIJŲ, KURIOS TURI DIDELIŲ IR NUOLATINIŲ GAMTINIŲ ARBA DEMOGRAFINIŲ TRŪKUMŲ, SPECIFINIAI POREIKIAI (kai tinkama) (66)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 4 dalies b punktas)

| <6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y>

7 SKIRSNIS.

VALDŽIOS INSTITUCIJOS IR ĮSTAIGOS, ATSAKINGOS UŽ VALDYMĄ, KONTROLĘ IR AUDITĄ, IR ATITINKAMŲ PARTNERIŲ VAIDMUO

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 92b straipsnio 10 dalies trečia pastraipa ir 96 straipsnio 5 dalis)

7.1.   Atitinkamos valdžios institucijos ir įstaigos

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 5 dalies a ir b punktai)

23 lentelė.

Atitinkamos valdžios institucijos ir įstaigos

| Institucija arba įstaiga | Institucijos arba įstaigos pavadinimas ir departamentas ar skyrius | Institucijos arba įstaigos vadovas (pozicija arba pareigos) |
| --- | --- | --- |
| <7.1.1 type="S" input="S" Decision=N “SME” > | <7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” > | <7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” > |
| Vadovaujančioji institucija | | |
| Tvirtinančioji institucija, kai tinkama | | |
| Audito institucija | | |
| Subjektas, kuriam Komisija perves mokėjimus | | |

Institucija arba įstaiga

Institucijos arba įstaigos pavadinimas ir departamentas ar skyrius

Institucijos arba įstaigos vadovas (pozicija arba pareigos)

<7.1.1 type="S" input="S" Decision=N “SME” >

<7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” >

<7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” >

Vadovaujančioji institucija

Tvirtinančioji institucija, kai tinkama

Audito institucija

Subjektas, kuriam Komisija perves mokėjimus

7.2.   Atitinkamų partnerių dalyvavimas

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 5 dalies c punktas)

7.2.1.   
  Veiksmai, kurių imtasi siekiant į veiksmų programos rengimą įtraukti atitinkamus partnerius, ir tų partnerių vaidmuo įgyvendinant, stebint ir vertinant veiksmų programą

| <7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N “SME”> |
| --- |

<7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N “SME”>

7.2.2.   Visuotinės dotacijos (ESF ir ESF REACT-EU atveju, kai tinkama)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 6 straipsnio 1 dalis)

| <7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N>

7.2.3.   Sumos asignavimas gebėjimams stiprinti (ESF ir ESF REACT-EU atveju, kai tinkama)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 6 straipsnio 2 ir 3 dalys)

| <7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N>

8 SKIRSNIS.

FONDŲ, EŽŪFKP IR EJRŽF KOORDINAVIMAS IR KOORDINAVIMAS SU KITOMIS SĄJUNGOS BEI NACIONALINĖMIS FINANSAVIMO PRIEMONĖMIS IR EIB

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 6 dalies a punktas)

Priemonės, kuriomis užtikrinamas fondų, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) koordinavimas ir koordinavimas su kitomis Sąjungos bei nacionalinėmis finansavimo priemonėmis ir Europos investicijų banku (EIB), atsižvelgiant į susijusias nuostatas, nustatytas Bendroje strateginėje programoje.

| <8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y>

9 SKIRSNIS.

EX ANTE SĄLYGOS
   (67)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 6 dalies b punktas)

9.1.   
  Ex ante sąlygos

Informacija apie ex ante sąlygų taikymo ir įvykdymo vertinimą (neprivaloma)

| <9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y>

24 lentelė.

Taikytinos ex ante sąlygos ir jų įvykdymo vertinimas

| Ex ante sąlygos | Prioritetinės kryptys, kurioms taikomos sąlygos | Ar įvykdytos ex ante sąlygos (taip, ne arba iš dalies) | Kriterijai | Ar patenkinti kriterijai (taip arba ne) | Nuoroda
  (nuoroda į strategijas, teisės aktus ar kitus susijusius dokumentus, taip pat į jų skirsnius, straipsnius ar pastraipas, drauge su interneto nuorodomis arba galimybe susipažinti su visu tekstu) | Paaiškinimai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y“SME” > | <9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.3 type="C" input="G" PA=Y “SME” > | <9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.5 type="B" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” > | <9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” > |
| | | | | | | |

Ex ante sąlygos

Prioritetinės kryptys, kurioms taikomos sąlygos

Ar įvykdytos ex ante sąlygos (taip, ne arba iš dalies)

Kriterijai

Ar patenkinti kriterijai (taip arba ne)

Nuoroda

(nuoroda į strategijas, teisės aktus ar kitus susijusius dokumentus, taip pat į jų skirsnius, straipsnius ar pastraipas, drauge su interneto nuorodomis arba galimybe susipažinti su visu tekstu)

Paaiškinimai

<9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y“SME” >

<9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.3 type="C" input="G" PA=Y “SME” >

<9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.5 type="B" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” >

<9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” >

9.2.   Veiksmų, kurių imtasi ex ante sąlygoms įvykdyti, aprašymas, atsakingos įstaigos ir tvarkaraštis (68)

25 lentelė.

Veiksmai, skirti taikomoms bendrosioms ex ante sąlygoms įvykdyti

| Bendrosios ex ante sąlygos | Nepatenkinti kriterijai | Veiksmai, kurių reikia imtis | Terminas (data) | Atsakingos įstaigos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” > | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” > | <9.2.4 type="D" input="M" PA=Y “SME” > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” > |
| | | | | |
| | | | |

Bendrosios ex ante sąlygos

Nepatenkinti kriterijai

Veiksmai, kurių reikia imtis

Terminas (data)

Atsakingos įstaigos

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” >

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” >

<9.2.4 type="D" input="M" PA=Y “SME” >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” >

26 lentelė.

Veiksmai, skirti taikomoms teminėms ex ante sąlygoms įvykdyti

| Teminės ex ante sąlygos | Nepatenkinti kriterijai | Veiksmai, kurių reikia imtis | Terminas (data) | Atsakingos įstaigos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” TA- “NA”> | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G” PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.4 type="D" input="M " PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME”


  TA- “NA“> |
| 1. X | | 1 veiksmas | 1 veiksmo terminas | |
| | 2 veiksmas | 2 veiksmo terminas | |

Teminės ex ante sąlygos

Nepatenkinti kriterijai

Veiksmai, kurių reikia imtis

Terminas (data)

Atsakingos įstaigos

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” TA- “NA”>

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G” PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.4 type="D" input="M " PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME”

TA- “NA“>

1. X

1 veiksmas

1 veiksmo terminas

2 veiksmas

2 veiksmo terminas

10 SKIRSNIS.

PARAMOS GAVĖJŲ ADMINISTRACINĖS NAŠTOS MAŽINIMAS
   (69)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 6 dalies c punktas)

Paramos gavėjų administracinės naštos įvertinimo santrauka ir, jei reikalinga, administracinei naštai sumažinti planuojami veiksmai, ir preliminarus tvarkaraštis.

| <10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y> |
| --- |

<10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y>

11 SKIRSNIS.

HORIZONTALIEJI PRINCIPAI
   (70)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 7 dalis)

11.1.   Darnus vystymasis

Konkrečių priemonių, kuriomis atrenkant projektus atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus, efektyvų išteklių naudojimą, klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos, atsparumą nelaimėms ir rizikos prevenciją ir valdymą, aprašymas.

| <13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.2.   Lygios galimybės ir nediskriminavimas

Konkrečių priemonių, kuriomis rengiant, planuojant ir įgyvendinant veiksmų programą skatinamos lygios galimybės, užkertamas kelias diskriminacijai dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, ypač galimybių naudotis finansavimu, atsižvelgiant į įvairių tikslinių grupių, kurios patiria tokio diskriminavimo riziką, poreikius ir reikalavimų užtikrinti prieinamumą neįgaliesiems srityse, aprašymas.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.3.   Moterų ir vyrų lygybė

Veiksmų programos indėlio skatinant moterų ir vyrų lygybę, ir, jei tinkama, tvarkos, kuria užtikrinamas lyčių lygybės aspekto integravimas veiksmų programos ir projekto lygmenimis, aprašymas.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

12 SKIRSNIS.

PAVIENIAI ELEMENTAI

12.1.   Didelės apimties projektai, įgyvendintini programavimo laikotarpiu

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 2 dalies e punktas)

27 lentelė.

Didelės apimties projektų sąrašas

| Projektas | Planuojama pranešimo arba pateikimo data
  (metai, ketvirtis) | Planuojama įgyvendinimo pradžia
  (metai, ketvirtis) | Planuojama pabaigos data
  (metai, ketvirtis) | Prioritetinės kryptys arba investavimo prioritetai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N> | <12.1.2 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.3 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.4 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.5 type="S" " input="S" decision=N > |
| | | | | |

Projektas

Planuojama pranešimo arba pateikimo data

(metai, ketvirtis)

Planuojama įgyvendinimo pradžia

(metai, ketvirtis)

Planuojama pabaigos data

(metai, ketvirtis)

Prioritetinės kryptys arba investavimo prioritetai

<12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N>

<12.1.2 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.3 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.4 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.5 type="S" " input="S" decision=N >

12.2.   Veiksmų programos veiklos peržiūros planas (71)

28 lentelė.

Veiklos peržiūros planas pagal fondą ir regionų kategoriją (apibendrinamoji lentelė)

| Prioritetinė kryptis | Fondas | Regionų kategorija | Rodiklis arba pagrindinis įgyvendinimo etapas | Matavimo vienetas, kai tinkama | 2018 m. tarpinė reikšmė | Galutinė reikšmė (2023 m.) (72) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T |
| <12.2.1 type="S" input="G"> | <12.2.2 type="S" input="G"> | <12.2.3 type="S" input="G"> | <12.2.4 type="S" input="G"> | <12.2.5 type="S" input="G"> | <12.2.6 type="S" input="G"> | <12.2.7 type="S"


  input="G"> |
| | | | | | | | | |

Prioritetinė kryptis

Fondas

Regionų kategorija

Rodiklis arba pagrindinis įgyvendinimo etapas

Matavimo vienetas, kai tinkama

2018 m. tarpinė reikšmė

Galutinė reikšmė (2023 m.) (72)

M

W

T

<12.2.1 type="S" input="G">

<12.2.2 type="S" input="G">

<12.2.3 type="S" input="G">

<12.2.4 type="S" input="G">

<12.2.5 type="S" input="G">

<12.2.6 type="S" input="G">

<12.2.7 type="S"

input="G">

12.3.   Atitinkami partneriai, įtraukti rengiant programą

| <12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N> |
| --- |

<12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N>

PRIEDAI (pavieniui įkelti į elektroninio keitimosi duomenimis sistemą):

| — | Ex ante vertinimo ataskaitos projektas ir jo santrauka (privaloma)
  (nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 55 straipsnio 2 dalis ir 92b straipsnio 10 dalis) (73) |
| --- | --- |

—

Ex ante vertinimo ataskaitos projektas ir jo santrauka (privaloma)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 55 straipsnio 2 dalis ir 92b straipsnio 10 dalis) (73)

| — | Ex ante sąlygų taikymo ir įvykdymo vertinimo dokumentai (kai tinkama) (74) |
| --- | --- |

—

Ex ante sąlygų taikymo ir įvykdymo vertinimo dokumentai (kai tinkama) (74)

| — | Nacionalinių už lygias galimybes atsakingų įstaigų nuomonė dėl 11 skirsnio 2 ir 3 punktų (kai tinkama) (nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 7 dalis) (75) |
| --- | --- |

—

Nacionalinių už lygias galimybes atsakingų įstaigų nuomonė dėl 11 skirsnio 2 ir 3 punktų (kai tinkama) (nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 96 straipsnio 7 dalis) (75)

| — | Veiksmų programos santrauka piliečiams (kai tinkama) |
| --- | --- |

—

Veiksmų programos santrauka piliečiams (kai tinkama)

---

(1)  Laukelių savybių paaiškinimas:

1

| | tipas (angl. type): N = numeris (angl. Number), D = data (angl. Date), S = eilutė (angl. String), C = žymimasis langelis (angl. Checkbox) P = procentinė dalis (angl. Percentage), B = loginė reikšmė (angl. Boolean); |
| --- | --- |

tipas (angl. type): N = numeris (angl. Number), D = data (angl. Date), S = eilutė (angl. String), C = žymimasis langelis (angl. Checkbox) P = procentinė dalis (angl. Percentage), B = loginė reikšmė (angl. Boolean);

tipas (angl. type): N = numeris (angl. Number), D = data (angl. Date), S = eilutė (angl. String), C = žymimasis langelis (angl. Checkbox) P = procentinė dalis (angl. Percentage), B = loginė reikšmė (angl. Boolean);

| | sprendimas (angl. decision): N = nėra Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama veiksmų programa, dalis; |
| --- | --- |

sprendimas (angl. decision): N = nėra Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama veiksmų programa, dalis;

sprendimas (angl. decision): N = nėra Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama veiksmų programa, dalis;

| | įvestis (angl. input): M = rankinė įvestis (angl. Manual), S = atrankinė įvesti (angl. Selection), G = sugeneruota sistemos (angl. Generated by system); |
| --- | --- |

įvestis (angl. input): M = rankinė įvestis (angl. Manual), S = atrankinė įvesti (angl. Selection), G = sugeneruota sistemos (angl. Generated by system);

įvestis (angl. input): M = rankinė įvestis (angl. Manual), S = atrankinė įvesti (angl. Selection), G = sugeneruota sistemos (angl. Generated by system);

| | „maxlength“ = didžiausias ženklų su tarpais skaičius. |
| --- | --- |

„maxlength“ = didžiausias ženklų su tarpais skaičius.

„maxlength“ = didžiausias ženklų su tarpais skaičius.

| | PA – Y = elementas, kuris gali būti pateiktas tik partnerystės sutartyje; |
| --- | --- |

PA – Y = elementas, kuris gali būti pateiktas tik partnerystės sutartyje;

PA – Y = elementas, kuris gali būti pateiktas tik partnerystės sutartyje;

| | TA – NA = netaikoma specialioms veiksmų programoms, skirtoms tik techninei paramai; |
| --- | --- |

TA – NA = netaikoma specialioms veiksmų programoms, skirtoms tik techninei paramai;

TA – NA = netaikoma specialioms veiksmų programoms, skirtoms tik techninei paramai;

| | YEI – NA = netaikoma specialioms veiksmų programoms, skirtoms tik Jaunimo užimtumo iniciatyvai; |
| --- | --- |

YEI – NA = netaikoma specialioms veiksmų programoms, skirtoms tik Jaunimo užimtumo iniciatyvai;

YEI – NA = netaikoma specialioms veiksmų programoms, skirtoms tik Jaunimo užimtumo iniciatyvai;

| | SME = taip pat taikoma specialioms programoms, skirtoms EIB įgyvendinamoms bendroms neribotų garantijų ir pakeitimo vertybiniais popieriais finansinėmis priemonėms, skirtoms MVĮ. |
| --- | --- |

SME = taip pat taikoma specialioms programoms, skirtoms EIB įgyvendinamoms bendroms neribotų garantijų ir pakeitimo vertybiniais popieriais finansinėmis priemonėms, skirtoms MVĮ.

SME = taip pat taikoma specialioms programoms, skirtoms EIB įgyvendinamoms bendroms neribotų garantijų ir pakeitimo vertybiniais popieriais finansinėmis priemonėms, skirtoms MVĮ.

(2)  Šio priedo lentelėse numatyta galimybė, jei reikia, atskirti REACT-EU išteklius (Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 92a straipsnis), t. y. ERPF REACT-EU, ESF REACT-EU ir JUI REACT-EU.

2

(3)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

3

(4)  Šis skirsnis netaikomas veiksmų programoms, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

4

(5)  Šis skirsnis netaikomas veiksmų programoms, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

5

(6)  Europos regioninės plėtros fondas.

6

(7)  Europos socialinis fondas.

7

(8)  Jaunimo užimtumo iniciatyva.

8

(9)  Visa Sąjungos parama (įskaitant pagrindinį asignavimą ir veiklos lėšų rezervą).

9

(10)  Informacija pagal fondą ir prioritetinę kryptį.

10

(11)  Teminio tikslo pavadinimas (netaikoma techninei paramai).

11

(12)  Investavimo prioriteto pavadinimas (netaikoma techninei paramai).

12

(13)  Šis skirsnis netaikomas veiksmų programoms ar prioritetinėms kryptims, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

13

(14)  Šis skirsnis netaikomas veiksmų programoms ar prioritetinėms kryptims, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

14

(15)  Šis skirsnis netaikomas veiksmų programoms ar prioritetinėms kryptims, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

15

(16)  ERPF, Sanglaudos fondo ir ERPF REACT-EU galutinės reikšmės gali būti kokybinės arba kiekybinės.

16

(17)  Šiame sąraše pateikiami bendrieji rezultato rodikliai, kuriems buvo nustatyta galutinė reikšmė, ir visi konkrečios programos rezultato rodikliai. Bendrųjų rezultato rodiklių galutinės reikšmės turi būti kiekybinės, o konkrečios programos rezultato rodiklių reikšmės gali būti kokybinės arba kiekybinės. Visi Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 II priede nurodyti rezultato rodikliai, naudotini JUI įgyvendinimui stebėti, turi būti susieti su kiekybinėmis galutinėmis reikšmėmis. Galutinės reikšmės gali būti nurodytos bendrai (vyrams ir moterims) arba suskirstytos pagal lytį; pradinės reikšmės gali būti atitinkamai patikslintos. „M“ = vyrai, „W“ = moterys, „T“ = bendrai.

17

(18)  Šiame sąraše pateikiami bendrieji rezultato rodikliai, kuriems buvo nustatyta galutinė reikšmė, ir visi konkrečios programos rezultato rodikliai. Bendrųjų rezultato rodiklių galutinės reikšmės turi būti kiekybinės, o konkrečios programos rezultato rodiklių reikšmės gali būti kokybinės arba kiekybinės. Visi Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 II priede nurodyti rezultato rodikliai, naudotini JUI įgyvendinimui stebėti, turi būti susieti su kiekybinėmis galutinėmis reikšmėmis. Galutinės reikšmės gali būti nurodytos bendrai (vyrams ir moterims) arba suskirstytos pagal lytį; pradinės reikšmės gali būti atitinkamai patikslintos. „M“ = vyrai, „W“ = moterys, „T“ = bendrai.

18

(19)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 470).

19

(20)  ESF atveju šiame sąraše pateikiami tie bendrieji produkto rodikliai, kuriems buvo nustatyta galutinė reikšmė. Galutinės reikšmės gali būti nurodytos bendrai (vyrams ir moterims) arba suskirstytos pagal lytį. ERPF REACT-EU atveju suskirstymas pagal lytį dažniausiai nereikalingas. „M“ = vyrai, „W“ = moterys, „T“ = bendrai.

20

(21)  Skirstymas pagal regionų kategoriją netaikomas veiksmų programoms ar prioritetinėms kryptims, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

21

(22)  ESF ir ESF REACT-EU atveju šiame sąraše pateikiami bendrieji produkto rodikliai, kuriems buvo nustatyta galutinė reikšmė, ir visi konkrečios programos produkto rodikliai.

22

(23)  Šis skirsnis netaikomas veiksmų programoms ar prioritetinėms kryptims, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

23

(24)  Tarpinės reikšmės gali būti nurodytos bendrai (vyrams ir moterims) arba suskirstytos pagal lytį. „M“ = vyrai, „W“ = moterys, „T“ = bendrai.

24

(25)  Galutinės reikšmės gali būti nurodytos bendrai (vyrams ir moterims) arba suskirstytos pagal lytį. „M“ = vyrai, „W“ = moterys, „T“ = bendrai.

25

(26)  Jei JUI įgyvendinama kaip prioritetinės krypties dalis, JUI nustatytos tarpinės reikšmės ir tikslai turi būti atskirti nuo kitų prioritetinės krypties tarpinių reikšmių ir tikslų, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 22 straipsnio 7 dalies penktoje pastraipoje nurodytų įgyvendinimo aktų, kadangi JUI ištekliai (specialus asignavimas ir atitinkama ESF parama) neįtraukti į veiklos lėšų rezervą.

26

(27)  Šis skirsnis netaikomas veiksmų programoms ar prioritetinėms kryptims, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

27

(28)  Į sumas įtraukta visa Sąjungos parama (pagrindinis asignavimas ir asignavimas iš veiklos lėšų rezervo).

28

(29)  Šis skirsnis netaikomas veiksmų programoms ar prioritetinėms kryptims, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

29

(30)  Šis skirsnis netaikomas veiksmų programoms ar prioritetinėms kryptims, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

30

(31)  Šis skirsnis netaikomas veiksmų programoms ar prioritetinėms kryptims, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

31

(32)  Įrašyti, kai tinkama, kiekybinę informaciją apie ESF įnašą siekiant prisidėti prie Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 9 straipsnio pirmos pastraipos 1–7 punktuose ir 92b straipsnio 9 dalyje nurodytų teminių tikslų.

32

(33)  Šis skirsnis netaikomas veiksmų programoms ar prioritetinėms kryptims, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

33

(34)  Šis skirsnis nebūtinas veiksmų programoms ar prioritetinėms kryptims, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

34

(35)  Šis skirsnis netaikomas veiksmų programoms ar prioritetinėms kryptims, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

35

(36)  Nurodyti, kai Sąjungos parama programos techninei paramai viršija 15 mln. EUR.

36

(37)  Nurodyti, kai objektyviai pateisinama, atsižvelgiant į veiksmo turinį, ir kai Sąjungos parama programos techninei paramai viršija 15 mln. EUR.

37

(38)  Galutinės reikšmės gali būti kokybinės arba kiekybinės. Galutinės reikšmės gali būti nurodytos bendrai (vyrams ir moterims) arba suskirstytos pagal lytį; pradinės reikšmės gali būti atitinkamai patikslintos. „M“ = vyrai, „W“ = moterys, „T“ = bendrai.

38

(39)  Techninės paramos produkto rodiklių galutinės reikšmės nėra privalomos. Galutinės reikšmės gali būti nurodytos bendrai (vyrams ir moterims) arba suskirstytos pagal lytį. „M“ = vyrai, „W“ = moterys, „T“ = bendrai.

39

(40)  Šis skirsnis netaikomas veiksmų programoms ar prioritetinėms kryptims, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

40

(41)  Į sumas įtraukta visa Sąjungos parama (pagrindinis asignavimas ir asignavimas iš veiklos lėšų rezervo).

41

(42)  Šis skirsnis netaikomas veiksmų programoms ar prioritetinėms kryptims, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

42

(43)  Šis skirsnis netaikomas veiksmų programoms ar prioritetinėms kryptims, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

43

(44)  Visas asignavimas (Sąjungos parama) atėmus asignavimą veiklos lėšų rezervui.

44

(45)  Visas asignavimas iš ESF, įskaitant atitinkamą ESF paramą JUI. Veiklos lėšų rezervo stulpeliuose neįtraukta atitinkama ESF parama JUI, nes ji neįtraukiama į veiklos lėšų rezervą.

45

(46)  Nuo BNR 120 straipsnio 3 dalies pirmos ir antros pastraipų leidžianti nukrypti nuostata (numatyta BNR 92b straipsnio 11 dalyje) netaikoma techninei paramai skirtiems REACT-EU papildomiems ištekliams. Jei pagal techninės paramos prioritetinę kryptį remiama daugiau nei viena regionų kategorija, tos prioritetinės krypties bendro finansavimo norma turi būti nustatoma proporcingai REACT-EU išteklių paskirstymui regionų kategorijoms pagal tą prioritetinę kryptį, laikantis BNR 120 straipsnio 3 dalyje nustatytų viršutinių ribų.

46

(47)  Nacionalinis įnašas yra proporcingai paskirstytas pagrindiniam asignavimui ir veiklos lėšų rezervui.

47

(48)  Ši prioritetinė kryptis apima specialų asignavimą JUI ir atitinkamą ESF paramą.

48

(49)  Ši prioritetinės krypties dalis apima specialų asignavimą JUI ir atitinkamą ESF paramą.

49

(50)  Ši prioritetinė kryptis apima specialų asignavimą JUI ir atitinkamą ESF paramą.

50

(51)  Ši prioritetinės krypties dalis apima specialų asignavimą JUI REACT-EU ir atitinkamą ESF REACT-EU paramą.

51

(52)  ESF asignavimas be atitinkamos paramos JUI.

52

(53)  Visos ESF paramos mažiau išsivysčiusiems, pereinamojo laikotarpio ir labiau išsivysčiusiems regionams suma ir 18a lentelėje nurodyti JUI skirti ištekliai lygūs visai ESF paramos mažiau išsivysčiusiems, pereinamojo laikotarpio ir labiau išsivysčiusiems regionams sumai ir 17 lentelėje nurodytam specialiam asignavimui JUI.

53

(54)  ESF asignavimas be atitinkamos paramos JUI.

54

(55)  ESF asignavimas be atitinkamos paramos JUI.

55

(56)  Įtrauktas specialus asignavimas JUI ir atitinkama ESF parama.

56

((*))  Pažymėdama langelį valstybė narė pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 25a straipsnio 1 dalį prašo išlaidoms, deklaruotoms mokėjimo paraiškose ataskaitiniais metais, kurie prasideda 2020 m. liepos 1 d. ir baigiasi 2021 m. birželio 30 d., veiksmų programos [visoms prioritetinėms kryptims] [kai kurioms prioritetinėms kryptims] taikyti 100 proc. bendro finansavimo normą.

(*)

((**))  Pažymėdama langelį valstybė narė pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 25a straipsnio 1a dalį prašo išlaidoms, deklaruotoms mokėjimo paraiškose ataskaitiniais metais, kurie prasideda 2021 m. liepos 1 d. ir baigiasi 2022 m. birželio 30 d., veiksmų programos [visoms prioritetinėms kryptims] [kai kurioms prioritetinėms kryptims] taikyti 100 proc. bendro finansavimo normą.

(**)

(57)  Įtrauktas specialus asignavimas JUI REACT-EU ir atitinkama ESF REACT-EU parama.

57

(58)  JUI (specialus asignavimas ir atitinkama ESF parama) laikoma fondu ir nurodoma atskiroje eilutėje, net jei ji sudaro prioritetinės krypties dalį.

58

(59)  Pildyti kiekvienai prioritetinei krypčiai (ar jos daliai), pagal kurią įgyvendinama JUI.

59

(60)  Šioje lentelėje JUI (specialus asignavimas ir atitinkama ESF parama) laikoma fondu.

60

(61)  Ši lentelė sukurta automatiškai, pasinaudojus intervencinių veiksmų kategorijų pagal kiekvieną prioritetinę kryptį lentelėmis.

61

(62)  Jei veiksmų programa ar programa tikslinama siekiant nustatyti vieną ar daugiau atskirų prioritetinių krypčių, skirtų teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“, ši dalis privaloma tik tais atvejais, kai teikiama atitinkama parama.

62

(63)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 289).

63

(64)  Šis skirsnis nebūtinas veiksmų programoms, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

64

(65)  Jeigu programa aprėpia daugiau kaip vieną regionų kategoriją, gali prireikti suskirstyti kategorijomis.

65

(66)  Šis skirsnis nebūtinas veiksmų programoms, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

66

(67)  Šis skirsnis netaikomas veiksmų programoms, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

67

(68)  25 ir 26 lentelės skirtos tik taikomoms bendrosioms ir teminėms ex ante sąlygoms, kurios programos pateikimo metu visiškai neįvykdytos arba įvykdytos iš dalies (žr. 24 lentelę).

68

ex ante

(69)  Šis skirsnis nebūtinas veiksmų programoms, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

69

(70)  Šis skirsnis nebūtinas veiksmų programoms, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

70

(71)  Šis skirsnis netaikomas veiksmų programoms, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

71

(72)  Galutinė reikšmė gali būti nurodyta bendrai (vyrams ir moterims) arba suskirstyta pagal lytį.

72

(73)  Šis priedas netaikomas veiksmų programoms, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

73

(74)  Šis priedas netaikomas veiksmų programoms, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

74

(75)  Šis priedas nebūtinas veiksmų programoms, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

75

---

II PRIEDAS

„II PRIEDAS

Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo bendradarbiavimo programų modelis

| CCI | <0.1 type=‘S’ maxlength=‘15’ input=‘S’>
   (1) |
| --- | --- |
| Pavadinimas | <0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |
| Versija | <0.3 type=‘N’ input=‘G’> |
| Pirmieji metai | <0.4 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’> |
| Paskutinieji metai | <0.5 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>> |
| Tinkama finansuoti nuo | <0.6 type=‘D’ input=‘G’> |
| Tinkama finansuoti iki | <0.7 type=‘D’ input=‘G’>> |
| EK sprendimas Nr. | <0.8 type=‘S’ input=‘G’>> |
| EK sprendimo data | <0.9 type=‘D’ input=‘G’>> |
| VN iš dalies keičiantis sprendimas Nr. | <0.10 type=‘S’ maxlength=‘20’ input=‘M’>> |
| VN iš dalies keičiančio sprendimo data | <0.11 type=‘D’ input=‘M’>> |
| VN iš dalies keičiančio sprendimo įsigaliojimo data | <0.12 type=‘D’ input=‘M’>> |
| NUTS regionai, kuriuose vykdoma bendradarbiavimo programa | <0.13 type=‘S’ input=‘S’>> |

CCI

<0.1 type=‘S’ maxlength=‘15’ input=‘S’>
   (1)

Pavadinimas

<0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

Versija

<0.3 type=‘N’ input=‘G’>

Pirmieji metai

<0.4 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>

Paskutinieji metai

<0.5 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>>

Tinkama finansuoti nuo

<0.6 type=‘D’ input=‘G’>

Tinkama finansuoti iki

<0.7 type=‘D’ input=‘G’>>

EK sprendimas Nr.

<0.8 type=‘S’ input=‘G’>>

EK sprendimo data

<0.9 type=‘D’ input=‘G’>>

VN iš dalies keičiantis sprendimas Nr.

<0.10 type=‘S’ maxlength=‘20’ input=‘M’>>

VN iš dalies keičiančio sprendimo data

<0.11 type=‘D’ input=‘M’>>

VN iš dalies keičiančio sprendimo įsigaliojimo data

<0.12 type=‘D’ input=‘M’>>

NUTS regionai, kuriuose vykdoma bendradarbiavimo programa

<0.13 type=‘S’ input=‘S’>>

1 SKIRSNIS.

STRATEGIJA, KAIP ĮGYVENDINANT BENDRADARBIAVIMO PROGRAMĄ PRISIDĖTI PRIE EUROPOS SĄJUNGOS PAŽANGAUS, TVARAUS IR INTEGRACINIO AUGIMO STRATEGIJOS IR EKONOMINĖS, SOCIALINĖS IR TERITORINĖS SANGLAUDOS TIKSLO
   (2)

(nuoroda: Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 27 straipsnio 1 dalis ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1299/2013 (4) 8 straipsnio 2 dalies a punktas)

1.1.   Strategija, kaip įgyvendinant bendradarbiavimo programą prisidėti prie Europos Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos ir ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslo

| 1.1.1. | Bendradarbiavimo programos strategijos, kuria prisidedama prie Europos Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos ir ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslo įgyvendinimo, aprašymas







  <1.1.1 type=‘S’ maxlength=‘70000’ input=‘M’> |
| --- | --- |

1.1.1.

<1.1.1 type=‘S’ maxlength=‘70000’ input=‘M’>

Jei norint skirti REACT-EU papildomų išteklių tikslinama esama bendradarbiavimo programa, toliau nurodytame specialiame laukelyje aprašomas numatomas poveikis veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimui ir pasirengimui žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui.

| 1.1.1a. | Numatomo bendradarbiavimo programos poveikio veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimui ir pasirengimui žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui, aprašymas







  <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- | --- |

1.1.1a.

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2. | Pasirinktų teminių tikslų ir atitinkamų investavimo prioritetų pagrindimas, atsižvelgiant į Bendrą strateginę programą, remiantis poreikių visoje programos įgyvendinimo teritorijoje analize bei kaip atsakas tokiems poreikiams pasirinkta strategija, kurioje prireikus aptariami trūkstami tarpvalstybinės infrastruktūros ryšiai ir atsižvelgiama į ex ante vertinimo rezultatus

  Jei norint skirti REACT-EU papildomų išteklių tikslinama esama bendradarbiavimo programa, pridedamas šis aprašymas. |
| --- | --- |

1.1.2.

Jei norint skirti REACT-EU papildomų išteklių tikslinama esama bendradarbiavimo programa, pridedamas šis aprašymas.

| 1.1.2a. | Pagrindimas, apibūdinantis numatomą bendradarbiavimo programos poveikį veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimui ir pasirengimui žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui

  (nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 92b straipsnio 9 dalis)

  1 lentelė.


  Pasirinktų teminių tikslų ir investavimo prioritetų pagrindimas








  Pasirinktas teminis tikslas | Pasirinktas investavimo prioritetas | Pasirinkimo pagrindimas arba poveikis veiksmų, skirtų krizei įveikti, skatinimui (kai tinkama) |
| --- | --- | --- | --- |
| <1.1.2 type=‘S’ input=‘S’ > | <1.1.3 type=‘S’ input=‘S’> | <1.1.4 type=‘S’ maxlength=‘1000’ input=‘M’> |
| | | |

1.1.2a.

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 92b straipsnio 9 dalis)

1 lentelė.

Pasirinktų teminių tikslų ir investavimo prioritetų pagrindimas

Pasirinktas teminis tikslas

Pasirinktas investavimo prioritetas

Pasirinkimo pagrindimas arba poveikis veiksmų, skirtų krizei įveikti, skatinimui (kai tinkama)

<1.1.2 type=‘S’ input=‘S’ >

<1.1.3 type=‘S’ input=‘S’>

<1.1.4 type=‘S’ maxlength=‘1000’ input=‘M’>

1.2.   Finansinių asignavimų pagrindimas

Finansinių asignavimų (t. y. Sąjungos paramos) kiekvienam teminiam tikslui ir, kai tinkama, investavimo prioritetui, laikantis paramos telkimo pagal temas reikalavimų, pagrindimas, atsižvelgiant į ex ante vertinimą.

| <1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

Jei norint skirti REACT-EU papildomų išteklių tikslinama esama bendradarbiavimo programa, pridedamas šis aprašymas:

| 1.2a. | REACT-EU papildomų išteklių finansinio asignavimo programai pagrindimas ir tai, kaip šie ištekliai nukreipiami į geografines vietoves, kuriose jų labiausiai reikia, atsižvelgiant į skirtingus regionų poreikius ir išsivystymo lygį, kad daugiausia dėmesio tebebūtų skiriama mažiau išsivysčiusiems regionams, laikantis SESV 174 straipsnyje nustatytų ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslų







  <1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3000’ input=‘M’ > |
| --- | --- |

1.2a.

<1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3000’ input=‘M’ >

2 lentelė.

Bendradarbiavimo programos investavimo strategijos apžvalga

| Prioritetinė kryptis | ERPF parama (EUR) | Visos Sąjungos paramos dalis (%) bendradarbiavimo programai (pagal fondą) (5) | Teminis tikslas (6) | Investavimo prioritetai (7) | Investavimo prioritetus atitinkantys konkretūs tikslai | Rezultato rodikliai, atitinkantys konkretų tikslą |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ERPF (8) | EKP5
   (9)
  (kai tinkama) | PNPP
   (10)
  (kai tinkama) |
| <1.2.1 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.2 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.3type=‘N’ ‘ input=‘G’> | <1.2.4 type=‘S’ input=‘G’><1.2.9 type=‘P’ input=‘G’> | <1.2.5 type=‘S’ input=‘G’><1.2.1 0type=‘P’ input=‘G’> | <1.2.6 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.7 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.8 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.9 type=‘S’ input=‘G’> |
| REACT-EU | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prioritetinė kryptis

ERPF parama (EUR)

Visos Sąjungos paramos dalis (%) bendradarbiavimo programai (pagal fondą) (5)

Teminis tikslas (6)

Investavimo prioritetai (7)

Investavimo prioritetus atitinkantys konkretūs tikslai

Rezultato rodikliai, atitinkantys konkretų tikslą

ERPF (8)

EKP5
   (9)
  (kai tinkama)

PNPP
   (10)
  (kai tinkama)

<1.2.1 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.2 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.3type=‘N’ ‘ input=‘G’>

<1.2.4 type=‘S’ input=‘G’><1.2.9 type=‘P’ input=‘G’>

<1.2.5 type=‘S’ input=‘G’><1.2.1 0type=‘P’ input=‘G’>

<1.2.6 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.7 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.8 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.9 type=‘S’ input=‘G’>

REACT-EU

2 SKIRSNIS.

PRIORITETINĖS KRYPTYS

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies b ir c punktai)

2.A. SKIRSNIS.

PRIORITETINIŲ KRYPČIŲ, NESUSIJUSIŲ SU TECHNINE PARAMA, APRAŠYMAS

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies b punktas)

2.A.1.   Prioritetinė kryptis (pakartoti kiekvienai prioritetinei krypčiai)

| Prioritetinės krypties Nr. | <2A.1 type=‘N’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Prioritetinės krypties pavadinimas | <2A.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |

Prioritetinės krypties Nr.

<2A.1 type=‘N’ input=‘G’>

Prioritetinės krypties pavadinimas

<2A.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

| ☐ | Visa prioritetinė kryptis bus įgyvendinta tik finansinėmis priemonėmis |
| --- | --- |

☐

Visa prioritetinė kryptis bus įgyvendinta tik finansinėmis priemonėmis

<2A.3 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Visa prioritetinė kryptis bus įgyvendinta tik Sąjungos lygmens finansinėmis priemonėmis |
| --- | --- |

☐

Visa prioritetinė kryptis bus įgyvendinta tik Sąjungos lygmens finansinėmis priemonėmis

<2A.4 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Visa prioritetinė kryptis bus įgyvendinta bendruomenės inicijuota vietos plėtra |
| --- | --- |

☐

Visa prioritetinė kryptis bus įgyvendinta bendruomenės inicijuota vietos plėtra

<2A.5 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Visa prioritetinė kryptis skirta REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Visa prioritetinė kryptis skirta REACT-EU

<2A.6 type="C" input="M">

2.A.2.   Prioritetinės krypties, apimančios daugiau kaip vieną teminį tikslą, nustatymo pagrindimas (kai tinkama) (11)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 1 dalis)

| <2.A.0 type=‘S’ maxlength=‘3 500 ’ input=‘M’> |
| --- |

<2.A.0 type=‘S’ maxlength=‘3 500 ’ input=‘M’>

2.A.3.   Fondas ir Sąjungos paramos skaičiavimo pagrindas

(pakartoti kiekvienam fondui ir prioritetinei krypčiai)

| Fondas | <2A.6 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Skaičiavimo pagrindas (visos tinkamos finansuoti išlaidos arba tinkamos finansuoti viešosios išlaidos) | <2A.8 type=‘S’ input=‘S’> |

Fondas

<2A.6 type=‘S’ input=‘S’>

Skaičiavimo pagrindas (visos tinkamos finansuoti išlaidos arba tinkamos finansuoti viešosios išlaidos)

<2A.8 type=‘S’ input=‘S’>

2.A.4.   Investavimo prioritetas (pakartoti kiekvienam prioritetinės krypties investavimo prioritetui)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktis)

| Investavimo prioritetas | <2A.7 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |

Investavimo prioritetas

<2A.7 type=‘S’ input=‘S’>

2.A.5.   Investavimo prioritetą atitinkantys konkretūs tikslai ir tikėtini rezultatai

(pakartoti kiekvienam investavimo prioriteto konkrečiam tikslui)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies b punkto i ir ii papunkčiai)

| Nr. | <2A.1.1 type=‘N’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Konkretus tikslas | <2A.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| Rezultatai, kuriuos valstybės narės nori pasiekti su ES parama | <2A.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Nr.

<2A.1.1 type=‘N’ input=‘G’>

Konkretus tikslas

<2A.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Rezultatai, kuriuos valstybės narės nori pasiekti su ES parama

<2A.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

3 lentelė.

Konkrečios programos rezultato rodikliai (pagal konkretų tikslą)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktis)

| Nr. | Rodiklis | Matavimo vienetas | Pradinė reikšmė | Pradiniai metai | Galutinė reikšmė (2023 m.) (12) | Duomenų šaltinis | Ataskaitų teikimo dažnumas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2A.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2A.1.6 type=‘S’ input=‘M’> | Kiekybinė <2A.1.8 type=‘N’ input=‘M’>


  Kokybinė <2A.1.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’ | <2A.1.9 type=‘N’ input=‘M’> | Kiekybinė <2A.1.10 type=‘N’ input=‘M’>


  Kokybinė <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2A.1.11 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’> | <2A.1.12 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |

Nr.

Rodiklis

Matavimo vienetas

Pradinė reikšmė

Pradiniai metai

Galutinė reikšmė (2023 m.) (12)

Duomenų šaltinis

Ataskaitų teikimo dažnumas

<2A.1.4 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2A.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2A.1.6 type=‘S’ input=‘M’>

Kiekybinė <2A.1.8 type=‘N’ input=‘M’>

Kokybinė <2A.1.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’

<2A.1.9 type=‘N’ input=‘M’>

Kiekybinė <2A.1.10 type=‘N’ input=‘M’>

Kokybinė <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2A.1.11 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

<2A.1.12 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.A.6.   Veiksmai, remtini pagal investavimo prioritetą (iš investavimo prioriteto)

2.A.6.1.   
  Remtinų veiksmų rūšies ir pavyzdžių ir jų tikėtino indėlio siekiant konkrečių tikslų, aprašymas ir, kai tinkama, pagrindinių tikslinių grupių, konkrečių tikslinių teritorijų ir paramos gavėjų tipų nustatymas

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies b punkto iii papunktis)

| Investavimo prioritetas | <2A.2.1.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’> |

Investavimo prioritetas

<2A.2.1.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.1.2 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’>

2.A.6.2.   
  Pagrindiniai projektų atrankos principai

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies b punkto iii papunktis)

| Investavimo prioritetas | <2A.2.2.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Investavimo prioritetas

<2A.2.2.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.A.6.3.   Planuojamas finansinių priemonių naudojimas (kai tinkama)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies b punkto iii papunktis)

| Investavimo prioritetas | <2A.2.3.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Planuojamas finansinių priemonių naudojimas | <2A.2.3.2 type=‘C’ input=‘M’> |
| <2A.2.3.3 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |

Investavimo prioritetas

<2A.2.3.1 type=‘S’ input=‘S’>

Planuojamas finansinių priemonių naudojimas

<2A.2.3.2 type=‘C’ input=‘M’>

<2A.2.3.3 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.A.6.4.   Planuojamas didelės apimties projektų naudojimas (kai tinkama)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies b punkto iii papunktis)

| Investavimo prioritetas | <2A.2.4.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Investavimo prioritetas

<2A.2.4.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.4.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.A.6.5.   Produkto rodikliai (pagal investavimo prioritetą)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies b punkto iv papunktis)

4 lentelė.

Bendrieji ir konkrečios programos produkto rodikliai

| Nr. | Rodiklis (rodiklio pavadinimas) | Matavimo vienetas | Galutinė reikšmė (2023 m.) | Duomenų šaltinis | Ataskaitų teikimo dažnumas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.2.5.1 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.2 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.3 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.6 type=‘N’ input=‘M’> | <2A.2.5.7 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’> | <2A.2.5.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | | |
| | | | | | |

Nr.

Rodiklis (rodiklio pavadinimas)

Matavimo vienetas

Galutinė reikšmė (2023 m.)

Duomenų šaltinis

Ataskaitų teikimo dažnumas

<2A.2.5.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.2 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.3 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.6 type=‘N’ input=‘M’>

<2A.2.5.7 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

<2A.2.5.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.A.7.   Veiklos peržiūros planas (13)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies b punkto v papunktis ir Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 II priedas)

5 lentelė.

Prioritetinės krypties veiklos peržiūros planas

| Prioritetinė kryptis | Rodiklio rūšis
  (pagrindinis įgyvendinimo etapas, finansinis, produkto arba, kai tinkama, rezultato rodiklis) | Nr. | Rodiklis arba pagrindinis įgyvendinimo etapas | Matavimo vienetas, kai tinkama | 2018 m. tarpinė reikšmė | Galutinė reikšmė (2023 m.) | Duomenų šaltinis | Rodiklio tinkamumo paaiškinimas, kai tinkama |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.3.1 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.3.2 type=‘S’ input=‘S’> | Įgyvendinimo etapo arba finansinis <2A.3.3 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>


  Produkto arba rezultato <2A.3.3 type=‘S’ input=‘S’> | Įgyvendinimo etapo arba finansinis <2A.3.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>


  Produkto arba rezultato <2A.4.4 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’> | Įgyvendinimo etapo arba finansinis <2A.3.5 type=‘S’ input=‘M’>


  Produkto arba rezultato <2A.3.5 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’> | <2A.3.7 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>


  Produkto arba rezultato <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’> | <2A.3.9 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>


  Produkto arba rezultato <2A.3.9 type=‘S’ input=‘M’> | <2A.3.10 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prioritetinė kryptis

Rodiklio rūšis

(pagrindinis įgyvendinimo etapas, finansinis, produkto arba, kai tinkama, rezultato rodiklis)

Nr.

Rodiklis arba pagrindinis įgyvendinimo etapas

Matavimo vienetas, kai tinkama

2018 m. tarpinė reikšmė

Galutinė reikšmė (2023 m.)

Duomenų šaltinis

Rodiklio tinkamumo paaiškinimas, kai tinkama

<2A.3.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.3.2 type=‘S’ input=‘S’>

Įgyvendinimo etapo arba finansinis <2A.3.3 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

Produkto arba rezultato <2A.3.3 type=‘S’ input=‘S’>

Įgyvendinimo etapo arba finansinis <2A.3.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

Produkto arba rezultato <2A.4.4 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’>

Įgyvendinimo etapo arba finansinis <2A.3.5 type=‘S’ input=‘M’>

Produkto arba rezultato <2A.3.5 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’>

<2A.3.7 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>

Produkto arba rezultato <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>

<2A.3.9 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

Produkto arba rezultato <2A.3.9 type=‘S’ input=‘M’>

<2A.3.10 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Papildoma kokybinė informacija apie veiklos peržiūros plano rengimą (neprivaloma)

| <2A.3.11 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |
| --- |

<2A.3.11 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.A.8.   Intervencinių veiksmų kategorijos

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies b punkto vii papunktis)

Intervencinių veiksmų, atitinkančių prioritetinės krypties turinį, kategorijos, pagrįstos Komisijos patvirtinta nomenklatūra, ir Sąjungos paramos preliminarus paskirstymas

6–9 lentelės.

Intervencinių veiksmų kategorijos

| 6 lentelė. 1 matmuo. Intervencinių veiksmų sritis |
| --- |
| Prioritetinė kryptis | Kodas | Suma (EUR) |
| <2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

6 lentelė. 1 matmuo. Intervencinių veiksmų sritis

Prioritetinė kryptis

Kodas

Suma (EUR)

<2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| 7 lentelė. 2 matmuo. Finansavimo forma |
| --- |
| Prioritetinė kryptis | Kodas | Suma (EUR) |
| <2A.4.1.4 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.5 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.6 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

7 lentelė. 2 matmuo. Finansavimo forma

Prioritetinė kryptis

Kodas

Suma (EUR)

<2A.4.1.4 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.5 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.6 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| 8 lentelė. 3 matmuo. Teritorijos tipas |
| --- |
| Prioritetinė kryptis | Kodas | Suma (EUR) |
| <2A.4.1.7 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.8 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.9 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

8 lentelė. 3 matmuo. Teritorijos tipas

Prioritetinė kryptis

Kodas

Suma (EUR)

<2A.4.1.7 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.8 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.9 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| 9 lentelė. 6 matmuo. Teritorinės paramos paskirstymo priemonės |
| --- |
| Prioritetinė kryptis | Kodas | Suma (EUR) |
| <2A.4.1.10 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.11 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.12 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

9 lentelė. 6 matmuo. Teritorinės paramos paskirstymo priemonės

Prioritetinė kryptis

Kodas

Suma (EUR)

<2A.4.1.10 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.11 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.12 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

2.A.9.   Planuojamo techninės paramos panaudojimo santrauka, įskaitant, jei reikia, veiksmus, skirtus valdant ir kontroliuojant programas dalyvaujančių valdžios institucijų ir paramos gavėjų administraciniams gebėjimams stiprinti ir, jei reikia, veiksmus, skirtus atitinkamų partnerių administraciniams gebėjimams stiprinti, kad jie galėtų dalyvauti įgyvendinant programas (kai tinkama) (14)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies b punkto vi papunktis)

| Prioritetinė kryptis | <3A.5.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.5.2 type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’> |

Prioritetinė kryptis

<3A.5.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.5.2 type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’>

2.B. SKIRSNIS.

PRIORITETINIŲ KRYPČIŲ, SUSIJUSIŲ SU TECHNINE PARAMA, APRAŠYMAS

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies c punktas)

2.B.1.   Prioritetinė kryptis

| Nr. | <2B.0.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Pavadinimas | <2B.0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |

Nr.

<2B.0.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’>

Pavadinimas

<2B.0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

| ☐ | Visa prioritetinė kryptis skirta REACT-EU |
| --- | --- |

☐

Visa prioritetinė kryptis skirta REACT-EU

<2B.1 type="C" input="M">

2.B.2.   Fondas ir Sąjungos paramos skaičiavimo pagrindas (pakartoti kiekvienam prioritetinės krypties fondui)

| Fondas | <2B.0.3 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Skaičiavimo pagrindas (visos tinkamos finansuoti išlaidos arba tinkamos finansuoti viešosios išlaidos) | <2B.0.4 type=‘S’ input=‘S’> |

Fondas

<2B.0.3 type=‘S’ input=‘S’>

Skaičiavimo pagrindas (visos tinkamos finansuoti išlaidos arba tinkamos finansuoti viešosios išlaidos)

<2B.0.4 type=‘S’ input=‘S’>

2.B.3.   Konkretūs tikslai ir tikėtini rezultatai

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies c punkto i ir ii papunkčiai)

Konkretus tikslas (pakartoti kiekvienam konkrečiam tikslui)

| Nr. | <2B.1.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Konkretus tikslas | <2B.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| Rezultatai, kuriuos valstybės narės nori pasiekti su ES parama
   (15) | <2B.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Nr.

<2B.1.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’>

Konkretus tikslas

<2B.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Rezultatai, kuriuos valstybės narės nori pasiekti su ES parama
   (15)

<2B.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.B.4.   Rezultato rodikliai (16)

10 lentelė.

Konkrečios programos rezultato rodikliai (pagal konkretų tikslą)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies c punkto ii papunktis)

| Nr. | Rodiklis | Matavimo vienetas | Pradinė reikšmė | Pradiniai metai | Galutinė reikšmė
   (17)
  (2023 m.) | Duomenų šaltinis | Ataskaitų teikimo dažnumas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2.B.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2.B.2.3 type=‘S’ input=‘M’> | Kiekybinė <2.B.2.4 type=‘N’ input=‘M’> | <2.B.2.5 type=‘N’ input=‘M’> | Kiekybinė <2.B.2.6 type=‘N’ input=‘M’>


  Kokybinė <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2.B.2.7 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2.B.2.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Nr.

Rodiklis

Matavimo vienetas

Pradinė reikšmė

Pradiniai metai

Galutinė reikšmė
   (17)
  (2023 m.)

Duomenų šaltinis

Ataskaitų teikimo dažnumas

<2.B.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2.B.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2.B.2.3 type=‘S’ input=‘M’>

Kiekybinė <2.B.2.4 type=‘N’ input=‘M’>

<2.B.2.5 type=‘N’ input=‘M’>

Kiekybinė <2.B.2.6 type=‘N’ input=‘M’>

Kokybinė <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2.B.2.7 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2.B.2.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.B.5.   Remtini veiksmai ir tikėtinas jų indėlis siekiant konkrečių tikslų (pagal prioritetinę kryptį)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies c punkto iii papunktis)

2.B.5.1.   
  Remtinų veiksmų aprašymas ir tikėtinas jų indėlis siekiant konkrečių tikslų

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies c punkto iii papunktis)

| Prioritetinė kryptis | <2.B.3.1.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |

Prioritetinė kryptis

<2.B.3.1.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2.B.3.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.B.5.2.   
  Produkto rodikliai, kuriais, tikimasi, bus prisidėta siekiant rezultatų
  (pagal prioritetinę kryptį)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies c punkto iv papunktis)

11 lentelė.

Produkto rodikliai

| Nr. | Rodiklis | Matavimo vienetas | Galutinė reikšmė (2023 m.)
  (neprivaloma) | Duomenų šaltinis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.3.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2.B.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2.B.3.2.3 type=‘S’ input=‘M’> | <2.B.3.2.4 type=‘N’ input=‘M’> | <2.B.3.2.5 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | |

Nr.

Rodiklis

Matavimo vienetas

Galutinė reikšmė (2023 m.)

(neprivaloma)

Duomenų šaltinis

<2.B.3.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2.B.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2.B.3.2.3 type=‘S’ input=‘M’>

<2.B.3.2.4 type=‘N’ input=‘M’>

<2.B.3.2.5 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.B.6.   Intervencinių veiksmų kategorijos

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies c punkto v papunktis)

Atitinkamos intervencinių veiksmų kategorijos, pagrįstos Komisijos patvirtinta nomenklatūra, ir Sąjungos paramos preliminarus paskirstymas.

12-14 lentelės.

Intervencinių veiksmų kategorijos

| 12 lentelė. 1 matmuo. Intervencinių veiksmų sritis |
| --- |
| Prioritetinė kryptis | Kodas | Suma (EUR) |
| <2B.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.1.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.1.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘> |
| | | |
| | | |

12 lentelė. 1 matmuo. Intervencinių veiksmų sritis

Prioritetinė kryptis

Kodas

Suma (EUR)

<2B.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.1.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.1.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘>

| 13 lentelė. 2 matmuo. Finansavimo forma |
| --- |
| Prioritetinė kryptis | Kodas | Suma (EUR) |
| <2B.4.2.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.2.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.2.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

13 lentelė. 2 matmuo. Finansavimo forma

Prioritetinė kryptis

Kodas

Suma (EUR)

<2B.4.2.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.2.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.2.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| 14 lentelė. 3 matmuo. Teritorijos tipas |
| --- |
| Prioritetinė kryptis | Kodas | Suma (EUR) |
| <2B.4.3.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.3.2 type=‘S’ input=’ Decision=N S’> | <2B.4.3.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ’> |
| | | |
| | | |

14 lentelė. 3 matmuo. Teritorijos tipas

Prioritetinė kryptis

Kodas

Suma (EUR)

<2B.4.3.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.3.2 type=‘S’ input=’ Decision=N S’>

<2B.4.3.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ’>

3 SKIRSNIS

FINANSAVIMO PLANAS

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies d punktas)

3.1.   Finansiniai asignavimai iš ERPF (EUR)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies d punkto i papunktis)

15 lentelė

| Fondas

  <3.1.1 type=‘S’ input=‘G’> | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | 2021 m. | 2022 m. | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ERPF be REACT-EU | <3.1.3 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.5 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.6 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.7 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.8 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.9 type=‘N’ input=‘M’> | Netaikoma | Netaikoma | <3.1.10 type=‘N’ input=‘G’> |
| ERPF REACT-EU | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma | <3.1.10 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.11 type=‘N’ input=‘M’> | |
| Suma PNPP (kai tinkama) | | | | | | | | Netaikoma | Netaikoma | |
| Suma EKP (kai tinkama) | | | | | | | | Netaikoma | Netaikoma | |
| Iš viso | | | | | | | | | | |

Fondas

<3.1.1 type=‘S’ input=‘G’>

2014 m.

2015 m.

2016 m.

2017 m.

2018 m.

2019 m.

2020 m.

2021 m.

2022 m.

Iš viso

ERPF be REACT-EU

<3.1.3 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.5 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.6 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.7 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.8 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.9 type=‘N’ input=‘M’>

Netaikoma

Netaikoma

<3.1.10 type=‘N’ input=‘G’>

ERPF REACT-EU

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

<3.1.10 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.11 type=‘N’ input=‘M’>

Suma PNPP (kai tinkama)

Netaikoma

Netaikoma

Suma EKP (kai tinkama)

Netaikoma

Netaikoma

Iš viso

3.2.A.   Visi finansiniai asignavimai iš ERPF ir nacionalinis bendras finansavimas (EUR)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies d punkto ii papunktis)

| 1. | Finansinėje lentelėje išdėstytas bendradarbiavimo programos pagal prioritetinę kryptį finansavimo planas. Kai atokiausių regionų programose derinami tarpvalstybiniai ir tarptautiniai asignavimai, kiekvieniems jų nustatomos atskiros prioritetinės kryptys. |
| --- | --- |

1.

Finansinėje lentelėje išdėstytas bendradarbiavimo programos pagal prioritetinę kryptį finansavimo planas. Kai atokiausių regionų programose derinami tarpvalstybiniai ir tarptautiniai asignavimai, kiekvieniems jų nustatomos atskiros prioritetinės kryptys.

| 2. | Finansinėje lentelėje informavimo tikslais nurodomas bet koks trečiosios šalies, dalyvaujančios bendradarbiavimo programoje, įnašas (išskyrus PNPP ir EKP įnašus). |
| --- | --- |

2.

Finansinėje lentelėje informavimo tikslais nurodomas bet koks trečiosios šalies, dalyvaujančios bendradarbiavimo programoje, įnašas (išskyrus PNPP ir EKP įnašus).

| 3. | EIB
   (18)
  įnašas turėtų būti paskirstytas pagal prioritetines kryptis. |
| --- | --- |

3.

EIB
   (18)
  įnašas turėtų būti paskirstytas pagal prioritetines kryptis.

16 lentelė.

Finansavimo planas

| Prioritetinė kryptis | Fondas | Sąjungos paramos skaičiavimo pagrindas
  (visos tinkamos finansuoti išlaidos arba viešosios tinkamos finansuoti išlaidos) | Sąjungos parama (a) | Nacionalinis įnašas
  (b) = (c) + (d)) | Nacionalinio įnašo preliminarus paskirstymas | Visas finansavimas
  (e) = (a) + (b) | Bendro finansavimo norma (19)

  (f) = (a) / (e) (2) | 100 % bendro finansavimo norma 2020–2021 ataskaitiniais metais ((*)) | 100 % bendro finansavimo norma 2021–2022 ataskaitiniais metais ((*)) | Informavimo
  tikslais |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Nacionalinis viešas finansavimas (c) | Nacionalinis privatus finansavimas (d) (1) | | | | | Trečiųjų šalių įnašas | EIB įnašai |
| <3.2.A.1 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.2 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.3 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.5 type=‘N’ input=‘G’> | <3.2.A.6 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.7 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.8 type=‘N’ input=‘G’> | <3.2.A.9 type=‘P’ input=‘G’> | Išsamiau žr. ((*)) išnašą (pavyzdžiai pateikiami toliau) | Išsamiau žr. ((**)) išnašą (pavyzdžiai pateikiami toliau) | <3.2.A.10 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.11 type=‘N’ input=‘M’> |
| 1 prioritetinė kryptis | ERPF (galima įtraukti iš PNPP ir EKP perkeltas sumas) (20) | | | | | | | | ☐ | ☐ | | |
| PNPP | | | | | | | | | |
| EKP | | | | | | | | | |
| N prioritetinė kryptis | ERPF (galima įtraukti iš PNPP ir EKP perkeltas sumas) | | | | | | | | ☐ | ☐ | | |
| PNPP | | | | | | | | | |
| EKP | | | | | | | | | |
| N prioritetinė kryptis | ERPF REACT-EU | | | | | | | | ☐ | ☐ | Netaikoma | Netaikoma |
| Iš viso | ERPF | | | | | | | | | | | |
| PNPP | | | | | | | | | |
| EKP | | | | | | | | | |
| ERPF REACT-EU | | | | | | | | | |
| Iš viso | Iš viso iš visų fondų | | | | | | | | | | | |

Prioritetinė kryptis

Fondas

Sąjungos paramos skaičiavimo pagrindas

(visos tinkamos finansuoti išlaidos arba viešosios tinkamos finansuoti išlaidos)

Sąjungos parama (a)

Nacionalinis įnašas

(b) = (c) + (d))

Nacionalinio įnašo preliminarus paskirstymas

Visas finansavimas

(e) = (a) + (b)

Bendro finansavimo norma (19)

(f) = (a) / (e) (2)

100 % bendro finansavimo norma 2020–2021 ataskaitiniais metais ((*))

100 % bendro finansavimo norma 2021–2022 ataskaitiniais metais ((*))

Informavimo

tikslais

Nacionalinis viešas finansavimas (c)

Nacionalinis privatus finansavimas (d) (1)

Trečiųjų šalių įnašas

EIB įnašai

<3.2.A.1 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.2 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.3 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.5 type=‘N’ input=‘G’>

<3.2.A.6 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.7 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.8 type=‘N’ input=‘G’>

<3.2.A.9 type=‘P’ input=‘G’>

Išsamiau žr. ((*)) išnašą (pavyzdžiai pateikiami toliau)

Išsamiau žr. ((**)) išnašą (pavyzdžiai pateikiami toliau)

<3.2.A.10 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.11 type=‘N’ input=‘M’>

1 prioritetinė kryptis

ERPF (galima įtraukti iš PNPP ir EKP perkeltas sumas) (20)

☐

☐

PNPP

EKP

N prioritetinė kryptis

ERPF (galima įtraukti iš PNPP ir EKP perkeltas sumas)

☐

☐

PNPP

EKP

N prioritetinė kryptis

ERPF REACT-EU

☐

☐

Netaikoma

Netaikoma

Iš viso

ERPF

PNPP

EKP

ERPF REACT-EU

Iš viso

Iš viso iš visų fondų

| (1) | Pildyti tik tais atvejais, kai prioritetinės kryptys nurodytos kaip visos išlaidos. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ši norma gali būti suapvalinta iki artimiausio sveiko skaičiaus lentelėje. Tiksli norma, naudojama mokėjimams kompensuoti, yra santykis (f). |
| --- | --- |

(2)

3.2.B.   Paskirstymas pagal prioritetinę kryptį ir teminį tikslą

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies d punkto ii papunktis)

17 lentelė

| Prioritetinė kryptis | Teminis tikslas | Sąjungos parama | Nacionalinis įnašas | Visas finansavimas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.B.1 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.2 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.3 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.B.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.B.5 type=‘N’ input=‘M’> |
| | | | | |
| | | | |
| Iš viso ERPF be REACT-EU | | | | |
| Iš viso ERPF REACT-EU | | | | |
| Iš viso | | | | |

Prioritetinė kryptis

Teminis tikslas

Sąjungos parama

Nacionalinis įnašas

Visas finansavimas

<3.2.B.1 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.2 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.3 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.B.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.B.5 type=‘N’ input=‘M’>

Iš viso ERPF be REACT-EU

Iš viso ERPF REACT-EU

Iš viso

18 lentelė.

Kovos su klimato kaita tikslams skirtos paramos preliminarus dydis

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 27 straipsnio 6 dalis) (21)

| Prioritetinė kryptis | Kovos su klimato kaita tikslams skirtos paramos preliminarus dydis (EUR) | Bendro asignavimo programai dalis (%) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.B.8 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.9 type=‘N’ input=‘G’ Decision=N > | <3.2.B.10 type=‘P’ input=‘G’ Decision=N > |
| | | |
| Iš viso ERPF REACT-EU | | |
| Iš viso | | |

Prioritetinė kryptis

Kovos su klimato kaita tikslams skirtos paramos preliminarus dydis (EUR)

Bendro asignavimo programai dalis (%)

<3.2.B.8 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.9 type=‘N’ input=‘G’ Decision=N >

<3.2.B.10 type=‘P’ input=‘G’ Decision=N >

Iš viso ERPF REACT-EU

Iš viso

4 SKIRSNIS.

INTEGRUOTAS POŽIŪRIS Į TERITORINĮ VYSTYMĄSI
   (22)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 3 dalis)

Integruoto požiūrio į teritorinį vystymąsi aprašymas, atsižvelgiant į bendradarbiavimo programos turinį ir tikslus, taip pat SESV 174 straipsnio 3 dalyje nurodytų regionų ir teritorijų atžvilgiu, atsižvelgiant į dalyvaujančių valstybių narių partnerystės sutartis, ir nurodant, kodėl laikantis šio požiūrio prisidedama prie programos tikslų ir tikėtinų rezultatų įgyvendinimo.

| <4.0 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |
| --- |

<4.0 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

4.1.   Bendruomenės inicijuota vietos plėtra (kai tinkama)

Požiūris į bendruomenės inicijuotos vietos plėtros priemonių naudojimą ir principai, kuriais remiantis nustatomos sritys, kuriose jos bus įgyvendinamos.

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 3 dalies a punktas)

| <4.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<4.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

4.2.   Tvarios miestų plėtros integruoti veiksmai (kai tinkama)

Principai, kuriais remiantis nustatomos miestų vietovės, kuriose turės būti įgyvendinti tvarios miestų plėtros integruoti veiksmai, ir preliminarūs ERPF paramos tokiems veiksmams asignavimai.

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 3 dalies b punktas)

| <4.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |
| --- |

<4.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

19 lentelė.

Tvarios miestų plėtros integruoti veiksmai. ERPF paramos preliminarus dydis

| Fondas | ERPF paramos preliminarus dydis
  (EUR) |
| --- | --- |
| <4.2.2 type=‘S’ input=‘G’> | <4.2.3 type=‘N’ input=‘M’> |
| ERPF be REACT-EU | |

Fondas

ERPF paramos preliminarus dydis

(EUR)

<4.2.2 type=‘S’ input=‘G’>

<4.2.3 type=‘N’ input=‘M’>

ERPF be REACT-EU

4.3.   Integruotos teritorinės investicijos (ITI) (kai tinkama)

Požiūris į integruotų teritorinių investicijų (ITI) naudojimą (kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 36 straipsnyje), išskyrus 4 skirsnio 2 punkte nurodytus atvejus, ir joms skirtas preliminarus finansinis asignavimas iš kiekvienos prioritetinės krypties.

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 3 dalies c punktas)

| <4.3.1 type=‘S’ maxlength=‘5000’ input=‘M ’> |
| --- |

<4.3.1 type=‘S’ maxlength=‘5000’ input=‘M ’>

20 lentelė.

Preliminarus finansinis asignavimas ITI, nenurodytas 4 skirsnio 2 punkte (bendra suma)

| Prioritetinė kryptis | Preliminarus finansinis asignavimas (Sąjungos parama) (EUR) |
| --- | --- |
| <4.3.2 type=‘S’ input=‘G’> | <4.3.3 type=‘N’ input=‘M’> |
| Iš viso ERPF be REACT-EU | |
| Iš viso ERPF REACT-EU | |
| IŠ VISO | |

Prioritetinė kryptis

Preliminarus finansinis asignavimas (Sąjungos parama) (EUR)

<4.3.2 type=‘S’ input=‘G’>

<4.3.3 type=‘N’ input=‘M’>

Iš viso ERPF be REACT-EU

Iš viso ERPF REACT-EU

IŠ VISO

4.4.   Planuojamų intervencijų indėlis į makroregionines strategijas ir jūros baseino strategijas priklausomai nuo atitinkamos valstybės narės nustatytų programos įgyvendinimo teritorijos poreikių ir, kai taikoma, atsižvelgiant į strategiškai svarbius projektus, nurodytus tose strategijose (kai tinkama)

(kai valstybės narės ir regionai dalyvauja įgyvendinant makroregionines strategijas ir jūros baseino strategijas)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 3 dalies d punktas)

| <4.4.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<4.4.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

5 SKIRSNIS.

BENDRADARBIAVIMO PROGRAMOS ĮGYVENDINIMO NUOSTATOS

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 4 dalis)

5.1.   Atitinkamos valdžios institucijos ir įstaigos

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 4 dalis)

21 lentelė.

Programos institucijos

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 4 dalies a punkto i papunktis)

| Institucija arba įstaiga | Institucijos arba įstaigos pavadinimas ir departamentas ar skyrius | Institucijos arba įstaigos vadovas (pozicija arba pareigos) |
| --- | --- | --- |
| Vadovaujančioji institucija | <5.1.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |
| Tvirtinančioji institucija, kai tinkama | <5.1.3 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |
| Audito institucija | <5.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.6 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |

Institucija arba įstaiga

Institucijos arba įstaigos pavadinimas ir departamentas ar skyrius

Institucijos arba įstaigos vadovas (pozicija arba pareigos)

Vadovaujančioji institucija

<5.1.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Tvirtinančioji institucija, kai tinkama

<5.1.3 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Audito institucija

<5.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.6 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Įstaiga, kuriai Komisija perves mokėjimus, yra

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 4 dalies b punktas)

| ☐ tvirtinančioji institucija | <5.1.8 type type=‘C’ input=‘M’> |
| --- | --- |

☐ tvirtinančioji institucija

<5.1.8 type type=‘C’ input=‘M’>

22 lentelė.

Įstaiga (-os), atliekanti (-os) kontrolės ir audito užduotis

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 4 dalies a punkto ii ir iii papunkčiai)

| Institucija arba įstaiga | Institucijos arba įstaigos pavadinimas ir departamentas ar skyrius | Institucijos arba įstaigos vadovas (pozicija arba pareigos) |
| --- | --- | --- |
| Viena arba kelios institucijos, kurioms pavesta vykdyti kontrolės užduotis | <5.1.9 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > | <5.1.10 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > |
| Viena arba kelios institucijos, paskirtos atsakingomis už audito užduočių vykdymą | <5.1.11 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > | <5.1.12 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > |

Institucija arba įstaiga

Institucijos arba įstaigos pavadinimas ir departamentas ar skyrius

Institucijos arba įstaigos vadovas (pozicija arba pareigos)

Viena arba kelios institucijos, kurioms pavesta vykdyti kontrolės užduotis

<5.1.9 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

<5.1.10 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

Viena arba kelios institucijos, paskirtos atsakingomis už audito užduočių vykdymą

<5.1.11 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

<5.1.12 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

5.2.   Jungtinio sekretoriato steigimo tvarka

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 4 dalies a punkto iv papunktis)

| <5.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’ >

5.3.   Valdymo ir kontrolės priemonių aprašo santrauka

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 4 dalies a punkto v papunktis)

| <5.3. type=‘S’ maxlength=‘35000’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.3. type=‘S’ maxlength=‘35000’ input=‘M’ >

5.4.   Atsakomybės paskirstymas tarp dalyvaujančių valstybių narių tuo atveju, kai vadovaujančioji institucija arba Komisija nustato finansines pataisas

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 4 dalies a punkto vi papunktis)

| <5.4 type=‘S’ maxlength=‘10500’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.4 type=‘S’ maxlength=‘10500’ input=‘M’ >

5.5.   Euro naudojimas (kai tinkama)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 28 straipsnis)

Pasirinktas ne euro valiuta patiriamų išlaidų perskaičiavimo metodas.

| <5.5. type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.5. type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’ >

5.6.   Partnerių dalyvavimas

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 4 dalies c punktas)

Veiksmai, kurių buvo imtasi siekiant į bendradarbiavimo programos rengimą įtraukti partnerius, nurodytus Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 5 straipsnyje, ir tų partnerių vaidmuo rengiant ir įgyvendinant bendradarbiavimo programą, taip pat jų dalyvavimas stebėsenos komiteto veikloje.

| <5.6 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N> |
| --- |

<5.6 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N>

6 SKIRSNIS.

KOORDINAVIMAS

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 5 dalies a punktas)

Priemonės, kuriomis užtikrinamas veiksmingas ERPF, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo koordinavimas tarpusavyje ir su kitomis Sąjungos bei nacionalinėmis finansavimo priemonėmis, įskaitant koordinavimą ir galimą derinimą su Europos infrastruktūros tinklų priemone, EKP, Europos plėtros fondu (EPF) ir PNPP, taip pat EIB, atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 I priede pateiktas Bendrosios strateginės programos nuostatas. Kai valstybės narės ir trečiosios šalys dalyvauja bendradarbiavimo programose, pagal kurias naudojami ERPF asignavimai atokiausiems regionams ir EPF lėšos, atitinkamo lygmens koordinavimo priemonės, kad būtų lengviau veiksmingai koordinuoti tų išteklių panaudojimą.

| <6.1 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N > |
| --- |

<6.1 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N >

7 SKIRSNIS.

PARAMOS GAVĖJŲ ADMINISTRACINĖS NAŠTOS MAŽINIMAS

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 5 dalies b punktas) (23)

Paramos gavėjų administracinės naštos įvertinimo santrauka ir, jei reikia, planuojami veiksmai su preliminariu administracinės naštos mažinimo tvarkaraščiu.

| <7..0 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ decision=N > |
| --- |

<7..0 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ decision=N >

8 SKIRSNIS.

HORIZONTALIEJI PRINCIPAI

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 7 dalis)

8.1.   Darnus vystymasis (24)

Konkrečių priemonių, kuriomis atrenkant projektus atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus, efektyvų išteklių naudojimą, klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos, atsparumą nelaimėms ir rizikos prevenciją ir valdymą, aprašymas.

| <7.1 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.1 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

8.2.   Lygios galimybės ir nediskriminavimas (25)

Konkrečių priemonių, kaip rengiant, planuojant ir įgyvendinant bendradarbiavimo programą skatinti lygias galimybes, užkirsti kelią bet kokiai diskriminacijai dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba lytinės orientacijos, ypač galimybių naudotis finansavimu srityje, atsižvelgiant į įvairių tikslinių diskriminavimo rizikos grupių poreikius ir ypač į poreikį daugiau galimybių suteikti neįgaliesiems.

| <7.2 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.2 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

8.3.   Moterų ir vyrų lygybė

Bendradarbiavimo programos indėlio skatinant moterų ir vyrų lygybę, ir, jei tinkama, tvarkos, kuria užtikrinamas lyčių lygybės aspekto integravimas programos ir projekto lygmenimis, aprašymas.

| <7.3 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.3 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

9 SKIRSNIS.

PAVIENIAI ELEMENTAI

9.1.   Didelės apimties projektai, kurie bus įgyvendinami programavimo laikotarpiu

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 2 dalies e punktas)

23 lentelė.

Didelės apimties projektų sąrašas
   (26)

| Projektas | Planuojama pranešimo arba pateikimo data
  (metai, ketvirtis) | Planuojama įgyvendinimo pradžia
  (metai, ketvirtis) | Planuojama pabaigos data
  (metai, ketvirtis) | Prioritetinės kryptys arba investavimo prioritetai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘S’ decision=N> | <9.1.2 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.3 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.4 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.5 type=‘S’ input=‘S decision=’N’’> |
| | | | | |

Projektas

Planuojama pranešimo arba pateikimo data

(metai, ketvirtis)

Planuojama įgyvendinimo pradžia

(metai, ketvirtis)

Planuojama pabaigos data

(metai, ketvirtis)

Prioritetinės kryptys arba investavimo prioritetai

<9.1.1 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘S’ decision=N>

<9.1.2 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.3 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.4 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.5 type=‘S’ input=‘S decision=’N’’>

9.2.   Bendradarbiavimo programos veiklos peržiūros planas (27)

24 lentelė.

Veiklos peržiūros planas (apibendrinamoji lentelė)

| Prioritetinė kryptis | Rodiklis arba pagrindinis įgyvendinimo etapas | Matavimo vienetas, kai tinkama | 2018 m. tarpinė reikšmė | Galutinė reikšmė (2023 m.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type=‘S’ ‘ input=‘G’> | <9.2.3 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.4 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.5 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.6 type=‘S’ input=‘G’> |
| | | | | |

Prioritetinė kryptis

Rodiklis arba pagrindinis įgyvendinimo etapas

Matavimo vienetas, kai tinkama

2018 m. tarpinė reikšmė

Galutinė reikšmė (2023 m.)

<9.2.1 type=‘S’ ‘ input=‘G’>

<9.2.3 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.4 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.5 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.6 type=‘S’ input=‘G’>

9.3.   Atitinkami partneriai, dalyvaujantys rengiant bendradarbiavimo programą

| <9.3 type=‘S’ maxlength=‘15000’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<9.3 type=‘S’ maxlength=‘15000’ input=‘M’ decision=N>

9.4.   Taikytinos programos įgyvendinimo sąlygos, reglamentuojančios finansų valdymą, trečiųjų šalių dalyvavimo tarptautinėse ir tarpregioninėse programose programavimą, stebėseną, vertinimą ir kontrolę, prisidedant EKP ir PNPP lėšomis

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 26 straipsnis)

| <9.4 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘S’> |
| --- |

<9.4 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘S’>

PRIEDAI (pavieniui įkelti į elektroninio keitimosi duomenimis sistemą):

| — | Ex ante vertinimo ataskaitos projektas ir jo santrauka (privaloma)
  (nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 55 straipsnio 2 dalis ir 92b straipsnio 10 dalis) |
| --- | --- |

—

Ex ante vertinimo ataskaitos projektas ir jo santrauka (privaloma)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 55 straipsnio 2 dalis ir 92b straipsnio 10 dalis)

| — | Sutikimo su bendradarbiavimo programos turiniu patvirtinimas raštu (privaloma)
  (nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 9 dalis) |
| --- | --- |

—

Sutikimo su bendradarbiavimo programos turiniu patvirtinimas raštu (privaloma)

(nuoroda: Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 8 straipsnio 9 dalis)

| — | Bendradarbiavimo programos įgyvendinimo teritorijos žemėlapis (kai tinkama) |
| --- | --- |

—

Bendradarbiavimo programos įgyvendinimo teritorijos žemėlapis (kai tinkama)

| — | Bendradarbiavimo programos santrauka piliečiams (kai tinkama) |
| --- | --- |

—

Bendradarbiavimo programos santrauka piliečiams (kai tinkama)

---

(1)  Paaiškinimas:

1

| | tipas (angl. type): N = numeris (angl. Number), D = data (angl. Date), S = eilutė (angl. String), C = žymimasis langelis (angl. Checkbox) P = procentinė dalis (angl. Percentage), B = loginė reikšmė (angl. Boolean); |
| --- | --- |

tipas (angl. type): N = numeris (angl. Number), D = data (angl. Date), S = eilutė (angl. String), C = žymimasis langelis (angl. Checkbox) P = procentinė dalis (angl. Percentage), B = loginė reikšmė (angl. Boolean);

tipas (angl. type): N = numeris (angl. Number), D = data (angl. Date), S = eilutė (angl. String), C = žymimasis langelis (angl. Checkbox) P = procentinė dalis (angl. Percentage), B = loginė reikšmė (angl. Boolean);

| | sprendimas (angl. decision): N = nėra Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama bendradarbiavimo programa, dalis; |
| --- | --- |

sprendimas (angl. decision): N = nėra Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama bendradarbiavimo programa, dalis;

sprendimas (angl. decision): N = nėra Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama bendradarbiavimo programa, dalis;

| | įvestis (angl. input): M = rankinė įvestis (angl. Manual), S = atrankinė įvesti (angl. Selection), G = sugeneruota sistemos (angl. Generated by system); |
| --- | --- |

įvestis (angl. input): M = rankinė įvestis (angl. Manual), S = atrankinė įvesti (angl. Selection), G = sugeneruota sistemos (angl. Generated by system);

įvestis (angl. input): M = rankinė įvestis (angl. Manual), S = atrankinė įvesti (angl. Selection), G = sugeneruota sistemos (angl. Generated by system);

| | „maxlength“ = didžiausias ženklų su tarpais skaičius. |
| --- | --- |

„maxlength“ = didžiausias ženklų su tarpais skaičius.

„maxlength“ = didžiausias ženklų su tarpais skaičius.

(2)  REACT-EU ištekliai – tai papildomi ištekliai, skiriami ERPF programoms paramai pagal teminį tikslą „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“ (REACT-EU) ir techninei paramai įgyvendinti (Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 92a ir 92b straipsniai). Šio priedo lentelėse numatyta galimybė, jei reikia, atskirti REACT-EU papildomus išteklius.

2

(3)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

3

(4)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (OL L 347, 2013 12 20, p. 259).

4

(5)  Europos kaimynystės priemonei (EKP) ir pasirengimo narystei pagalbos priemonei (PNPP) skirtas sumas atitinkančių dalių pateikimas priklauso nuo pasirinktos valdymo galimybės.

5

(6)  Teminio tikslo pavadinimas (netaikoma techninei paramai).

6

(7)  Investavimo prioriteto pavadinimas (netaikoma techninei paramai).

7

(8)  Europos regioninės plėtros fondas.

8

(9)  Europos kaimynystės priemonė.

9

(10)  Pasirengimo narystei pagalbos priemonė.

10

(11)  Šis laukelis netaikomas prioritetinėms kryptims, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

11

(12)  Galutinės reikšmės gali būti kokybinės arba kiekybinės.

12

(13)  Šis skirsnis netaikomas prioritetinėms kryptims, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

13

(14)  Šis laukelis neprivalomas prioritetinėms kryptims, skirtoms teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

14

(15)  Nurodyti, kai Sąjungos parama bendradarbiavimo programos techninei paramai viršija 15 mln. EUR.

15

(16)  Nurodyti, kai tai objektyviai pateisinama, atsižvelgiant į veiksmų turinį ir kai Sąjungos parama bendradarbiavimo programos techninei paramai viršija 15 mln. EUR.

16

(17)  Galutinės reikšmės gali būti kokybinės arba kiekybinės.

17

(18)  Europos investicijų bankas.

18

(19)  Nuo Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 120 straipsnio 3 dalies pirmos ir antros pastraipų leidžianti nukrypti nuostata (numatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 92b straipsnio 11 dalyje) netaikoma techninei paramai skirtiems REACT-EU papildomiems ištekliams. Tokios techninės paramos prioritetinei krypčiai taikoma bendro finansavimo norma turėtų būti tokia pati, kaip ne REACT-EU techninės paramos prioritetinei krypčiai taikoma bendro finansavimo norma.

19

(20)  Iš EKP ir PNPP perkeltų sumų pateikimas priklauso nuo pasirinktos valdymo galimybės.

20

((*))  Pažymėdamos langelį valstybės narės pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 25a straipsnio 1 dalį prašo išlaidoms, deklaruotoms mokėjimo paraiškose ataskaitiniais metais, kurie prasideda 2020 m. liepos 1 d. ir baigiasi 2021 m. birželio 30 d., veiksmų programos [visoms prioritetinėms kryptims] [kai kurioms prioritetinėms kryptims] taikyti 100 proc. bendro finansavimo normą.

(*)

((**))  Pažymėdamos langelį valstybės narės pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 25a straipsnio 1a dalį prašo išlaidoms, deklaruotoms mokėjimo paraiškose ataskaitiniais metais, kurie prasideda 2021 m. liepos 1 d. ir baigiasi 2022 m. birželio 30 d., veiksmų programos [visoms prioritetinėms kryptims] [kai kurioms prioritetinėms kryptims] taikyti 100 proc. bendro finansavimo normą.

(**)

(21)  Ši lentelė sukurta automatiškai, pasinaudojus intervencinių veiksmų kategorijų pagal kiekvieną prioritetinę kryptį lentelėmis.

21

(22)  Jei programa tikslinama siekiant nustatyti vieną ar daugiau atskirų prioritetinių krypčių, skirtų teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“, ši dalis privaloma tik tais atvejais, kai teikiama atitinkama parama.

22

(23)  Nepildyti dėl INTERACT ir ESPON.

23

(24)  Netaikoma URBACT, INTERACT ir ESPON.

24

(25)  Netaikoma URBACT, INTERACT ir ESPON.

25

(26)  Netaikoma INTERACT ir ESPON.

26

(27)  Netaikoma teminiam tikslui „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“.

27

---

| 2022 6 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 152/184 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 152/184

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/873

2022 m. birželio 2 d.

kuriuo 331-ą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL („Da'esh“) ir Al-Qaida organizacijomis

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. gegužės 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL („Da'esh“) ir Al-Qaida organizacijomis (1), ypač į jo 7 straipsnio 1 dalies a punktą ir 7a straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą įšaldomi; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą įšaldomi;

| (2) | 2022 m. gegužės 27 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė iš dalies pakeisti šešių asmenų, grupių ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašo įrašus; |
| --- | --- |

(2)

2022 m. gegužės 27 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė iš dalies pakeisti šešių asmenų, grupių ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašo įrašus;

| (3) | todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(3)

todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 2 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Generalinis direktorius

Finansinio stabilumo, finansinių paslaugų ir kapitalo rinkų sąjungos generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 139, 2002 5 29, p. 9.

1

---

PRIEDAS

Toliau nurodytuose Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedo antraštinės dalies „Fiziniai asmenys“ įrašuose pateikti identifikavimo duomenys iš dalies keičiami taip:

| 1) | „HAJJI 'ABD AL-NASIR (alias: Hajji Abdelnasser; Hajji Abd al-Nasr; Taha al-Khuwayt). Gimimo data: 1965–1969 m. Adresas: Sirijos Arabų Respublika. Gimimo vieta: Tall 'Afar, Irakas. Pilietybė: Irako. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2018 11 19.“


  pakeičiama taip:

  „Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt (originalo kalba: طه إبراهيم عبد الله بكر ال خويت) (patikimi alias: a) Hajji Abdelnasser, b) Hajji Abd al-Nasr, c) Hajji ‘Abd Al-Nasir (šiuo vardu buvo įtrauktas į sąrašą anksčiau); mažiau patikimi alias: a) Taha al-Khuwayt, b) Mullah Taha, c) Mullah Khuwayt). Gimimo data: 1965–1969 m. Gimimo vieta: Tal Afaras, Irakas. Pilietybė: Irako. Adresas: kalėjimas Irake. Kita informacija: buvęs ISIL al Džazyros provincijos gubernatorius, Sirijos Arabų Respublikos karinis lyderis, taip pat ISIL deleguotojo komiteto narys ir pirmininkas. Nuo 2019 m. kalinamas Irake. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2018 11 19.“; |
| --- | --- |

1)

„HAJJI 'ABD AL-NASIR (alias: Hajji Abdelnasser; Hajji Abd al-Nasr; Taha al-Khuwayt). Gimimo data: 1965–1969 m. Adresas: Sirijos Arabų Respublika. Gimimo vieta: Tall 'Afar, Irakas. Pilietybė: Irako. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2018 11 19.“

pakeičiama taip:

„Taha Ibrahim Abdallah Bakr Al Khuwayt (originalo kalba: طه إبراهيم عبد الله بكر ال خويت) (patikimi alias: a) Hajji Abdelnasser, b) Hajji Abd al-Nasr, c) Hajji ‘Abd Al-Nasir (šiuo vardu buvo įtrauktas į sąrašą anksčiau); mažiau patikimi alias: a) Taha al-Khuwayt, b) Mullah Taha, c) Mullah Khuwayt). Gimimo data: 1965–1969 m. Gimimo vieta: Tal Afaras, Irakas. Pilietybė: Irako. Adresas: kalėjimas Irake. Kita informacija: buvęs ISIL al Džazyros provincijos gubernatorius, Sirijos Arabų Respublikos karinis lyderis, taip pat ISIL deleguotojo komiteto narys ir pirmininkas. Nuo 2019 m. kalinamas Irake. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2018 11 19.“;

alias

alias

| 2) | „Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla“ (originalo kalba: أمیر محمد سعید عبد الرحم المولى) (patikimi alias a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu ‘Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu ‘Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; taip pat žinomas kaip alias a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad). Gimimo datos: a) 1976 10 5, b) 1976 10 1. Gimimo vietos: a) Tall’Afar, Irakas, b) Mosulas, Irakas. Pilietybė: Irako. Kita informacija: Irako ir Levanto islamo valstybės, Irake įtrauktos į sąrašą kaip Al-Qaida, lyderis. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2020 5 21.“


  pakeičiama taip:

  „Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Salbi (originalo kalba: أمیر محمد سعید عبد الرحمن السلبي) (patikimi alias: a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu ‘Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu ‘Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mul, k) Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Mawla (šiuo vardu buvo įtrauktas į sąrašą anksčiau); mažiau patikimi alias: a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad). Gimimo datos: a) 1976 10 05, b) 1976 10 01, c) 1976 01 06. Gimimo vietos: a) Tal Afaras, Irakas, b) Mosulas, Irakas. Pilietybė: Irako. Nacionalinis asmens atpažinties Nr.: 00278640 (suteiktas 2012 05 02). Adresai: a) House 110, Street 704, District 704, Tall’Afar, Irakas (ankstesnis adresas), b) near Shahid Mazen Mosque and al-Khansa Hospital, Mosul, Irakas (ankstesnis adresas), c) Idlib, Sirijos Arabų Respublika. Kita informacija: grupuotės „Irako ir Levanto islamo valstybė“, Irake įtrauktos į sąrašą kaip Al-Qaida, lyderis. Motinos vardas ir pavardė: Samira Shareef (سميرة شريف) arba Sahra Sharif Abd al-Qader (سهرة شريف عبد القادر). Ūgis – 170 cm, amputuota dešinė koja. 2018 m. Irako išduotas arešto orderis. Remiantis pranešimais, 2022 m. vasario 3 d. mirė. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2020 05 21.“; |
| --- | --- |

2)

„Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Mawla“ (originalo kalba: أمیر محمد سعید عبد الرحم المولى) (patikimi alias a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu ‘Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu ‘Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mula; taip pat žinomas kaip alias a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad). Gimimo datos: a) 1976 10 5, b) 1976 10 1. Gimimo vietos: a) Tall’Afar, Irakas, b) Mosulas, Irakas. Pilietybė: Irako. Kita informacija: Irako ir Levanto islamo valstybės, Irake įtrauktos į sąrašą kaip Al-Qaida, lyderis. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2020 5 21.“

pakeičiama taip:

„Amir Muhammad Sa’id Abdal-Rahman al-Salbi (originalo kalba: أمیر محمد سعید عبد الرحمن السلبي) (patikimi alias: a) Abu Ibrahim al-Hashimi al-Qurashi, b) Hajji Abdallah, c) Abu ‘Umar al-Turkmani, d) Abdullah Qardash, e) Abu ‘Abdullah Qardash, f) al-Hajj Abdullah Qardash, g) Hajji Abdullah Al-Afari, h) 'Abdul Amir Muhammad Sa'id Salbi, i) Muhammad Sa'id 'Abd-al-Rahman al-Mawla, j) Amir Muhammad Sa’id ‘Abd-al-Rahman Muhammad al-Mul, k) Amir Muhammad Sa'id Abdal-Rahman al-Mawla (šiuo vardu buvo įtrauktas į sąrašą anksčiau); mažiau patikimi alias: a) Al-Ustadh, b) Ustadh Ahmad). Gimimo datos: a) 1976 10 05, b) 1976 10 01, c) 1976 01 06. Gimimo vietos: a) Tal Afaras, Irakas, b) Mosulas, Irakas. Pilietybė: Irako. Nacionalinis asmens atpažinties Nr.: 00278640 (suteiktas 2012 05 02). Adresai: a) House 110, Street 704, District 704, Tall’Afar, Irakas (ankstesnis adresas), b) near Shahid Mazen Mosque and al-Khansa Hospital, Mosul, Irakas (ankstesnis adresas), c) Idlib, Sirijos Arabų Respublika. Kita informacija: grupuotės „Irako ir Levanto islamo valstybė“, Irake įtrauktos į sąrašą kaip Al-Qaida, lyderis. Motinos vardas ir pavardė: Samira Shareef (سميرة شريف) arba Sahra Sharif Abd al-Qader (سهرة شريف عبد القادر). Ūgis – 170 cm, amputuota dešinė koja. 2018 m. Irako išduotas arešto orderis. Remiantis pranešimais, 2022 m. vasario 3 d. mirė. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2020 05 21.“;

alias

alias

Al-Qaida

| 3) | „Aris Sumarsono (patikimi alias a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; mažiau patikimas alias Murshid). Gimimo data: 1963 m. Gimimo vieta: Gebang kaimas, Masaran, Sragen, Centrinė Java, Indonezija. Pilietybė: Indonezijos. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2005 5 16.“


  pakeičiama taip:

  „Aris Sumarsono (patikimi alias: a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; mažiau patikimi alias: a) Murshid, b) Daud, c) Pak Ud, d) Mbah Zul, e) Zainal Arifin, f) Zul, g) Abdullah Abdurrahman, h) Abdul, i) Abdurrahman). Gimimo data: 1963 04 19. Gimimo vieta: Gebango kaimas, Masaranas, Sragenas, Centrinė Java, Indonezija. Pilietybė: Indonezijos. Adresai: a) Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah, Indonezija, b) Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung, Indonezija. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2005 05 16.“; |
| --- | --- |

3)

„Aris Sumarsono (patikimi alias a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; mažiau patikimas alias Murshid). Gimimo data: 1963 m. Gimimo vieta: Gebang kaimas, Masaran, Sragen, Centrinė Java, Indonezija. Pilietybė: Indonezijos. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2005 5 16.“

pakeičiama taip:

„Aris Sumarsono (patikimi alias: a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; mažiau patikimi alias: a) Murshid, b) Daud, c) Pak Ud, d) Mbah Zul, e) Zainal Arifin, f) Zul, g) Abdullah Abdurrahman, h) Abdul, i) Abdurrahman). Gimimo data: 1963 04 19. Gimimo vieta: Gebango kaimas, Masaranas, Sragenas, Centrinė Java, Indonezija. Pilietybė: Indonezijos. Adresai: a) Desa Gebang, Kecamatan Masaran, Kabupaten Sragen, Jawa Tengah, Indonezija, b) Desa Taman Fajar, Kecamatan Probolinggo, Kabupaten Lampung Timur, Lampung, Indonezija. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2005 05 16.“;

alias

alias

| 4) | „Mochammad Achwan (alias a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Adresas: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonezija. Gimimo data: a) 1948 05 04, b) 1946 05 04. Gimimo vieta: Tulungagungas, Indonezija. Pilietybė: Indonezijos. Nacionalinis asmens atpažinties Nr.: 3573010405480001 (Indonezijos asmens tapatybės kortelė Mochammad Achwan vardu). Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2012 03 12.“


  pakeičiama taip:

  „Mochammad Achwan (patikimi alias a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Gimimo data: a) 1948 05 04, b) 1946 05 04. Gimimo vieta: Tulungagungas, Indonezija. Pilietybė: Indonezijos. Nacionaliniai asmens atpažinties Nr.: a) 3573010405480001 (Indonezijos nacionalinė asmens tapatybės kortelė), b) 353010405480001 (Indonezijos nacionalinė asmens tapatybės kortelė). Adresas: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonezija. Kita informacija: einantis grupės „Jemmah Anshorut Tauhid“ (JAT) emyro pareigas. Susijęs su Abu Bakar Ba’asyir, Abdul Rahim Ba’aysir ir Jemaah Islamiyah. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2012 03 12.“; |
| --- | --- |

4)

„Mochammad Achwan (alias a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Adresas: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, Indonezija. Gimimo data: a) 1948 05 04, b) 1946 05 04. Gimimo vieta: Tulungagungas, Indonezija. Pilietybė: Indonezijos. Nacionalinis asmens atpažinties Nr.: 3573010405480001 (Indonezijos asmens tapatybės kortelė Mochammad Achwan vardu). Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2012 03 12.“

pakeičiama taip:

„Mochammad Achwan (patikimi alias a) Muhammad Achwan, b) Muhammad Akhwan, c) Mochtar Achwan, d) Mochtar Akhwan, e) Mochtar Akwan). Gimimo data: a) 1948 05 04, b) 1946 05 04. Gimimo vieta: Tulungagungas, Indonezija. Pilietybė: Indonezijos. Nacionaliniai asmens atpažinties Nr.: a) 3573010405480001 (Indonezijos nacionalinė asmens tapatybės kortelė), b) 353010405480001 (Indonezijos nacionalinė asmens tapatybės kortelė). Adresas: Jalan Ir. H. Juanda 8/10, RT/RW 002/001, Jodipan, Blimbing, Malang, 65127, Indonezija. Kita informacija: einantis grupės „Jemmah Anshorut Tauhid“ (JAT) emyro pareigas. Susijęs su Abu Bakar Ba’asyir, Abdul Rahim Ba’aysir ir Jemaah Islamiyah. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2012 03 12.“;

alias

| 5) | „Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (alias: a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi. Gimimo data: 1983 5 10. Gimimo vieta: Ben Guerdane, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2016 2 29.“


  pakeičiama taip:

  „Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (mažiau patikimi alias: a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi). Gimimo data: 1983 05 10. Gimimo vieta: Ben Gerdanas, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Nacionalinis asmens atpažinties Nr.: 08619445. Adresas: Amria Ben Guerdane, Medenine, Tunisas. Kita informacija: užsienio teroristams kovotojams padedantis tarpininkas, turintis patirties nustatant kelionių maršrutus ir užtikrinant jų saugumą. Aktyviai dalyvavo teikiant materialinę paramą organizacijai „Islamiškojo Magribo Al-Qaida“ Šiaurės Afrikoje. Padėjo užsienio teroristams kovotojams, siekiantiems prisijungti prie grupuotės „Irako ir Levanto islamo valstybė“, Irake įtrauktos į sąrašą kaip Al-Qaida, keliauti per Šiaurės Afriką ir į Sirijos Arabų Respubliką. Profesija – ūkio darbuotojas. Motinos vardas ir pavardė: Mbarka Helali. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2016 02 29.“; |
| --- | --- |

5)

„Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (alias: a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi. Gimimo data: 1983 5 10. Gimimo vieta: Ben Guerdane, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2016 2 29.“

pakeičiama taip:

„Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (mažiau patikimi alias: a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi). Gimimo data: 1983 05 10. Gimimo vieta: Ben Gerdanas, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Nacionalinis asmens atpažinties Nr.: 08619445. Adresas: Amria Ben Guerdane, Medenine, Tunisas. Kita informacija: užsienio teroristams kovotojams padedantis tarpininkas, turintis patirties nustatant kelionių maršrutus ir užtikrinant jų saugumą. Aktyviai dalyvavo teikiant materialinę paramą organizacijai „Islamiškojo Magribo Al-Qaida“ Šiaurės Afrikoje. Padėjo užsienio teroristams kovotojams, siekiantiems prisijungti prie grupuotės „Irako ir Levanto islamo valstybė“, Irake įtrauktos į sąrašą kaip Al-Qaida, keliauti per Šiaurės Afriką ir į Sirijos Arabų Respubliką. Profesija – ūkio darbuotojas. Motinos vardas ir pavardė: Mbarka Helali. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2016 02 29.“;

alias

užsienio teroristams kovotojams padedantis tarpininkas, turintis patirties nustatant kelionių maršrutus ir užtikrinant jų saugumą. Aktyviai dalyvavo teikiant materialinę paramą organizacijai „Islamiškojo Magribo Al-Qaida“ Šiaurės Afrikoje. Padėjo užsienio teroristams kovotojams, siekiantiems prisijungti prie grupuotės „Irako ir Levanto islamo valstybė“, Irake įtrauktos į sąrašą kaip

, keliauti per Šiaurės Afriką ir į Sirijos Arabų Respubliką

| 6) | „Muhammad Sholeh Ibrahim (alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim c) Muhammad Soleh Ibrahim d) Sholeh Ibrahim e) Muh Sholeh Ibrahim). Gimimo data: 1958 m. rugsėjo mėn. Gimimo vieta: Demakas, Indonezija. Pilietybė: Indonezijos. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2016 4 20.“


  pakeičiama taip:

  „Muhammad Sholeh Ibrahim (patikimi alias: a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Titulas: mokytojas. Gimimo data: 1958 m. rugsėjo mėn. Gimimo vieta: Demakas, Indonezija. Pilietybė: Indonezijos. Nacionaliniai asmens atpažinties Nr.: a) 3311092409580002 (Indonezijos nacionalinė asmens tapatybės kortelė), b) 3311092409580003 (Indonezijos nacionalinė asmens tapatybės kortelė). Adresai: a) Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572, Indonezija, b) Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonezija. Kita informacija: nuo 2014 m. ėjo grupės „Jemmah Anshorut Tauhid“ (JAT) emyro pareigas ir rėmė grupuotę „Irako ir Levanto islamo valstybė“ (ISIL), Irake įtrauktą į sąrašą kaip Al-Qaida. Profesija – dėstytojas / privatus mokytojas. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2016 04 20.“ |
| --- | --- |

6)

„Muhammad Sholeh Ibrahim (alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim c) Muhammad Soleh Ibrahim d) Sholeh Ibrahim e) Muh Sholeh Ibrahim). Gimimo data: 1958 m. rugsėjo mėn. Gimimo vieta: Demakas, Indonezija. Pilietybė: Indonezijos. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2016 4 20.“

pakeičiama taip:

„Muhammad Sholeh Ibrahim (patikimi alias: a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Titulas: mokytojas. Gimimo data: 1958 m. rugsėjo mėn. Gimimo vieta: Demakas, Indonezija. Pilietybė: Indonezijos. Nacionaliniai asmens atpažinties Nr.: a) 3311092409580002 (Indonezijos nacionalinė asmens tapatybės kortelė), b) 3311092409580003 (Indonezijos nacionalinė asmens tapatybės kortelė). Adresai: a) Masjid Baitul Amin, Waringinrejo RT 01 RW 02, Grogol, Cemani, Sukoharjo, Jawa Tengah 57572, Indonezija, b) Desa Cemani, Waringinrejo RT 001/021, Kecamatan Grogol, Kabupaten Sukoharjo, Jawa Tengah, Indonezija. Kita informacija: nuo 2014 m. ėjo grupės „Jemmah Anshorut Tauhid“ (JAT) emyro pareigas ir rėmė grupuotę „Irako ir Levanto islamo valstybė“ (ISIL), Irake įtrauktą į sąrašą kaip Al-Qaida. Profesija – dėstytojas / privatus mokytojas. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2016 04 20.“

alias

nuo 2014 m. ėjo grupės „Jemmah Anshorut Tauhid“ (JAT) emyro pareigas ir rėmė grupuotę „Irako ir Levanto islamo valstybė“ (ISIL), Irake įtrauktą į sąrašą kaip

---

SPRENDIMAI

| 2022 6 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 152/187 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 152/187

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/874

2022 m. birželio 1 d.

dėl biocidinio produkto, kurio sudėtyje yra N-(trichlormetiltio)ftalimido (folpeto), autorizacijos liudijimo sąlygų, kurias Nyderlandai perdavė Komisijai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 528/2012 36 straipsnio 1 dalį

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 3465)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (1), ypač į jo 36 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2016 m. rugsėjo 29 d. bendrovė „TROY CHEMICAL BV“ (toliau – pareiškėja) kelių valstybių narių, įskaitant Vokietiją, kompetentingoms institucijoms pateikė paraišką dėl pluoštinėms ar polimerinėms medžiagoms konservuoti skirto biocidinio produkto (9-o tipo produktas pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priedą), kurio sudėtyje yra veikliosios medžiagos N-(trichlormetiltio)ftalimido (folpeto) (toliau – biocidinis produktas), lygiagretaus tarpusavio pripažinimo. Nyderlandai yra referencinė valstybė narė, atsakinga už paraiškos vertinimą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 528/2012 34 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(1)

2016 m. rugsėjo 29 d. bendrovė „TROY CHEMICAL BV“ (toliau – pareiškėja) kelių valstybių narių, įskaitant Vokietiją, kompetentingoms institucijoms pateikė paraišką dėl pluoštinėms ar polimerinėms medžiagoms konservuoti skirto biocidinio produkto (9-o tipo produktas pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priedą), kurio sudėtyje yra veikliosios medžiagos N-(trichlormetiltio)ftalimido (folpeto) (toliau – biocidinis produktas), lygiagretaus tarpusavio pripažinimo. Nyderlandai yra referencinė valstybė narė, atsakinga už paraiškos vertinimą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 528/2012 34 straipsnio 1 dalyje;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 35 straipsnio 2 dalį Vokietija 2020 m. spalio 1 d. koordinavimo grupei perdavė prieštaravimus, kuriuose nurodoma, kad biocidinis produktas neatitinka to reglamento 19 straipsnio 1 dalies d punkte nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 35 straipsnio 2 dalį Vokietija 2020 m. spalio 1 d. koordinavimo grupei perdavė prieštaravimus, kuriuose nurodoma, kad biocidinis produktas neatitinka to reglamento 19 straipsnio 1 dalies d punkte nustatytų sąlygų;

| (3) | Vokietija mano, kad biocidinis produktas neatitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies d punkte nustatytų sąlygų, nes nėra išvadų dėl biocidinio produkto klasifikacijos pagal tam tikrus fizinius pavojus ir saugos charakteristikas, t. y. ar jis laikomas degiąja kietąja medžiaga, savaime reaguojančia medžiaga ar mišiniu, savaime kaistančia medžiaga ar mišiniu arba medžiaga ar mišiniu, kurie susilietę su vandeniu išskiria degiąsias dujas, ir santykinę kietųjų medžiagų savaiminio užsiliepsnojimo temperatūrą, kurie priklauso pagrindinių duomenų rinkiniui pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 III priedo 1 antraštinės dalies 4 punktą, todėl tų duomenų reikalavimų negalima netaikyti, nebent juos būtų galima pritaikyti pagal to reglamento IV priedą; |
| --- | --- |

(3)

Vokietija mano, kad biocidinis produktas neatitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies d punkte nustatytų sąlygų, nes nėra išvadų dėl biocidinio produkto klasifikacijos pagal tam tikrus fizinius pavojus ir saugos charakteristikas, t. y. ar jis laikomas degiąja kietąja medžiaga, savaime reaguojančia medžiaga ar mišiniu, savaime kaistančia medžiaga ar mišiniu arba medžiaga ar mišiniu, kurie susilietę su vandeniu išskiria degiąsias dujas, ir santykinę kietųjų medžiagų savaiminio užsiliepsnojimo temperatūrą, kurie priklauso pagrindinių duomenų rinkiniui pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 III priedo 1 antraštinės dalies 4 punktą, todėl tų duomenų reikalavimų negalima netaikyti, nebent juos būtų galima pritaikyti pagal to reglamento IV priedą;

| (4) | Nyderlandai nurodė, kad biocidinis produktas yra identiškas veikliajai medžiagai N-(trichlormetiltio)ftalimidui (folpetui). Šiuo metu nėra suderintos folpeto klasifikacijos pagal fizinius pavojus, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1272/2008 (2) dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo VI priede; |
| --- | --- |

(4)

Nyderlandai nurodė, kad biocidinis produktas yra identiškas veikliajai medžiagai N-(trichlormetiltio)ftalimidui (folpetui). Šiuo metu nėra suderintos folpeto klasifikacijos pagal fizinius pavojus, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1272/2008 (2) dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo VI priede;

| (5) | koordinavimo grupėje susitarimas nebuvo pasiektas, todėl Nyderlandai 2021 m. sausio 5 d. neišspręstus prieštaravimus perdavė Komisijai pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 36 straipsnio 1 dalį. Nyderlandai Komisijai pateikė išsamų klausimų, dėl kurių valstybės narės negalėjo susitarti, aprašymą ir jų nesutarimo priežastis. Šio aprašymo kopija buvo pateikta atitinkamoms valstybėms narėms bei pareiškėjui; |
| --- | --- |

(5)

koordinavimo grupėje susitarimas nebuvo pasiektas, todėl Nyderlandai 2021 m. sausio 5 d. neišspręstus prieštaravimus perdavė Komisijai pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 36 straipsnio 1 dalį. Nyderlandai Komisijai pateikė išsamų klausimų, dėl kurių valstybės narės negalėjo susitarti, aprašymą ir jų nesutarimo priežastis. Šio aprašymo kopija buvo pateikta atitinkamoms valstybėms narėms bei pareiškėjui;

| (6) | Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies d punkte nustatyta viena iš autorizacijos liudijimo išdavimo sąlygų: biocidinio produkto fizikinės ir cheminės savybės yra nustatytos ir laikomos tinkamomis produktui tinkamai naudoti ir vežti; |
| --- | --- |

(6)

Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies d punkte nustatyta viena iš autorizacijos liudijimo išdavimo sąlygų: biocidinio produkto fizikinės ir cheminės savybės yra nustatytos ir laikomos tinkamomis produktui tinkamai naudoti ir vežti;

| (7) | Reglamento (ES) Nr. 528/2012 20 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje nustatyta, kad paraiškos išduoti biocidinio produkto autorizacijos liudijimą teikėjas turi pateikti to reglamento III priede nustatytus reikalavimus atitinkančią biocidinio produkto dokumentaciją arba sutikimo raštą; |
| --- | --- |

(7)

Reglamento (ES) Nr. 528/2012 20 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje nustatyta, kad paraiškos išduoti biocidinio produkto autorizacijos liudijimą teikėjas turi pateikti to reglamento III priede nustatytus reikalavimus atitinkančią biocidinio produkto dokumentaciją arba sutikimo raštą;

| (8) | Reglamento (ES) Nr. 528/2012 21 straipsnyje nustatyta, kad pareiškėjas neprivalo pateikti to reglamento 20 straipsnyje nurodytų duomenų, jei duomenys nebūtini atsižvelgiant į poveikio, susijusio su siūlomomis paskirtimis, mastą, nebūtini moksliniu požiūriu arba jų neįmanoma gauti dėl techninių priežasčių, kad pareiškėjas gali siūlyti pritaikyti tuos duomenų reikalavimus pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 IV priedą ir kad paraiškoje turi būti aiškiai nurodytas siūlomo duomenų pateikimo reikalavimų pritaikymo pagrindimas, pateikiant nuorodą į konkrečias to reglamento IV priede nustatytas taisykles; |
| --- | --- |

(8)

Reglamento (ES) Nr. 528/2012 21 straipsnyje nustatyta, kad pareiškėjas neprivalo pateikti to reglamento 20 straipsnyje nurodytų duomenų, jei duomenys nebūtini atsižvelgiant į poveikio, susijusio su siūlomomis paskirtimis, mastą, nebūtini moksliniu požiūriu arba jų neįmanoma gauti dėl techninių priežasčių, kad pareiškėjas gali siūlyti pritaikyti tuos duomenų reikalavimus pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 IV priedą ir kad paraiškoje turi būti aiškiai nurodytas siūlomo duomenų pateikimo reikalavimų pritaikymo pagrindimas, pateikiant nuorodą į konkrečias to reglamento IV priede nustatytas taisykles;

| (9) | pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 III priedo 1 antraštinės dalies 4 punktą duomenys, pagal kuriuos nustatoma, ar biocidinis produktas turi būti laikomas sprogiąja medžiaga, degiąja kietąja medžiaga, savaime reaguojančia medžiaga ar mišiniu, piroforine kietąja medžiaga, savaime kaistančia medžiaga ar mišiniu arba medžiaga ar mišiniu, kurie susilietę su vandeniu išskiria degiąsias dujas, oksiduojančiąja kietąja medžiaga, organiniu peroksidu ar metalų koroziją sukeliančia medžiaga, ir santykinė kietųjų medžiagų savaiminio užsiliepsnojimo temperatūra priklauso pagrindinių duomenų, kuriuos reikia pateikti paraiškai išduoti biocidinių produktų autorizacijos liudijimą pagrįsti, rinkiniui. Pagal to reglamento VI priedo 18 punkto a papunktį, atliekant rizikos vertinimą, turi būti nustatyti pavojai, kylantys dėl fizikinių ir cheminių savybių; |
| --- | --- |

(9)

pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 III priedo 1 antraštinės dalies 4 punktą duomenys, pagal kuriuos nustatoma, ar biocidinis produktas turi būti laikomas sprogiąja medžiaga, degiąja kietąja medžiaga, savaime reaguojančia medžiaga ar mišiniu, piroforine kietąja medžiaga, savaime kaistančia medžiaga ar mišiniu arba medžiaga ar mišiniu, kurie susilietę su vandeniu išskiria degiąsias dujas, oksiduojančiąja kietąja medžiaga, organiniu peroksidu ar metalų koroziją sukeliančia medžiaga, ir santykinė kietųjų medžiagų savaiminio užsiliepsnojimo temperatūra priklauso pagrindinių duomenų, kuriuos reikia pateikti paraiškai išduoti biocidinių produktų autorizacijos liudijimą pagrįsti, rinkiniui. Pagal to reglamento VI priedo 18 punkto a papunktį, atliekant rizikos vertinimą, turi būti nustatyti pavojai, kylantys dėl fizikinių ir cheminių savybių;

| (10) | be to, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 4 straipsnio 1 dalimi, gamintojai, importuotojai ir tolesni naudotojai, prieš pateikdami chemines medžiagas ar mišinius rinkai, turi juos klasifikuoti pagal to reglamento II antraštinę dalį. To reglamento 8 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad siekdamas nustatyti, ar cheminė medžiaga arba mišinys kelia bet kurį iš to reglamento I priedo 2 dalyje nurodytų fizinių pavojų, gamintojas, importuotojas ar tolesnis naudotojas turi atlikti pagal tą dalį privalomus bandymus, išskyrus atvejus, kai jau prieinama tinkama ir patikima informacija; |
| --- | --- |

(10)

be to, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 4 straipsnio 1 dalimi, gamintojai, importuotojai ir tolesni naudotojai, prieš pateikdami chemines medžiagas ar mišinius rinkai, turi juos klasifikuoti pagal to reglamento II antraštinę dalį. To reglamento 8 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad siekdamas nustatyti, ar cheminė medžiaga arba mišinys kelia bet kurį iš to reglamento I priedo 2 dalyje nurodytų fizinių pavojų, gamintojas, importuotojas ar tolesnis naudotojas turi atlikti pagal tą dalį privalomus bandymus, išskyrus atvejus, kai jau prieinama tinkama ir patikima informacija;

| (11) | todėl, jei nėra tinkamos ir patikimos informacijos pagal Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 8 straipsnio 2 dalį, savarankiško klasifikavimo tikslais turi būti atliekami nauji bandymai tiems fiziniams pavojams nustatyti. Remiantis Europos cheminių medžiagų agentūros tvarkomame klasifikavimo ir ženklinimo inventoriuje (3) pateiktomis savarankiškomis klasifikacijomis, šiuo metu nė vienas iš 2 572 pranešėjų apie folpetą šios cheminės medžiagos neklasifikuoja pagal fizinius pavojus. Pranešėjai nurodė, jog duomenų yra ir jų pakanka padaryti išvadai, kad klasifikavimo pagal tam tikrus fizinius pavojus kriterijai netenkinami, o apie kitus fizinius pavojus duomenų trūksta; |
| --- | --- |

(11)

todėl, jei nėra tinkamos ir patikimos informacijos pagal Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 8 straipsnio 2 dalį, savarankiško klasifikavimo tikslais turi būti atliekami nauji bandymai tiems fiziniams pavojams nustatyti. Remiantis Europos cheminių medžiagų agentūros tvarkomame klasifikavimo ir ženklinimo inventoriuje (3) pateiktomis savarankiškomis klasifikacijomis, šiuo metu nė vienas iš 2 572 pranešėjų apie folpetą šios cheminės medžiagos neklasifikuoja pagal fizinius pavojus. Pranešėjai nurodė, jog duomenų yra ir jų pakanka padaryti išvadai, kad klasifikavimo pagal tam tikrus fizinius pavojus kriterijai netenkinami, o apie kitus fizinius pavojus duomenų trūksta;

| (12) | nepaisant pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 20 straipsnio 1 dalies a punktą kartu su to reglamento III priedo 1 antraštinės dalies 4 punktu nustatytos pareigos ir Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 8 straipsnio 2 dalyje nustatytos pareigos, informacijos apie biocidinio produkto klasifikavimą pagal fizinius pavojus ir saugos charakteristikas nebuvo pateikta; |
| --- | --- |

(12)

nepaisant pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 20 straipsnio 1 dalies a punktą kartu su to reglamento III priedo 1 antraštinės dalies 4 punktu nustatytos pareigos ir Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 8 straipsnio 2 dalyje nustatytos pareigos, informacijos apie biocidinio produkto klasifikavimą pagal fizinius pavojus ir saugos charakteristikas nebuvo pateikta;

| (13) | 2021 m. gegužės 19 d. Komisija pareiškėjui suteikė galimybę raštu pateikti paaiškinimus pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 36 straipsnio 2 dalį. Pareiškėjas pateikė pastabas 2021 m. birželio 18 d.; |
| --- | --- |

(13)

2021 m. gegužės 19 d. Komisija pareiškėjui suteikė galimybę raštu pateikti paaiškinimus pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 36 straipsnio 2 dalį. Pareiškėjas pateikė pastabas 2021 m. birželio 18 d.;

| (14) | savo pastabose pareiškėjas, remdamasis žinoma patirtimi, pateikė pagrindimą, kodėl netaikė Reglamento (ES) Nr. 528/2012 III priedo 1 antraštinės dalies 4 punkte nustatytų duomenų reikalavimų, susijusių su tam tikrais fiziniais pavojais (savaime reaguojančiomis medžiagomis ir mišiniais, piroforinėmis kietosiomis medžiagomis, savaime kaistančiomis medžiagomis ir mišiniais, oksiduojančiosiomis kietosiomis medžiagomis, organiniais peroksidais, metalų koroziją sukeliančiomis medžiagomis), o dėl kitų fizinių pavojų (sprogiųjų medžiagų, degiųjų kietųjų medžiagų, medžiagų ir mišinių, kurie susilietę su vandeniu išskiria degiąsias dujas, ir santykinės kietųjų medžiagų savaiminio užsiliepsnojimo temperatūros) rėmėsi veikliosios medžiagos vertinimo ataskaita; |
| --- | --- |

(14)

savo pastabose pareiškėjas, remdamasis žinoma patirtimi, pateikė pagrindimą, kodėl netaikė Reglamento (ES) Nr. 528/2012 III priedo 1 antraštinės dalies 4 punkte nustatytų duomenų reikalavimų, susijusių su tam tikrais fiziniais pavojais (savaime reaguojančiomis medžiagomis ir mišiniais, piroforinėmis kietosiomis medžiagomis, savaime kaistančiomis medžiagomis ir mišiniais, oksiduojančiosiomis kietosiomis medžiagomis, organiniais peroksidais, metalų koroziją sukeliančiomis medžiagomis), o dėl kitų fizinių pavojų (sprogiųjų medžiagų, degiųjų kietųjų medžiagų, medžiagų ir mišinių, kurie susilietę su vandeniu išskiria degiąsias dujas, ir santykinės kietųjų medžiagų savaiminio užsiliepsnojimo temperatūros) rėmėsi veikliosios medžiagos vertinimo ataskaita;

| (15) | atidžiai išnagrinėjusi pareiškėjo pateiktas pastabas ir pasikonsultavusi su Europos cheminių medžiagų agentūra, Komisija mano, kad, išskyrus dėl fizinio pavojaus, susijusio su metalų koroziją sukeliančiomis medžiagomis, pateiktą duomenų reikalavimų netaikymo pagrindimą, kuris gali būti priimtas, visa kita pareiškėjo pateikta informacija neleidžia daryti išvados dėl produkto klasifikavimo pagal fizinius pavojus ir saugos charakteristikas, priklausančius Reglamento (ES) Nr. 528/2012 III priedo 1 antraštinės dalies 4 punkte nurodytam pagrindinių duomenų rinkiniui, taip pat nebuvo pateikta tinkamo pagrindimo, kodėl duomenų reikalavimai pritaikyti pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 IV priedą. Todėl Komisija mano, jog neįmanoma nustatyti, ar biocidinis produktas atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies d punkte nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

(15)

atidžiai išnagrinėjusi pareiškėjo pateiktas pastabas ir pasikonsultavusi su Europos cheminių medžiagų agentūra, Komisija mano, kad, išskyrus dėl fizinio pavojaus, susijusio su metalų koroziją sukeliančiomis medžiagomis, pateiktą duomenų reikalavimų netaikymo pagrindimą, kuris gali būti priimtas, visa kita pareiškėjo pateikta informacija neleidžia daryti išvados dėl produkto klasifikavimo pagal fizinius pavojus ir saugos charakteristikas, priklausančius Reglamento (ES) Nr. 528/2012 III priedo 1 antraštinės dalies 4 punkte nurodytam pagrindinių duomenų rinkiniui, taip pat nebuvo pateikta tinkamo pagrindimo, kodėl duomenų reikalavimai pritaikyti pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 IV priedą. Todėl Komisija mano, jog neįmanoma nustatyti, ar biocidinis produktas atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies d punkte nustatytas sąlygas;

| (16) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(16)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šis sprendimas taikomas biocidiniam produktui, kurio bylos numeris Biocidinių produktų registre yra BC-FS027255-29.

2 straipsnis

Nepateikus atitinkamos informacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 III priedo 1 antraštinės dalies 4 punktą, atsižvelgiant į bendrąsias to reglamento IV priede nustatytų duomenų pateikimo reikalavimų pritaikymo galimybes, neįrodyta, kad biocidinis produktas atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies d punkte nustatytas sąlygas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 1 d.

Komisijos vardu

Stella KYRIAKIDES

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 167, 2012 6 27, p. 1.

1

(2)  
  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

2

(3)  Pranešimo duomenys. Klasifikavimo ir ženklinimo inventorius (europa.eu).

3

---

| 2022 6 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 152/190 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 152/190

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/875

2022 m. birželio 1 d.

dėl tam tikrų laikinųjų neatidėliotinų priemonių, susijusių su afrikiniu kiaulių maru Italijoje

(pranešta dokumentu Nr. C(2022) 3727)

(Tekstas autentiškas tik italų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai („Gyvūnų sveikatos teisės aktas“) (1), ypač į jo 259 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | afrikinis kiaulių maras yra infekcinė virusinė liga, kuria serga laikomos ir laukinės kiaulės ir kuri gali turėti didelį poveikį atitinkamų gyvūnų populiacijai ir ūkininkavimo pelningumui, dėl to gali būti sutrikdomas tų gyvūnų ir jų produktų siuntų vežimas Sąjungoje ir eksportas į trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

(1)

afrikinis kiaulių maras yra infekcinė virusinė liga, kuria serga laikomos ir laukinės kiaulės ir kuri gali turėti didelį poveikį atitinkamų gyvūnų populiacijai ir ūkininkavimo pelningumui, dėl to gali būti sutrikdomas tų gyvūnų ir jų produktų siuntų vežimas Sąjungoje ir eksportas į trečiąsias šalis;

| (2) | kilus afrikinio kiaulių maro protrūkiui tarp laukinių kiaulių, kyla didelis pavojus, kad ši liga išplis tarp kitų laukinių kiaulių ir laikomų kiaulių ūkiuose; |
| --- | --- |

(2)

kilus afrikinio kiaulių maro protrūkiui tarp laukinių kiaulių, kyla didelis pavojus, kad ši liga išplis tarp kitų laukinių kiaulių ir laikomų kiaulių ūkiuose;

| (3) | Komisijos deleguotuoju reglamentu 2020/687 (2) papildomos į sąrašą įtrauktų ligų, nurodytų Reglamento (ES) 2016/429 9 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose ir Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2018/1882 (3) apibrėžtų kaip A, B ir C kategorijų ligos, kontrolės taisyklės. Visų pirma Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 63–66 straipsniuose numatytos tam tikros priemonės, kurių reikia imtis oficialiai patvirtinus laukinių gyvūnų A kategorijos ligos protrūkį, įskaitant afrikinį kiaulių marą tarp laukinių kiaulių. Visų pirma pagal tas nuostatas turi būti nustatyta užkrėsta zona ir draudžiama perkelti laukinius į sąrašą įtrauktų rūšių gyvūnus ir vežti jų gyvūninius produktus; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos deleguotuoju reglamentu 2020/687 (2) papildomos į sąrašą įtrauktų ligų, nurodytų Reglamento (ES) 2016/429 9 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose ir Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2018/1882 (3) apibrėžtų kaip A, B ir C kategorijų ligos, kontrolės taisyklės. Visų pirma Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 63–66 straipsniuose numatytos tam tikros priemonės, kurių reikia imtis oficialiai patvirtinus laukinių gyvūnų A kategorijos ligos protrūkį, įskaitant afrikinį kiaulių marą tarp laukinių kiaulių. Visų pirma pagal tas nuostatas turi būti nustatyta užkrėsta zona ir draudžiama perkelti laukinius į sąrašą įtrauktų rūšių gyvūnus ir vežti jų gyvūninius produktus;

| (4) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/605 (4) nustatytos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės. Visų pirma, kilus šios ligos protrūkiui tarp laukinių kiaulių valstybės narės teritorijoje, to įgyvendinimo reglamento 3 straipsnio b punkte numatyta pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 63 straipsnį nustatyti užkrėstą zoną. Be to, to įgyvendinimo reglamento 6 straipsnyje nustatyta, kad ta teritorija to reglamento I priedo II dalyje turi būti nurodyta kaip II apribojimų taikymo zona ir kad pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 63 straipsnį nustatyta užkrėsta zona turi būti nedelsiant patikslinta, kad apimtų bent II apribojimų taikymo zoną. Įgyvendinimo reglamente (ES) 2021/605 nustatytos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės apima, inter alia, draudimą perkelti II apribojimų taikymo zonose laikomų kiaulių ir jų produktų siuntas už tų apribojimų taikymo zonų ribų; |
| --- | --- |

(4)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/605 (4) nustatytos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės. Visų pirma, kilus šios ligos protrūkiui tarp laukinių kiaulių valstybės narės teritorijoje, to įgyvendinimo reglamento 3 straipsnio b punkte numatyta pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 63 straipsnį nustatyti užkrėstą zoną. Be to, to įgyvendinimo reglamento 6 straipsnyje nustatyta, kad ta teritorija to reglamento I priedo II dalyje turi būti nurodyta kaip II apribojimų taikymo zona ir kad pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 63 straipsnį nustatyta užkrėsta zona turi būti nedelsiant patikslinta, kad apimtų bent II apribojimų taikymo zoną. Įgyvendinimo reglamente (ES) 2021/605 nustatytos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės apima, inter alia, draudimą perkelti II apribojimų taikymo zonose laikomų kiaulių ir jų produktų siuntas už tų apribojimų taikymo zonų ribų;

| (5) | Italija pranešė Komisijai apie dabartinę afrikinio kiaulių maro padėtį jos teritorijoje po 2022 m. gegužės 27 d. patvirtinto šios ligos protrūkio tarp laukinių kiaulių Riečio provincijoje Lacijau regione. Todėl tos valstybės narės kompetentinga institucija turi nustatyti užkrėstą zoną pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2020/687 ir Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/605; |
| --- | --- |

(5)

Italija pranešė Komisijai apie dabartinę afrikinio kiaulių maro padėtį jos teritorijoje po 2022 m. gegužės 27 d. patvirtinto šios ligos protrūkio tarp laukinių kiaulių Riečio provincijoje Lacijau regione. Todėl tos valstybės narės kompetentinga institucija turi nustatyti užkrėstą zoną pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2020/687 ir Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/605;

| (6) | kad būtų išvengta bet kokių nereikalingų Sąjungos vidaus prekybos trikdymų ir trečiųjų šalių sudaromų nepagrįstų prekybos kliūčių, būtina Sąjungos lygmeniu nustatyti afrikiniu kiaulių maru užkrėstą zoną Italijoje, bendradarbiaujant su šia valstybe nare; |
| --- | --- |

(6)

kad būtų išvengta bet kokių nereikalingų Sąjungos vidaus prekybos trikdymų ir trečiųjų šalių sudaromų nepagrįstų prekybos kliūčių, būtina Sąjungos lygmeniu nustatyti afrikiniu kiaulių maru užkrėstą zoną Italijoje, bendradarbiaujant su šia valstybe nare;

| (7) | siekiant užkirsti kelią tolesniam afrikinio kiaulių maro plitimui, kol naujausio protrūkio paveikta Italijos teritorija bus įtraukta į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedo II dalį kaip II apribojimų taikymo zona, jame nustatytos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės, taikomos II apribojimų taikymo zonose laikomų kiaulių ir jų produktų siuntų perkėlimui už tų zonų ribų, be Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 63–66 straipsniuose nustatytų priemonių, taip pat turėtų būti taikomos tų siuntų perkėlimui iš Italijos po naujausio protrūkio nustatytos užkrėstos zonos; |
| --- | --- |

(7)

siekiant užkirsti kelią tolesniam afrikinio kiaulių maro plitimui, kol naujausio protrūkio paveikta Italijos teritorija bus įtraukta į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedo II dalį kaip II apribojimų taikymo zona, jame nustatytos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės, taikomos II apribojimų taikymo zonose laikomų kiaulių ir jų produktų siuntų perkėlimui už tų zonų ribų, be Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 63–66 straipsniuose nustatytų priemonių, taip pat turėtų būti taikomos tų siuntų perkėlimui iš Italijos po naujausio protrūkio nustatytos užkrėstos zonos;

| (8) | todėl ta užkrėsta zona Italijoje turėtų būti įtraukta į šio sprendimo priedą ir jai turėtų būti taikomos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės, taikomos Įgyvendinimo reglamente (ES) 2021/605 nustatytose II apribojimų taikymo zonose. Tačiau dėl šios naujos epizootinės afrikinio kiaulių maro rimtos padėties Sąjungoje ir atsižvelgiant į padidėjusią tiesioginę tolesnio ligos plitimo riziką, neturėtų būti leidžiama perkelti laikomų kiaulių ir jų produktų siuntų į kitas valstybes nares ir trečiąsias šalis iš užkrėstos zonos pagal tą įgyvendinimo reglamentą. Šio zonavimo taikymo trukmė taip pat turėtų būti nustatyta šiame sprendime; |
| --- | --- |

(8)

todėl ta užkrėsta zona Italijoje turėtų būti įtraukta į šio sprendimo priedą ir jai turėtų būti taikomos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės, taikomos Įgyvendinimo reglamente (ES) 2021/605 nustatytose II apribojimų taikymo zonose. Tačiau dėl šios naujos epizootinės afrikinio kiaulių maro rimtos padėties Sąjungoje ir atsižvelgiant į padidėjusią tiesioginę tolesnio ligos plitimo riziką, neturėtų būti leidžiama perkelti laikomų kiaulių ir jų produktų siuntų į kitas valstybes nares ir trečiąsias šalis iš užkrėstos zonos pagal tą įgyvendinimo reglamentą. Šio zonavimo taikymo trukmė taip pat turėtų būti nustatyta šiame sprendime;

| (9) | todėl, siekiant sumažinti riziką, kylančią dėl naujausio afrikinio kiaulių maro protrūkio tarp laukinių kiaulių Italijoje, šiuo sprendimu turėtų būti nustatyta, kad Italija neturėtų leisti perkelti į kitas valstybes nares ir trečiąsias šalis užkrėstoje zonoje laikomų kiaulių ir jų produktų siuntų iki šio sprendimo galiojimo pabaigos; |
| --- | --- |

(9)

todėl, siekiant sumažinti riziką, kylančią dėl naujausio afrikinio kiaulių maro protrūkio tarp laukinių kiaulių Italijoje, šiuo sprendimu turėtų būti nustatyta, kad Italija neturėtų leisti perkelti į kitas valstybes nares ir trečiąsias šalis užkrėstoje zonoje laikomų kiaulių ir jų produktų siuntų iki šio sprendimo galiojimo pabaigos;

| (10) | atsižvelgiant į tai, kad į epizootinę padėtį Sąjungoje dėl afrikinio kiaulių maro plitimo reikia reaguoti skubiai, svarbu, kad priemonės, nustatytos šiuo sprendimu, įsigaliotų kuo greičiau; |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgiant į tai, kad į epizootinę padėtį Sąjungoje dėl afrikinio kiaulių maro plitimo reikia reaguoti skubiai, svarbu, kad priemonės, nustatytos šiuo sprendimu, įsigaliotų kuo greičiau;

| (11) | todėl, kol Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas priims nuomonę, turėtų būti nedelsiant nustatyta ir į šio sprendimo priedą įtraukta Italijos užkrėsta zona ir nustatyta šio zonavimo taikymo trukmė; |
| --- | --- |

(11)

todėl, kol Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas priims nuomonę, turėtų būti nedelsiant nustatyta ir į šio sprendimo priedą įtraukta Italijos užkrėsta zona ir nustatyta šio zonavimo taikymo trukmė;

| (12) | šis sprendimas bus persvarstytas kitame Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto posėdyje, |
| --- | --- |

(12)

šis sprendimas bus persvarstytas kitame Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto posėdyje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Italija užtikrina, kad šios valstybės narės kompetentinga institucija nedelsdama nustatytų afrikiniu kiaulių maru užkrėstą zoną pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 63 straipsnį ir Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 3 straipsnio b punktą ir kad ši zona apimtų bent šio sprendimo priede išvardytas teritorijas.

2 straipsnis

Italija užtikrina, kad teritorijose, kurios šio sprendimo priede nurodytos kaip užkrėstos zonos, be Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 63–66 straipsniuose nustatytų priemonių, būtų taikomos Įgyvendinimo reglamente (ES) 2021/605 nustatytos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės, taikomos II apribojimų taikymo zonose.

3 straipsnis

Italija užtikrina, kad teritorijose, kurios priede nurodytos kaip užkrėstos zonos, laikomų kiaulių ir jų produktų siuntų nebūtų leidžiama perkelti į kitas valstybes nares ir trečiąsias šalis.

4 straipsnis

Šis sprendimas taikomas iki 2022 m. rugpjūčio 31 d.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2022 m. birželio 1 d.

Komisijos vardu

Stella KYRIAKIDES

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 84, 2016 3 31, p. 1.

1

(2)  
  2019 m. gruodžio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/687, kuriuo dėl tam tikrų į sąrašą įtrauktų ligų prevencijos ir kontrolės taisyklių papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/429 (OL L 174, 2020 6 3, p. 64).

2

(3)  
  2018 m. gruodžio 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1882 dėl tam tikrų ligų prevencijos ir kontrolės taisyklių taikymo į sąrašą įtrauktų ligų kategorijoms, kuriuo nustatomas rūšių ir rūšių grupių, keliančių didelę tų į sąrašą įtrauktų ligų plitimo riziką, sąrašas (OL L 308, 2018 12 4, p. 21).

3

(4)  
  2021 m. balandžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/605, kuriuo nustatomos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės (OL L 129, 2021 4 15, p. 1).

4

---

PRIEDAS

| Teritorijos, nustatytos kaip 1 straipsnyje nurodyta Italijos užkrėsta zona | Data, iki kurios taikoma |
| --- | --- |
| Šios Riečio provincijos savivaldybės:






  — | Borgo Velino; |

Teritorijos, nustatytos kaip 1 straipsnyje nurodyta Italijos užkrėsta zona

Data, iki kurios taikoma

Šios Riečio provincijos savivaldybės:

—

Borgo Velino;

| — | Micigliano; |
| --- | --- |

—

Micigliano;

| — | Posta; |
| --- | --- |

—

Posta;

| — | Borbona; |
| --- | --- |

—

Borbona;

| — | Cittaducale; |
| --- | --- |

—

Cittaducale;

| — | Castel Sant’Angelo; |
| --- | --- |

—

Castel Sant’Angelo;

| — | Antrodoco; |
| --- | --- |

—

Antrodoco;

| — | Petrella Salto; |
| --- | --- |

—

Petrella Salto;

| — | Fiamignano; |
| --- | --- |

—

Fiamignano;

Šios Akvilos provincijos savivaldybės:

| — | Cagnano Amiterno. |
| --- | --- |

—

Cagnano Amiterno.

2022 m. rugpjūčio 31 d.

---