# Eiropas Savienības L 151/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 151 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 2. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 151

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 2. jūnijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/858 (2022. gada 30. maijs) par izmēģinājuma režīmu tirgus infrastruktūrām, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 909/2014 un Direktīvu 2014/65/ES (
  1
  ) | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/858 (2022. gada 30. maijs) par izmēģinājuma režīmu tirgus infrastruktūrām, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 909/2014 un Direktīvu 2014/65/ES (
  1
  )

1

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/859 (2022. gada 24. maijs), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu | 34 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2022/860 (2022. gada 1. jūnijs), ar ko attiecībā uz sarkano fermentēto rīsu monakolīniem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1925/2006 III pielikumu (
  1
  ) | 37 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/861 (2022. gada 1. jūnijs), ar ko paredz izņēmuma noteikumus attiecībā uz dalībvalstu otrajiem pieteikumiem uz Savienības atbalstu skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu un atkāpjas no Īstenošanas regulas (ES) 2017/39 attiecībā uz Savienības atbalsta pārdali laikposmam no 2022. gada 1. augusta līdz 2023. gada 31. jūlijam | 42 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/862 (2022. gada 1. jūnijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 474/2006 groza attiecībā uz tādu gaisa pārvadātāju sarakstu, kuru darbība Savienībā ir aizliegta vai kuriem piemēro darbības ierobežojumus Savienībā (
  1
  ) | 45 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2022/863 (2022. gada 24. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un KTV Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru, attiecībā uz grozījumiem minētajā konvencijā | 62 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2022/864 (2022. gada 24. maijs), ar ko groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem attiecībā uz Lietuvos bankas ārējiem revidentiem | 64 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/865 (2022. gada 24. maijs), ar ko Čehijas Republikai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 66 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/866 (2022. gada 25. maijs) par neatrisinātajiem iebildumiem, kas saistīti ar biocīda Primer PIP atļaujas piešķiršanas nosacījumiem, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012
  (izziņots ar dokumentu Nr. C(2022) 3318)

   (
  1
  ) | 68 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2022/867 (2022. gada 1. jūnijs) par naftas drošības rezervju nodošanu apritē, ko dalībvalstis veic sakarā ar iebrukumu Ukrainā | 72 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/859 (2022. gada 24. maijs), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu

34

*

Komisijas Regula (ES) 2022/860 (2022. gada 1. jūnijs), ar ko attiecībā uz sarkano fermentēto rīsu monakolīniem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1925/2006 III pielikumu (
  1
  )

1

37

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/861 (2022. gada 1. jūnijs), ar ko paredz izņēmuma noteikumus attiecībā uz dalībvalstu otrajiem pieteikumiem uz Savienības atbalstu skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu un atkāpjas no Īstenošanas regulas (ES) 2017/39 attiecībā uz Savienības atbalsta pārdali laikposmam no 2022. gada 1. augusta līdz 2023. gada 31. jūlijam

42

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/862 (2022. gada 1. jūnijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 474/2006 groza attiecībā uz tādu gaisa pārvadātāju sarakstu, kuru darbība Savienībā ir aizliegta vai kuriem piemēro darbības ierobežojumus Savienībā (
  1
  )

1

45

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2022/863 (2022. gada 24. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un KTV Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru, attiecībā uz grozījumiem minētajā konvencijā

62

*

Padomes Lēmums (ES) 2022/864 (2022. gada 24. maijs), ar ko groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem attiecībā uz Lietuvos bankas ārējiem revidentiem

Lietuvos bankas

64

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/865 (2022. gada 24. maijs), ar ko Čehijas Republikai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

66

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/866 (2022. gada 25. maijs) par neatrisinātajiem iebildumiem, kas saistīti ar biocīda Primer PIP atļaujas piešķiršanas nosacījumiem, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012
  (izziņots ar dokumentu Nr. C(2022) 3318)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumentu Nr. C(2022) 3318)

1

68

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2022/867 (2022. gada 1. jūnijs) par naftas drošības rezervju nodošanu apritē, ko dalībvalstis veic sakarā ar iebrukumu Ukrainā

72

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu ( OV L 167, 27.6.2012. ) | 74 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu ( OV L 167, 27.6.2012. )

( OV L 167, 27.6.2012. )

74

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 2.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2022/858

(2022. gada 30. maijs)

par izmēģinājuma režīmu tirgus infrastruktūrām, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 909/2014 un Direktīvu 2014/65/ES

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Ir svarīgi nodrošināt, ka Savienības finanšu pakalpojumu tiesību akti ir piemēroti digitālajam laikmetam un veicina nākotnes vajadzībām atbilstošu ekonomiku, kas strādā pilsoņu labā, tostarp padarot iespējamu inovatīvu tehnoloģiju izmantošanu. Savienības politikas interesēs ir izpētīt, attīstīt un veicināt transformatīvu tehnoloģiju, tostarp sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas (SVT), pieņemšanu finanšu nozarē. Kriptoaktīvi ir viens no galvenajiem sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas pielietojumiem finanšu nozarē. |
| --- | --- |

(1)

Ir svarīgi nodrošināt, ka Savienības finanšu pakalpojumu tiesību akti ir piemēroti digitālajam laikmetam un veicina nākotnes vajadzībām atbilstošu ekonomiku, kas strādā pilsoņu labā, tostarp padarot iespējamu inovatīvu tehnoloģiju izmantošanu. Savienības politikas interesēs ir izpētīt, attīstīt un veicināt transformatīvu tehnoloģiju, tostarp sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas (SVT), pieņemšanu finanšu nozarē. Kriptoaktīvi ir viens no galvenajiem sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas pielietojumiem finanšu nozarē.

| (2) | Lielākā daļa kriptoaktīvu neietilpst Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktu darbības jomā un cita starpā rada izaicinājumus no ieguldītāju aizsardzības, tirgus integritātes, enerģijas patēriņa un finanšu stabilitātes viedokļa. Tāpēc attiecībā uz šādiem kriptoaktīviem ir vajadzīgs speciāls regulatīvais režīms Savienības līmenī. Turpretī citi kriptoaktīvi ir kvalificējami kā finanšu instrumenti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES (4) nozīmē. Ciktāl kriptoaktīvus var uzskatīt par finanšu instrumentiem saskaņā ar minēto direktīvu, uz šādu kriptoaktīvu emitentiem un sabiedrībām, kas veic ar šādiem kriptoaktīviem saistītas darbības, potenciāli attiecas pilns Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktu kopums, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 236/2012 (5), (ES) Nr. 596/2014 (6), (ES) Nr. 909/2014 (7) un (ES) 2017/1129 (8) un Direktīvas 98/26/EK (9) un 2013/50/ES (10). |
| --- | --- |

(2)

Lielākā daļa kriptoaktīvu neietilpst Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktu darbības jomā un cita starpā rada izaicinājumus no ieguldītāju aizsardzības, tirgus integritātes, enerģijas patēriņa un finanšu stabilitātes viedokļa. Tāpēc attiecībā uz šādiem kriptoaktīviem ir vajadzīgs speciāls regulatīvais režīms Savienības līmenī. Turpretī citi kriptoaktīvi ir kvalificējami kā finanšu instrumenti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES (4) nozīmē. Ciktāl kriptoaktīvus var uzskatīt par finanšu instrumentiem saskaņā ar minēto direktīvu, uz šādu kriptoaktīvu emitentiem un sabiedrībām, kas veic ar šādiem kriptoaktīviem saistītas darbības, potenciāli attiecas pilns Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktu kopums, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 236/2012 (5), (ES) Nr. 596/2014 (6), (ES) Nr. 909/2014 (7) un (ES) 2017/1129 (8) un Direktīvas 98/26/EK (9) un 2013/50/ES (10).

| (3) | Paredzams, ka tā dēvētā finanšu instrumentu žetonizācija, proti, finanšu instrumentu digitāla atveide sadalītajās virsgrāmatās vai tradicionālu aktīvu klašu emitēšana žetonizētā veidā, lai tos varētu emitēt, uzglabāt un pārnest uz sadalītu virsgrāmatu, pavērs iespējas efektivitātes uzlabojumiem tirdzniecības un pēctirdzniecības procesā. Tomēr, tā kā žetonizētā pasaulē joprojām pastāv būtiski kompromisi, kas saistīti ar kredītrisku un likviditāti, uz žetoniem balstītu sistēmu panākumi būs atkarīgi no tā, cik labi vismaz pagaidām šādas sistēmas mijiedarbojas ar tradicionālajām kontu sistēmām. |
| --- | --- |

(3)

Paredzams, ka tā dēvētā finanšu instrumentu žetonizācija, proti, finanšu instrumentu digitāla atveide sadalītajās virsgrāmatās vai tradicionālu aktīvu klašu emitēšana žetonizētā veidā, lai tos varētu emitēt, uzglabāt un pārnest uz sadalītu virsgrāmatu, pavērs iespējas efektivitātes uzlabojumiem tirdzniecības un pēctirdzniecības procesā. Tomēr, tā kā žetonizētā pasaulē joprojām pastāv būtiski kompromisi, kas saistīti ar kredītrisku un likviditāti, uz žetoniem balstītu sistēmu panākumi būs atkarīgi no tā, cik labi vismaz pagaidām šādas sistēmas mijiedarbojas ar tradicionālajām kontu sistēmām.

| (4) | Savienības finanšu pakalpojumu tiesību akti netika izstrādāti, domājot par sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju un kriptoaktīviem, un ietver noteikumus, kas potenciāli liedz vai ierobežo sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu to kriptoaktīvu emitēšanā, tirdzniecībā un norēķinos, kuri kvalificējami kā finanšu instrumenti. Patlaban arī nav atļauju saņēmušu finanšu tirgus infrastruktūru, kas izmanto sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju, lai sniegtu tirdzniecības vai norēķinu pakalpojumus vai šādu pakalpojumu kombināciju attiecībā uz kriptoaktīviem, kas ir kvalificējami kā finanšu instrumenti. Šādu kriptoaktīvu otrreizējā tirgus attīstība varētu sniegt vairākus ieguvumus, piemēram, lielāku efektivitāti, pārredzamību un konkurenci saistībā ar tirdzniecības un norēķinu darbībām. |
| --- | --- |

(4)

Savienības finanšu pakalpojumu tiesību akti netika izstrādāti, domājot par sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju un kriptoaktīviem, un ietver noteikumus, kas potenciāli liedz vai ierobežo sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu to kriptoaktīvu emitēšanā, tirdzniecībā un norēķinos, kuri kvalificējami kā finanšu instrumenti. Patlaban arī nav atļauju saņēmušu finanšu tirgus infrastruktūru, kas izmanto sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju, lai sniegtu tirdzniecības vai norēķinu pakalpojumus vai šādu pakalpojumu kombināciju attiecībā uz kriptoaktīviem, kas ir kvalificējami kā finanšu instrumenti. Šādu kriptoaktīvu otrreizējā tirgus attīstība varētu sniegt vairākus ieguvumus, piemēram, lielāku efektivitāti, pārredzamību un konkurenci saistībā ar tirdzniecības un norēķinu darbībām.

| (5) | Tajā pašā laikā pastāv regulatīvas nepilnības, kuru iemesls ir juridiskā, tehnoloģiskā un darbības specifika, kas saistīta ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu un tiem kriptoaktīviem, kuri kvalificējami kā finanšu instrumenti. Piemēram, protokoliem un “viedlīgumiem”, kas ir pamatā kriptoaktīviem, kuri kvalificējami kā finanšu instrumenti, netiek piemērotas pārredzamības, uzticamības vai drošības prasības. Pamatā esošā tehnoloģija var arī radīt dažus jauna veida riskus, kas nav pienācīgi ņemti vērā spēkā esošajos noteikumos. Savienībā ir izstrādāti vairāki projekti to kriptoaktīvu tirdzniecībai, kuri kvalificējami kā finanšu instrumenti, un saistītiem pēctirdzniecības pakalpojumiem un darbībām, taču tikai daži no tiem jau darbojas, un to projektu tvērums, kuri darbojas, ir ierobežots. Turklāt, kā uzsvērusi Eiropas Centrālās bankas (ECB) Vērtspapīru un nodrošinājuma tirgus infrastruktūru konsultatīvā grupa un tās padomdevēja grupa maksājumu tirgus infrastruktūru jautājumos, sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošana radītu līdzīgas problēmas tām, ar ko saskaras tradicionālās tehnoloģijas, piemēram, sadrumstalotības un sadarbspējas jautājumi, un potenciāli radītu arī jaunas problēmas, piemēram, saistībā ar žetonu juridisko derīgumu. Ņemot vērā ierobežoto pieredzi saistībā ar to kriptoaktīvu tirdzniecību, kas ir kvalificējami kā finanšu instrumenti, un saistītajiem pēctirdzniecības pakalpojumiem un darbībām, patlaban ir pāragri būtiski grozīt Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktus, lai varētu pilnvērtīgi izvērst šādus kriptoaktīvus un tiem pamatā esošo tehnoloģiju. Tajā pašā laikā finanšu tirgus infrastruktūras izveidi kriptoaktīviem, kas kvalificējami kā finanšu instrumenti, pašlaik ierobežo prasības, kas paredzētas Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktos, kuri nav labi pielāgoti kriptoaktīviem, kas kvalificējami kā finanšu instrumenti, vai sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanai. Piemēram, kriptoaktīvu tirdzniecības platformas parasti sniedz tiešu piekļuvi privātajiem ieguldītājiem, savukārt tradicionālās tirdzniecības vietas piekļuvi privātajiem ieguldītājiem parasti sniedz tikai ar finanšu starpnieku starpniecību. |
| --- | --- |

(5)

Tajā pašā laikā pastāv regulatīvas nepilnības, kuru iemesls ir juridiskā, tehnoloģiskā un darbības specifika, kas saistīta ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu un tiem kriptoaktīviem, kuri kvalificējami kā finanšu instrumenti. Piemēram, protokoliem un “viedlīgumiem”, kas ir pamatā kriptoaktīviem, kuri kvalificējami kā finanšu instrumenti, netiek piemērotas pārredzamības, uzticamības vai drošības prasības. Pamatā esošā tehnoloģija var arī radīt dažus jauna veida riskus, kas nav pienācīgi ņemti vērā spēkā esošajos noteikumos. Savienībā ir izstrādāti vairāki projekti to kriptoaktīvu tirdzniecībai, kuri kvalificējami kā finanšu instrumenti, un saistītiem pēctirdzniecības pakalpojumiem un darbībām, taču tikai daži no tiem jau darbojas, un to projektu tvērums, kuri darbojas, ir ierobežots. Turklāt, kā uzsvērusi Eiropas Centrālās bankas (ECB) Vērtspapīru un nodrošinājuma tirgus infrastruktūru konsultatīvā grupa un tās padomdevēja grupa maksājumu tirgus infrastruktūru jautājumos, sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošana radītu līdzīgas problēmas tām, ar ko saskaras tradicionālās tehnoloģijas, piemēram, sadrumstalotības un sadarbspējas jautājumi, un potenciāli radītu arī jaunas problēmas, piemēram, saistībā ar žetonu juridisko derīgumu. Ņemot vērā ierobežoto pieredzi saistībā ar to kriptoaktīvu tirdzniecību, kas ir kvalificējami kā finanšu instrumenti, un saistītajiem pēctirdzniecības pakalpojumiem un darbībām, patlaban ir pāragri būtiski grozīt Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktus, lai varētu pilnvērtīgi izvērst šādus kriptoaktīvus un tiem pamatā esošo tehnoloģiju. Tajā pašā laikā finanšu tirgus infrastruktūras izveidi kriptoaktīviem, kas kvalificējami kā finanšu instrumenti, pašlaik ierobežo prasības, kas paredzētas Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktos, kuri nav labi pielāgoti kriptoaktīviem, kas kvalificējami kā finanšu instrumenti, vai sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanai. Piemēram, kriptoaktīvu tirdzniecības platformas parasti sniedz tiešu piekļuvi privātajiem ieguldītājiem, savukārt tradicionālās tirdzniecības vietas piekļuvi privātajiem ieguldītājiem parasti sniedz tikai ar finanšu starpnieku starpniecību.

| (6) | Lai varētu attīstīt kriptoaktīvus, kas ir kvalificējami kā finanšu instrumenti, un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju, vienlaikus saglabājot augstu ieguldītāju aizsardzības, tirgus integritātes, finanšu stabilitātes un pārredzamības līmeni un izvairoties no regulējuma arbitrāžas un nepilnībām, būtu lietderīgi izveidot izmēģinājuma režīmu tirgus infrastruktūrām, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija, šādu SVT tirgus infrastruktūru testēšanas nolūkā (“izmēģinājuma režīms”). Izmēģinājuma režīmam vajadzētu ļaut uz laiku atbrīvot konkrētas SVT tirgus infrastruktūras no dažām konkrētām Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktu prasībām, kas citādi varētu operatoriem liegt izstrādāt risinājumus tādu kriptoaktīvu tirdzniecībai un darījumu norēķiniem, kuri kvalificējami kā finanšu instrumenti, nevājinot nekādas pašreizējās prasības vai aizsardzības pasākumus, ko piemēro tradicionālajām tirgus infrastruktūrām. SVT tirgus infrastruktūrām un to operatoriem būtu jāievieš atbilstoši aizsardzības pasākumi, kas saistīti ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu, nolūkā nodrošināt ieguldītāju efektīvu aizsardzību, tostarp skaidri noteiktas atbildības pret klientiem ķēdes attiecībā uz jebkādiem zaudējumiem darbības traucējumu dēļ. Izmēģinājuma režīmam arī būtu jāļauj Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (11) (EVTI), un kompetentajām iestādēm izdarīt secinājumus par izmēģinājuma režīma darbību un gūt pieredzi attiecībā uz iespējām un īpašajiem riskiem, kas saistīti ar kriptoaktīviem, kuri kvalificējami kā finanšu instrumenti, un ar tiem pamatā esošajām tehnoloģijām. Pieredzei, kas gūta izmēģinājuma režīmā, būtu jāpalīdz apzināt iespējamus praktiskus priekšlikumus par piemērotu tiesisko regulējumu nolūkā veikt mērķtiecīgus pielāgojumus Savienības tiesību aktos attiecībā uz SVT finanšu instrumentu emisiju, drošu glabāšanu un aktīvu apkalpošanu, tirdzniecību un norēķinu veikšanu. |
| --- | --- |

(6)

Lai varētu attīstīt kriptoaktīvus, kas ir kvalificējami kā finanšu instrumenti, un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju, vienlaikus saglabājot augstu ieguldītāju aizsardzības, tirgus integritātes, finanšu stabilitātes un pārredzamības līmeni un izvairoties no regulējuma arbitrāžas un nepilnībām, būtu lietderīgi izveidot izmēģinājuma režīmu tirgus infrastruktūrām, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija, šādu SVT tirgus infrastruktūru testēšanas nolūkā (“izmēģinājuma režīms”). Izmēģinājuma režīmam vajadzētu ļaut uz laiku atbrīvot konkrētas SVT tirgus infrastruktūras no dažām konkrētām Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktu prasībām, kas citādi varētu operatoriem liegt izstrādāt risinājumus tādu kriptoaktīvu tirdzniecībai un darījumu norēķiniem, kuri kvalificējami kā finanšu instrumenti, nevājinot nekādas pašreizējās prasības vai aizsardzības pasākumus, ko piemēro tradicionālajām tirgus infrastruktūrām. SVT tirgus infrastruktūrām un to operatoriem būtu jāievieš atbilstoši aizsardzības pasākumi, kas saistīti ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu, nolūkā nodrošināt ieguldītāju efektīvu aizsardzību, tostarp skaidri noteiktas atbildības pret klientiem ķēdes attiecībā uz jebkādiem zaudējumiem darbības traucējumu dēļ. Izmēģinājuma režīmam arī būtu jāļauj Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (11) (EVTI), un kompetentajām iestādēm izdarīt secinājumus par izmēģinājuma režīma darbību un gūt pieredzi attiecībā uz iespējām un īpašajiem riskiem, kas saistīti ar kriptoaktīviem, kuri kvalificējami kā finanšu instrumenti, un ar tiem pamatā esošajām tehnoloģijām. Pieredzei, kas gūta izmēģinājuma režīmā, būtu jāpalīdz apzināt iespējamus praktiskus priekšlikumus par piemērotu tiesisko regulējumu nolūkā veikt mērķtiecīgus pielāgojumus Savienības tiesību aktos attiecībā uz SVT finanšu instrumentu emisiju, drošu glabāšanu un aktīvu apkalpošanu, tirdzniecību un norēķinu veikšanu.

| (7) | Lai sasniegtu izmēģinājuma režīma mērķus, būtu jārada jauns SVT tirgus infrastruktūras Savienības statuss nolūkā nodrošināt, ka Savienība spēj saglabāt vadošu lomu attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas ir žetonizētā veidā, un veicināt šādu aktīvu otrreizējā tirgus attīstību. SVT tirgus infrastruktūru statusam vajadzētu būt neobligātam, un tas nedrīkstētu liegt finanšu tirgus infrastruktūrām, piemēram, tirdzniecības vietām, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CVD) un centrālajiem darījumu partneriem (CDP), attīstīt tirdzniecības un pēctirdzniecības pakalpojumus un darbības attiecībā uz kriptoaktīviem, kuri kvalificējami kā finanšu instrumenti vai kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija, saskaņā ar spēkā esošajiem Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(7)

Lai sasniegtu izmēģinājuma režīma mērķus, būtu jārada jauns SVT tirgus infrastruktūras Savienības statuss nolūkā nodrošināt, ka Savienība spēj saglabāt vadošu lomu attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas ir žetonizētā veidā, un veicināt šādu aktīvu otrreizējā tirgus attīstību. SVT tirgus infrastruktūru statusam vajadzētu būt neobligātam, un tas nedrīkstētu liegt finanšu tirgus infrastruktūrām, piemēram, tirdzniecības vietām, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CVD) un centrālajiem darījumu partneriem (CDP), attīstīt tirdzniecības un pēctirdzniecības pakalpojumus un darbības attiecībā uz kriptoaktīviem, kuri kvalificējami kā finanšu instrumenti vai kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija, saskaņā ar spēkā esošajiem Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktiem.

| (8) | SVT tirgus infrastruktūrām būtu jāļauj tirgot vai iegrāmatot sadalītajā virsgrāmatā tikai SVT finanšu instrumentus. SVT finanšu instrumentiem vajadzētu būt kriptoaktīviem, kuri kvalificējami kā finanšu instrumenti un kurus emitē, pārved un glabā sadalītajā virsgrāmatā. |
| --- | --- |

(8)

SVT tirgus infrastruktūrām būtu jāļauj tirgot vai iegrāmatot sadalītajā virsgrāmatā tikai SVT finanšu instrumentus. SVT finanšu instrumentiem vajadzētu būt kriptoaktīviem, kuri kvalificējami kā finanšu instrumenti un kurus emitē, pārved un glabā sadalītajā virsgrāmatā.

| (9) | Savienības tiesību akti finanšu pakalpojumu jomā ir iecerēti neitrāli attiecībā uz kādas konkrētas tehnoloģijas izmantošanu salīdzinājumā ar citu tehnoloģiju. Tādēļ ir jāizvairās no atsaucēm uz konkrētu sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veidu. SVT tirgus infrastruktūru operatoriem būtu jānodrošina, ka tie spēj izpildīt visas piemērojamās prasības neatkarīgi no izmantotās tehnoloģijas. |
| --- | --- |

(9)

Savienības tiesību akti finanšu pakalpojumu jomā ir iecerēti neitrāli attiecībā uz kādas konkrētas tehnoloģijas izmantošanu salīdzinājumā ar citu tehnoloģiju. Tādēļ ir jāizvairās no atsaucēm uz konkrētu sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veidu. SVT tirgus infrastruktūru operatoriem būtu jānodrošina, ka tie spēj izpildīt visas piemērojamās prasības neatkarīgi no izmantotās tehnoloģijas.

| (10) | Lai nodrošinātu, ka tirgus dalībniekiem ir regulatīvā telpa, kurā veikt inovāciju, lai tiktu ievērotas tādas vērtības kā pārredzamība, taisnīgums, stabilitāte, ieguldītāju aizsardzība, pārskatatbildība un tirgus integritāte un lai nodrošinātu privātuma un personas datu aizsardzību, ko garantē Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pants, šīs regulas piemērošanā būtu jāņem vērā tehnoloģiju neitralitātes, proporcionalitātes un vienlīdzīgu konkurences apstākļu princips, kā arī princips “vienāda darbība, vienādi riski, vienādi noteikumi”. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu, ka tirgus dalībniekiem ir regulatīvā telpa, kurā veikt inovāciju, lai tiktu ievērotas tādas vērtības kā pārredzamība, taisnīgums, stabilitāte, ieguldītāju aizsardzība, pārskatatbildība un tirgus integritāte un lai nodrošinātu privātuma un personas datu aizsardzību, ko garantē Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pants, šīs regulas piemērošanā būtu jāņem vērā tehnoloģiju neitralitātes, proporcionalitātes un vienlīdzīgu konkurences apstākļu princips, kā arī princips “vienāda darbība, vienādi riski, vienādi noteikumi”.

| (11) | Piekļuve izmēģinājuma režīmam būtu jādod ne tikai vēsturiskajiem uzņēmumiem, bet tai vajadzētu būt atvērtai arī jaunpienācējiem. Struktūra, kas nav saņēmusi atļauju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 vai Direktīvu 2014/65/ES, varētu pieteikties atļaujas saņemšanai, attiecīgi, saskaņā ar minēto regulu vai saskaņā ar minēto direktīvu un vienlaikus pieteikties īpašas atļaujas saņemšanai saskaņā ar šo regulu. Šādos gadījumos kompetentajai iestādei nebūtu jāvērtē, vai šāda struktūra atbilst Regulas (ES) Nr. 909/2014 vai Direktīvas 2014/65/ES prasībām, kuru sakarā ir pieprasīts atbrīvojums saskaņā ar šo regulu. Šādām struktūrām vajadzētu būt iespējai uzturēt SVT tirgus infrastruktūras tikai saskaņā ar šo regulu, un to atļauja būtu jāatsauc, līdzko ir beidzies to īpašās atļaujas termiņš, ja vien minētās struktūras neiesniedz pilnīgu atļaujas pieprasījumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 vai saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES. |
| --- | --- |

(11)

Piekļuve izmēģinājuma režīmam būtu jādod ne tikai vēsturiskajiem uzņēmumiem, bet tai vajadzētu būt atvērtai arī jaunpienācējiem. Struktūra, kas nav saņēmusi atļauju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 vai Direktīvu 2014/65/ES, varētu pieteikties atļaujas saņemšanai, attiecīgi, saskaņā ar minēto regulu vai saskaņā ar minēto direktīvu un vienlaikus pieteikties īpašas atļaujas saņemšanai saskaņā ar šo regulu. Šādos gadījumos kompetentajai iestādei nebūtu jāvērtē, vai šāda struktūra atbilst Regulas (ES) Nr. 909/2014 vai Direktīvas 2014/65/ES prasībām, kuru sakarā ir pieprasīts atbrīvojums saskaņā ar šo regulu. Šādām struktūrām vajadzētu būt iespējai uzturēt SVT tirgus infrastruktūras tikai saskaņā ar šo regulu, un to atļauja būtu jāatsauc, līdzko ir beidzies to īpašās atļaujas termiņš, ja vien minētās struktūras neiesniedz pilnīgu atļaujas pieprasījumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 vai saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES.

| (12) | SVT tirgus infrastruktūras koncepcija ietver SVT daudzpusējas tirdzniecības sistēmas (SVT DTS), SVT norēķinu sistēmas (SVT NS) un SVT tirdzniecības un norēķinu sistēmas (SVT TNS). SVT tirgus infrastruktūrām vajadzētu spēt sadarboties ar citiem tirgus dalībniekiem, lai dažādos finanšu pakalpojumu vērtības ķēdes posmos testētu inovatīvus risinājumus, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija. |
| --- | --- |

(12)

SVT tirgus infrastruktūras koncepcija ietver SVT daudzpusējas tirdzniecības sistēmas (SVT DTS), SVT norēķinu sistēmas (SVT NS) un SVT tirdzniecības un norēķinu sistēmas (SVT TNS). SVT tirgus infrastruktūrām vajadzētu spēt sadarboties ar citiem tirgus dalībniekiem, lai dažādos finanšu pakalpojumu vērtības ķēdes posmos testētu inovatīvus risinājumus, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija.

| (13) | SVT DTS vajadzētu būt daudzpusējai tirdzniecības sistēmai, ko uztur ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators, kas saņēmis atļauju saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES un kas ir saņēmis īpašu atļauju saskaņā ar šo regulu. Kredītiestādei, kas saņēmusi atļauju saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES un kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai veic ieguldījumu darbības, būtu jāļauj būt SVT DTS operatoram vienīgi tad, ja tā ir saņēmusi ieguldījumu brokeru sabiedrības vai tirgus operatora atļauju saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES. Uz SVT DTS un to operatoriem būtu jāattiecas visām prasībām, ko piemēro daudzpusējām tirdzniecības sistēmām un to operatoriem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 (12), saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES vai saskaņā ar jebkuriem citiem piemērojamiem Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktiem, izņemot prasības, no kuru izpildes kompetentā iestāde ir piešķīrusi atbrīvojumu saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(13)

SVT DTS vajadzētu būt daudzpusējai tirdzniecības sistēmai, ko uztur ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators, kas saņēmis atļauju saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES un kas ir saņēmis īpašu atļauju saskaņā ar šo regulu. Kredītiestādei, kas saņēmusi atļauju saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES un kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai veic ieguldījumu darbības, būtu jāļauj būt SVT DTS operatoram vienīgi tad, ja tā ir saņēmusi ieguldījumu brokeru sabiedrības vai tirgus operatora atļauju saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES. Uz SVT DTS un to operatoriem būtu jāattiecas visām prasībām, ko piemēro daudzpusējām tirdzniecības sistēmām un to operatoriem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 (12), saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES vai saskaņā ar jebkuriem citiem piemērojamiem Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktiem, izņemot prasības, no kuru izpildes kompetentā iestāde ir piešķīrusi atbrīvojumu saskaņā ar šo regulu.

| (14) | Sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošana, visus darījumus iegrāmatojot sadalītajā virsgrāmatā, var paātrināt un apvienot tirdzniecību un norēķinus tiktāl, ka tie notiek gandrīz reāllaikā, un varētu ļaut apvienot tirdzniecības un pēctirdzniecības pakalpojumus un darbības. Tomēr, ņemot vērā politikas izvēles, kas saistītas ar riska specializāciju un nošķiršanu nolūkā sekmēt konkurenci, pašreizējie noteikumi neparedz tirdzniecības un pēctirdzniecības darbību apvienošanu vienā struktūrā neatkarīgi no izmantotās tehnoloģijas. Izmēģinājuma režīmam nebūtu jārada precedents, kas attaisnotu tirdzniecības un pēctirdzniecības darbību nodalīšanas un finanšu tirgus infrastruktūru jomas fundamentālas izmaiņas. Tomēr, ņemot vērā iespējamos ieguvumus no sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas tirdzniecības un norēķinu apvienošanas ziņā, ir pamatoti izmēģinājuma režīmā paredzēt speciālu SVT tirgus infrastruktūru, proti, SVT TNS, kura apvieno darbības, ko parasti veic daudzpusējas tirdzniecības sistēmas un vērtspapīru norēķinu sistēmas. |
| --- | --- |

(14)

Sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošana, visus darījumus iegrāmatojot sadalītajā virsgrāmatā, var paātrināt un apvienot tirdzniecību un norēķinus tiktāl, ka tie notiek gandrīz reāllaikā, un varētu ļaut apvienot tirdzniecības un pēctirdzniecības pakalpojumus un darbības. Tomēr, ņemot vērā politikas izvēles, kas saistītas ar riska specializāciju un nošķiršanu nolūkā sekmēt konkurenci, pašreizējie noteikumi neparedz tirdzniecības un pēctirdzniecības darbību apvienošanu vienā struktūrā neatkarīgi no izmantotās tehnoloģijas. Izmēģinājuma režīmam nebūtu jārada precedents, kas attaisnotu tirdzniecības un pēctirdzniecības darbību nodalīšanas un finanšu tirgus infrastruktūru jomas fundamentālas izmaiņas. Tomēr, ņemot vērā iespējamos ieguvumus no sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas tirdzniecības un norēķinu apvienošanas ziņā, ir pamatoti izmēģinājuma režīmā paredzēt speciālu SVT tirgus infrastruktūru, proti, SVT TNS, kura apvieno darbības, ko parasti veic daudzpusējas tirdzniecības sistēmas un vērtspapīru norēķinu sistēmas.

| (15) | SVT TNS vajadzētu būt vai nu SVT DTS, kas apvieno SVT DTS un SVT NS sniegtos pakalpojumus un kas būtu jāuztur ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai tirgus operatoram, kuri saņēmuši īpašu atļauju uzturēt SVT TNS saskaņā ar šo regulu, vai arī tai vajadzētu būt SVT NS, kas apvieno SVT DTS un SVT NS sniegtos pakalpojumus un kas būtu jāuztur CVD, kurš saņēmis īpašu atļauju uzturēt SVT TNS saskaņā ar šo regulu. Kredītiestādei, kas saņēmusi atļauju saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES un kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai veic ieguldījumu darbības, būtu jāļauj būt SVT TNS operatoram vienīgi tad, ja tā ir saņēmusi ieguldījumu brokeru sabiedrības vai tirgus operatora atļauju saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES. Uz ieguldījumu brokeru sabiedrību vai tirgus operatoru, kas uztur SVT TNS, būtu jāattiecas prasībām, ko piemēro SVT DTS, un uz CVD, kas uztur SVT TNS, būtu jāattiecas prasībām, ko piemēro SVT NS. Tā kā SVT TNS ļautu ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai tirgus operatoram sniegt arī norēķinu pakalpojumus un ļautu CVD sniegt arī tirdzniecības pakalpojumus, ir nepieciešams, lai arī ieguldījumu brokeru sabiedrības vai tirgus operatori pildītu prasības, kas piemērojamas SVT NS, un lai CVD pildītu prasības, kas piemērojamas SVT DTS. Tā kā uz CVD, kad tie sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai veic darbības saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014, neattiecas konkrētas atļauju piešķiršanas un organizatoriskas prasības saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, ir lietderīgi izmantot līdzīgu pieeju izmēģinājuma režīmā gan attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām, gan tirgus operatoriem un CVD, kas uztur SVT TNS. Tāpēc ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators, kas uztur SVT TNS, būtu jāatbrīvo no noteiktām atļauju piešķiršanas un organizatoriskām prasībām, kuras paredzētas Regulā (ES) Nr. 909/2014, jo ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai tirgus operatoram būs jāizpilda Direktīvā 2014/65/ES noteiktās atļauju piešķiršanas un organizatoriskās prasības. Savukārt CVD, kas uztur SVT TNS, būtu jāatbrīvo no noteiktām atļauju piešķiršanas un organizatoriskām prasībām, kas paredzētas Direktīvā 2014/65/ES, jo šim CVD būs jāizpilda Regulā (ES) Nr. 909/2014 noteiktās atļauju piešķiršanas un organizatoriskās prasības. Šādiem atbrīvojumiem vajadzētu būt pagaidu atbrīvojumiem, un tie nebūtu jāpiemēro SVT tirgus infrastruktūrai, kas darbojas ārpus izmēģinājuma režīma. EVTI būtu jāspēj novērtēt saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 pieņemtos tehniskos standartus par uzskaiti un operacionālajiem riskiem, lai nodrošinātu, ka tos proporcionāli piemēro ieguldījumu brokeru sabiedrībām vai tirgus operatoriem, kas uztur SVT TNS. |
| --- | --- |

(15)

SVT TNS vajadzētu būt vai nu SVT DTS, kas apvieno SVT DTS un SVT NS sniegtos pakalpojumus un kas būtu jāuztur ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai tirgus operatoram, kuri saņēmuši īpašu atļauju uzturēt SVT TNS saskaņā ar šo regulu, vai arī tai vajadzētu būt SVT NS, kas apvieno SVT DTS un SVT NS sniegtos pakalpojumus un kas būtu jāuztur CVD, kurš saņēmis īpašu atļauju uzturēt SVT TNS saskaņā ar šo regulu. Kredītiestādei, kas saņēmusi atļauju saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES un kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai veic ieguldījumu darbības, būtu jāļauj būt SVT TNS operatoram vienīgi tad, ja tā ir saņēmusi ieguldījumu brokeru sabiedrības vai tirgus operatora atļauju saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES. Uz ieguldījumu brokeru sabiedrību vai tirgus operatoru, kas uztur SVT TNS, būtu jāattiecas prasībām, ko piemēro SVT DTS, un uz CVD, kas uztur SVT TNS, būtu jāattiecas prasībām, ko piemēro SVT NS. Tā kā SVT TNS ļautu ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai tirgus operatoram sniegt arī norēķinu pakalpojumus un ļautu CVD sniegt arī tirdzniecības pakalpojumus, ir nepieciešams, lai arī ieguldījumu brokeru sabiedrības vai tirgus operatori pildītu prasības, kas piemērojamas SVT NS, un lai CVD pildītu prasības, kas piemērojamas SVT DTS. Tā kā uz CVD, kad tie sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai veic darbības saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014, neattiecas konkrētas atļauju piešķiršanas un organizatoriskas prasības saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, ir lietderīgi izmantot līdzīgu pieeju izmēģinājuma režīmā gan attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām, gan tirgus operatoriem un CVD, kas uztur SVT TNS. Tāpēc ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators, kas uztur SVT TNS, būtu jāatbrīvo no noteiktām atļauju piešķiršanas un organizatoriskām prasībām, kuras paredzētas Regulā (ES) Nr. 909/2014, jo ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai tirgus operatoram būs jāizpilda Direktīvā 2014/65/ES noteiktās atļauju piešķiršanas un organizatoriskās prasības. Savukārt CVD, kas uztur SVT TNS, būtu jāatbrīvo no noteiktām atļauju piešķiršanas un organizatoriskām prasībām, kas paredzētas Direktīvā 2014/65/ES, jo šim CVD būs jāizpilda Regulā (ES) Nr. 909/2014 noteiktās atļauju piešķiršanas un organizatoriskās prasības. Šādiem atbrīvojumiem vajadzētu būt pagaidu atbrīvojumiem, un tie nebūtu jāpiemēro SVT tirgus infrastruktūrai, kas darbojas ārpus izmēģinājuma režīma. EVTI būtu jāspēj novērtēt saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 pieņemtos tehniskos standartus par uzskaiti un operacionālajiem riskiem, lai nodrošinātu, ka tos proporcionāli piemēro ieguldījumu brokeru sabiedrībām vai tirgus operatoriem, kas uztur SVT TNS.

| (16) | SVT TNS operatoriem vajadzētu spēt pieprasīt tādus pašus atbrīvojumus kā tie, kas pieejami SVT DTS un SVT NS operatoriem, ar noteikumu, ka tie atbilst ar atbrīvojumiem saistītajiem nosacījumiem un jebkādiem kompensējošiem pasākumiem, ko noteikušas kompetentās iestādes. Uz atbrīvojumiem, kas pieejami SVT TNS, uz jebkādiem nosacījumiem, kas saistīti ar minētajiem atbrīvojumiem, un uz kompensējošiem pasākumiem būtu jāattiecas līdzīgiem apsvērumiem kā tie, kas piemērojami SVT DTS un SVT NS. |
| --- | --- |

(16)

SVT TNS operatoriem vajadzētu spēt pieprasīt tādus pašus atbrīvojumus kā tie, kas pieejami SVT DTS un SVT NS operatoriem, ar noteikumu, ka tie atbilst ar atbrīvojumiem saistītajiem nosacījumiem un jebkādiem kompensējošiem pasākumiem, ko noteikušas kompetentās iestādes. Uz atbrīvojumiem, kas pieejami SVT TNS, uz jebkādiem nosacījumiem, kas saistīti ar minētajiem atbrīvojumiem, un uz kompensējošiem pasākumiem būtu jāattiecas līdzīgiem apsvērumiem kā tie, kas piemērojami SVT DTS un SVT NS.

| (17) | Lai nodrošinātu papildu elastību konkrētu Regulas (ES) Nr. 909/2014 prasību piemērošanā ieguldījumu brokeru sabiedrībām vai tirgus operatoriem, kas uztur SVT TNS, un vienlaikus nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar CVD, kas sniedz norēķinu pakalpojumus saskaņā ar izmēģinājuma režīmu, dažiem atbrīvojumiem no minētās regulas prasībām attiecībā uz pasākumiem, kuru mērķis ir nepieļaut norēķinu neizpildi un risināt jautājumus saistībā ar to, no dalības un pārredzamības prasībām, un no prasībām izmantot noteiktas procedūras saziņai ar dalībniekiem un citām tirgus infrastruktūrām, vajadzētu būt pieejamiem CVD, kas uztur SVT NS vai SVT TNS, un ieguldījumu brokeru sabiedrībām vai tirgus operatoriem, kas uztur SVT TNS. Uz minētajiem atbrīvojumiem būtu jāattiecas nosacījumiem, kas ar tiem saistīti, tostarp dažas minimālās prasības, un jebkādi kompensējoši pasākumi, ko noteikusi kompetentā iestāde, lai sasniegtu tos Regulas (ES) Nr. 909/2014 noteikumu mērķus, attiecībā uz kuriem ir pieprasīts atbrīvojums, nolūkā nodrošināt ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti. SVT TNS operatoram būtu jāpierāda, ka pieprasītais atbrīvojums ir samērīgs un pamatots ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu. |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu papildu elastību konkrētu Regulas (ES) Nr. 909/2014 prasību piemērošanā ieguldījumu brokeru sabiedrībām vai tirgus operatoriem, kas uztur SVT TNS, un vienlaikus nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar CVD, kas sniedz norēķinu pakalpojumus saskaņā ar izmēģinājuma režīmu, dažiem atbrīvojumiem no minētās regulas prasībām attiecībā uz pasākumiem, kuru mērķis ir nepieļaut norēķinu neizpildi un risināt jautājumus saistībā ar to, no dalības un pārredzamības prasībām, un no prasībām izmantot noteiktas procedūras saziņai ar dalībniekiem un citām tirgus infrastruktūrām, vajadzētu būt pieejamiem CVD, kas uztur SVT NS vai SVT TNS, un ieguldījumu brokeru sabiedrībām vai tirgus operatoriem, kas uztur SVT TNS. Uz minētajiem atbrīvojumiem būtu jāattiecas nosacījumiem, kas ar tiem saistīti, tostarp dažas minimālās prasības, un jebkādi kompensējoši pasākumi, ko noteikusi kompetentā iestāde, lai sasniegtu tos Regulas (ES) Nr. 909/2014 noteikumu mērķus, attiecībā uz kuriem ir pieprasīts atbrīvojums, nolūkā nodrošināt ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti. SVT TNS operatoram būtu jāpierāda, ka pieprasītais atbrīvojums ir samērīgs un pamatots ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu.

| (18) | SVT NS vajadzētu būt norēķinu sistēmai, ko uztur CVD, kurš saņēmis atļauju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 un ir saņēmis īpašu atļauju uzturēt SVT NS saskaņā ar šo regulu. Uz SVT NS un CVD, kas to uztur, būtu jāattiecas visām attiecīgajām prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 909/2014 un jebkuros citos piemērojamos Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktos, izņemot prasības, attiecībā uz kurām piešķirts atbrīvojums saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(18)

SVT NS vajadzētu būt norēķinu sistēmai, ko uztur CVD, kurš saņēmis atļauju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 un ir saņēmis īpašu atļauju uzturēt SVT NS saskaņā ar šo regulu. Uz SVT NS un CVD, kas to uztur, būtu jāattiecas visām attiecīgajām prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 909/2014 un jebkuros citos piemērojamos Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktos, izņemot prasības, attiecībā uz kurām piešķirts atbrīvojums saskaņā ar šo regulu.

| (19) | Ja ECB un valstu centrālās bankas vai citas dalībvalstu iestādes, kas veic līdzīgas funkcijas, vai citas publiskas struktūras, kuru pienākumos ir valsts parāda pārvaldība vai kuras iesaistās šādā pārvaldībā Savienībā, uztur SVT NS, tiem nebūtu jāprasa kompetentajai iestādei īpaša atļauja nolūkā saņemt atbrīvojumu saskaņā ar šo regulu, jo šādām struktūrām nav jāziņo kompetentajām iestādēm vai jāpilda to rīkojumi un uz tām attiecas ierobežots prasību kopums saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014. |
| --- | --- |

(19)

Ja ECB un valstu centrālās bankas vai citas dalībvalstu iestādes, kas veic līdzīgas funkcijas, vai citas publiskas struktūras, kuru pienākumos ir valsts parāda pārvaldība vai kuras iesaistās šādā pārvaldībā Savienībā, uztur SVT NS, tiem nebūtu jāprasa kompetentajai iestādei īpaša atļauja nolūkā saņemt atbrīvojumu saskaņā ar šo regulu, jo šādām struktūrām nav jāziņo kompetentajām iestādēm vai jāpilda to rīkojumi un uz tām attiecas ierobežots prasību kopums saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014.

| (20) | Izmēģinājuma režīma izveidei nevajadzētu skart ECB un Eiropas Centrālo banku sistēmā ietilpstošo valstu centrālo banku uzdevumus un pienākumus, kas noteikti Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Protokolā Nr. 4 par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem, veicināt maksājumu sistēmu netraucētu darbību un nodrošināt efektīvas un drošas tīrvērtes un maksājumu sistēmas Savienībā un ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

(20)

Izmēģinājuma režīma izveidei nevajadzētu skart ECB un Eiropas Centrālo banku sistēmā ietilpstošo valstu centrālo banku uzdevumus un pienākumus, kas noteikti Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Protokolā Nr. 4 par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem, veicināt maksājumu sistēmu netraucētu darbību un nodrošināt efektīvas un drošas tīrvērtes un maksājumu sistēmas Savienībā un ar trešām valstīm.

| (21) | Šajā regulā paredzēto uzraudzības pienākumu sadali pamato izmēģinājuma režīma īpašās iezīmes un riski. Tāpēc izmēģinājuma režīma uzraudzības arhitektūra nebūtu jāuzskata par precedentu jebkādiem turpmākiem Savienības tiesību aktiem finanšu pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

(21)

Šajā regulā paredzēto uzraudzības pienākumu sadali pamato izmēģinājuma režīma īpašās iezīmes un riski. Tāpēc izmēģinājuma režīma uzraudzības arhitektūra nebūtu jāuzskata par precedentu jebkādiem turpmākiem Savienības tiesību aktiem finanšu pakalpojumu jomā.

| (22) | SVT tirgus infrastruktūru operatoriem vajadzētu būt atbildīgiem naudas līdzekļu, nodrošinājuma vai SVT finanšu instrumenta zaudējuma gadījumā. SVT tirgus infrastruktūras operatora atbildībai nevajadzētu pārsniegt zaudētā aktīva tirgus vērtību, kāda tā bija brīdī, kad tas tika zaudēts. SVT tirgus infrastruktūras operatoram nevajadzētu būt atbildīgam par notikumiem, kas nav attiecināmi uz operatoru, jo īpaši par visiem gadījumiem, kad operators pierāda, ka tie notikuši neatkarīgi no tā darbībām, tostarp par problēmām, kas rodas tāda ārēja notikuma rezultātā, ko operators nespēj pienācīgi kontrolēt. |
| --- | --- |

(22)

SVT tirgus infrastruktūru operatoriem vajadzētu būt atbildīgiem naudas līdzekļu, nodrošinājuma vai SVT finanšu instrumenta zaudējuma gadījumā. SVT tirgus infrastruktūras operatora atbildībai nevajadzētu pārsniegt zaudētā aktīva tirgus vērtību, kāda tā bija brīdī, kad tas tika zaudēts. SVT tirgus infrastruktūras operatoram nevajadzētu būt atbildīgam par notikumiem, kas nav attiecināmi uz operatoru, jo īpaši par visiem gadījumiem, kad operators pierāda, ka tie notikuši neatkarīgi no tā darbībām, tostarp par problēmām, kas rodas tāda ārēja notikuma rezultātā, ko operators nespēj pienācīgi kontrolēt.

| (23) | Lai būtu iespējama inovācija un eksperimentēšana sakārtotā normatīvajā vidē, vienlaikus saglabājot ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti un finanšu stabilitāti, tirdzniecībai vai iegrāmatošanai SVT tirgus infrastruktūrā būtu jāatļauj tikai akcijas, obligācijas un kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma daļas, uz kurām saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES attiecas atbrīvojums, ko piemēro tikai izpildei. Šajā regulā būtu jānosaka robežvērtības, kuras konkrētās situācijās varētu pazemināt. Jo īpaši nolūkā izvairīties no jebkāda riska finanšu stabilitātei būtu jāierobežo to SVT finanšu instrumentu kopējā tirgus vērtība, kurus atļauj tirgot vai kurus iegrāmato SVT tirgus infrastruktūrā. |
| --- | --- |

(23)

Lai būtu iespējama inovācija un eksperimentēšana sakārtotā normatīvajā vidē, vienlaikus saglabājot ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti un finanšu stabilitāti, tirdzniecībai vai iegrāmatošanai SVT tirgus infrastruktūrā būtu jāatļauj tikai akcijas, obligācijas un kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma daļas, uz kurām saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES attiecas atbrīvojums, ko piemēro tikai izpildei. Šajā regulā būtu jānosaka robežvērtības, kuras konkrētās situācijās varētu pazemināt. Jo īpaši nolūkā izvairīties no jebkāda riska finanšu stabilitātei būtu jāierobežo to SVT finanšu instrumentu kopējā tirgus vērtība, kurus atļauj tirgot vai kurus iegrāmato SVT tirgus infrastruktūrā.

| (24) | Lai sekmētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus finanšu instrumentiem, ko atļauts tirgot tradicionālās tirdzniecības vietās Direktīvas 2014/65/ES nozīmē, un nodrošinātu augstu ieguldītāju aizsardzības, tirgus integritātes un finanšu stabilitātes līmeni, uz SVT finanšu instrumentiem, ko atļauts tirgot SVT DTS vai SVT VNS, būtu jāattiecas Regulas (ES) Nr. 596/2014 noteikumiem, kas aizliedz tirgus ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(24)

Lai sekmētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus finanšu instrumentiem, ko atļauts tirgot tradicionālās tirdzniecības vietās Direktīvas 2014/65/ES nozīmē, un nodrošinātu augstu ieguldītāju aizsardzības, tirgus integritātes un finanšu stabilitātes līmeni, uz SVT finanšu instrumentiem, ko atļauts tirgot SVT DTS vai SVT VNS, būtu jāattiecas Regulas (ES) Nr. 596/2014 noteikumiem, kas aizliedz tirgus ļaunprātīgu izmantošanu.

| (25) | Kompetentajām iestādēm vajadzētu būt atļautam pēc SVT DTS operatora pieprasījuma piešķirt vienu vai vairākus pagaidu atbrīvojumus, ja operators atbilst ar šādiem atbrīvojumiem saistītajiem nosacījumiem un citām papildu prasībām, kas noteiktas šajā regulā, lai pievērstos jauna veida riskiem, ko rada sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošana. SVT DTS operatoram būtu arī jānodrošina atbilstība ikvienam kompensējošam pasākumam, ko kompetentā iestāde noteikusi, lai sasniegtu tā noteikuma mērķus, attiecībā uz kuru tika prasīts atbrīvojums, vai arī lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

(25)

Kompetentajām iestādēm vajadzētu būt atļautam pēc SVT DTS operatora pieprasījuma piešķirt vienu vai vairākus pagaidu atbrīvojumus, ja operators atbilst ar šādiem atbrīvojumiem saistītajiem nosacījumiem un citām papildu prasībām, kas noteiktas šajā regulā, lai pievērstos jauna veida riskiem, ko rada sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošana. SVT DTS operatoram būtu arī jānodrošina atbilstība ikvienam kompensējošam pasākumam, ko kompetentā iestāde noteikusi, lai sasniegtu tā noteikuma mērķus, attiecībā uz kuru tika prasīts atbrīvojums, vai arī lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti.

| (26) | Kompetentajām iestādēm vajadzētu būt atļautam pēc SVT DTS operatora pieprasījuma piešķirt atbrīvojumu no starpniecības pienākuma saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES. Tradicionālās daudzpusējās tirdzniecības sistēmas pašlaik drīkst uzņemt par locekļiem vai dalībniekiem tikai ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes un citas personas, kam ir pietiekams tirdzniecības spējas līmenis un kompetence un kas uztur atbilstošu organizatorisko kārtību un resursus. Turpretī daudzas kriptoaktīvu tirdzniecības platformas piedāvā piekļuvi bez starpniecības un nodrošina tiešu piekļuvi privātajiem ieguldītājiem. Attiecīgi viens no iespējamiem regulatīvajiem traucēkļiem SVT finanšu instrumentu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu attīstībai varētu būt starpniecības pienākums, kas noteikts Direktīvā 2014/65/ES. Tāpēc kompetentajai iestādei vajadzētu būt atļautam pēc SVT DTS operatora pieprasījuma piešķirt pagaidu atbrīvojumu no minētā starpniecības pienākuma, lai sniegtu tiešu piekļuvi privātajiem ieguldītājiem un ļautu tiem veikt darījumus savā vārdā, ar noteikumu, ka ir ieviesti atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ka šādi privātie ieguldītāji izpilda konkrētus nosacījumus un ka minētais operators izpilda jebkādus ieguldītāju aizsardzības papildu pasākumus, ko prasa kompetentā iestāde. Privātie ieguldītāji, kuriem ir tieša piekļuve SVT DTS kā locekļiem vai dalībniekiem saskaņā ar atbrīvojumu no starpniecības pienākuma, nebūtu jāuzskata par ieguldījumu brokeru sabiedrībām Direktīvas 2014/65/ES nozīmē tikai tāpēc, ka viņi ir SVT DTS locekļi vai dalībnieki. |
| --- | --- |

(26)

Kompetentajām iestādēm vajadzētu būt atļautam pēc SVT DTS operatora pieprasījuma piešķirt atbrīvojumu no starpniecības pienākuma saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES. Tradicionālās daudzpusējās tirdzniecības sistēmas pašlaik drīkst uzņemt par locekļiem vai dalībniekiem tikai ieguldījumu brokeru sabiedrības, kredītiestādes un citas personas, kam ir pietiekams tirdzniecības spējas līmenis un kompetence un kas uztur atbilstošu organizatorisko kārtību un resursus. Turpretī daudzas kriptoaktīvu tirdzniecības platformas piedāvā piekļuvi bez starpniecības un nodrošina tiešu piekļuvi privātajiem ieguldītājiem. Attiecīgi viens no iespējamiem regulatīvajiem traucēkļiem SVT finanšu instrumentu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu attīstībai varētu būt starpniecības pienākums, kas noteikts Direktīvā 2014/65/ES. Tāpēc kompetentajai iestādei vajadzētu būt atļautam pēc SVT DTS operatora pieprasījuma piešķirt pagaidu atbrīvojumu no minētā starpniecības pienākuma, lai sniegtu tiešu piekļuvi privātajiem ieguldītājiem un ļautu tiem veikt darījumus savā vārdā, ar noteikumu, ka ir ieviesti atbilstoši aizsardzības pasākumi attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ka šādi privātie ieguldītāji izpilda konkrētus nosacījumus un ka minētais operators izpilda jebkādus ieguldītāju aizsardzības papildu pasākumus, ko prasa kompetentā iestāde. Privātie ieguldītāji, kuriem ir tieša piekļuve SVT DTS kā locekļiem vai dalībniekiem saskaņā ar atbrīvojumu no starpniecības pienākuma, nebūtu jāuzskata par ieguldījumu brokeru sabiedrībām Direktīvas 2014/65/ES nozīmē tikai tāpēc, ka viņi ir SVT DTS locekļi vai dalībnieki.

| (27) | Kompetentajām iestādēm vajadzētu arī būt atļautam pēc SVT DTS operatora pieprasījuma piešķirt atbrīvojumu no Regulā (ES) Nr. 600/2014 paredzētajām prasībām par ziņošanu par darījumiem, ar noteikumu, ka SVT DTS izpilda konkrētus nosacījumus. |
| --- | --- |

(27)

Kompetentajām iestādēm vajadzētu arī būt atļautam pēc SVT DTS operatora pieprasījuma piešķirt atbrīvojumu no Regulā (ES) Nr. 600/2014 paredzētajām prasībām par ziņošanu par darījumiem, ar noteikumu, ka SVT DTS izpilda konkrētus nosacījumus.

| (28) | SVT DTS operatoram, lai tas būtu tiesīgs saņemt atbrīvojumu saskaņā ar šo regulu, būtu jāpierāda, ka prasītais atbrīvojums ir samērīgs un attiecas tikai uz sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu, kā aprakstīts tā darījumdarbības plānā, un ka prasītais atbrīvojums attiecas tikai uz SVT DTS un neattiecas ne uz vienu citu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu, ko uztur tā pati ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators. |
| --- | --- |

(28)

SVT DTS operatoram, lai tas būtu tiesīgs saņemt atbrīvojumu saskaņā ar šo regulu, būtu jāpierāda, ka prasītais atbrīvojums ir samērīgs un attiecas tikai uz sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu, kā aprakstīts tā darījumdarbības plānā, un ka prasītais atbrīvojums attiecas tikai uz SVT DTS un neattiecas ne uz vienu citu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu, ko uztur tā pati ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators.

| (29) | Pēc CVD, kas uztur SVT NS, pieprasījuma kompetentajai iestādei vajadzētu būt ļautam piešķirt vienu vai vairākus pagaidu atbrīvojumus, ja tas ievēro nosacījumus, kas saistīti ar šādu atbrīvojumu, un jebkādas papildu prasības, kas noteiktas šajā regulā, lai pievērstos jauna veida riskiem, ko rada sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošana. CVD, kas uztur SVT NS, būtu arī jānodrošina atbilstība visiem kompensējošiem pasākumiem, ko prasa kompetentā iestāde, lai sasniegtu tā noteikuma mērķus, attiecībā uz kuru pieprasīts atbrīvojums, vai lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

(29)

Pēc CVD, kas uztur SVT NS, pieprasījuma kompetentajai iestādei vajadzētu būt ļautam piešķirt vienu vai vairākus pagaidu atbrīvojumus, ja tas ievēro nosacījumus, kas saistīti ar šādu atbrīvojumu, un jebkādas papildu prasības, kas noteiktas šajā regulā, lai pievērstos jauna veida riskiem, ko rada sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošana. CVD, kas uztur SVT NS, būtu arī jānodrošina atbilstība visiem kompensējošiem pasākumiem, ko prasa kompetentā iestāde, lai sasniegtu tā noteikuma mērķus, attiecībā uz kuru pieprasīts atbrīvojums, vai lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti.

| (30) | Būtu jāļauj piemērot atbrīvojumus attiecībā uz CVD, kuri uztur SVT NS, no konkrētiem Regulas (ES) Nr. 909/2014 noteikumiem, kas varētu radīt regulatīvus šķēršļus SVT NS attīstībai. Piemēram, vajadzētu būt iespējamiem atbrīvojumiem tiktāl, ciktāl minētās regulas noteikumi, kuri attiecas uz CVD un kuros ir atsauces uz jēdzieniem “dematerializēta forma”, “vērtspapīru konts” vai “pārveduma rīkojumi”, nav piemērojami CVD, kuri uztur SVT NS, izņemot prasības attiecībā uz saistību ar CVD, kuras būtu jāpiemēro mutatis mutandis. Attiecībā uz jēdzienu “vērtspapīru konts” atbrīvojumi aptvertu noteikumus par vērtspapīru iegrāmatošanu, emisijas integritāti un kontu nošķiršanu. Tā kā CVD vērtspapīru norēķinu sistēmas uztur, kreditējot un debetējot to dalībnieku vērtspapīru kontus, SVT NS sistēmā ne vienmēr var būt iespējami divkāršā ieraksta vai vairākkārtējā ieraksta uzskaites vērtspapīru konti. Tāpēc attiecībā uz CVD, kas uztur SVT NS, vajadzētu būt iespējamam atbrīvojumam arī no tiem Regulas (ES) Nr. 909/2014 noteikumiem, kuros ir atsauce uz jēdzienu “grāmatojuma forma”, ja šāds atbrīvojums ir vajadzīgs, lai ļautu SVT finanšu instrumentus iegrāmatot sadalītajā virsgrāmatā. Tomēr CVD, kas uztur SVT NS, joprojām būtu jānodrošina SVT finanšu instrumentu emisijas integritāte sadalītajā virsgrāmatā un dažādajiem dalībniekiem piederošo SVT finanšu instrumentu nošķiršana. |
| --- | --- |

(30)

Būtu jāļauj piemērot atbrīvojumus attiecībā uz CVD, kuri uztur SVT NS, no konkrētiem Regulas (ES) Nr. 909/2014 noteikumiem, kas varētu radīt regulatīvus šķēršļus SVT NS attīstībai. Piemēram, vajadzētu būt iespējamiem atbrīvojumiem tiktāl, ciktāl minētās regulas noteikumi, kuri attiecas uz CVD un kuros ir atsauces uz jēdzieniem “dematerializēta forma”, “vērtspapīru konts” vai “pārveduma rīkojumi”, nav piemērojami CVD, kuri uztur SVT NS, izņemot prasības attiecībā uz saistību ar CVD, kuras būtu jāpiemēro mutatis mutandis. Attiecībā uz jēdzienu “vērtspapīru konts” atbrīvojumi aptvertu noteikumus par vērtspapīru iegrāmatošanu, emisijas integritāti un kontu nošķiršanu. Tā kā CVD vērtspapīru norēķinu sistēmas uztur, kreditējot un debetējot to dalībnieku vērtspapīru kontus, SVT NS sistēmā ne vienmēr var būt iespējami divkāršā ieraksta vai vairākkārtējā ieraksta uzskaites vērtspapīru konti. Tāpēc attiecībā uz CVD, kas uztur SVT NS, vajadzētu būt iespējamam atbrīvojumam arī no tiem Regulas (ES) Nr. 909/2014 noteikumiem, kuros ir atsauce uz jēdzienu “grāmatojuma forma”, ja šāds atbrīvojums ir vajadzīgs, lai ļautu SVT finanšu instrumentus iegrāmatot sadalītajā virsgrāmatā. Tomēr CVD, kas uztur SVT NS, joprojām būtu jānodrošina SVT finanšu instrumentu emisijas integritāte sadalītajā virsgrāmatā un dažādajiem dalībniekiem piederošo SVT finanšu instrumentu nošķiršana.

| (31) | Uz CVD, kas uztur SVT NS, vienmēr būtu jāattiecas Regulas (ES) Nr. 909/2014 noteikumiem, saskaņā ar kuriem CVD, kas uztic pakalpojumu vai darbību veikšanu trešai personai kā ārpakalpojumu, joprojām ir pilnībā atbildīgs par visu savu pienākumu izpildi saskaņā ar minēto regulu, un tam ir jānodrošina, ka nekāda ārpakalpojumu izmantošana neizraisa tā atbildības deleģēšanu. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 CVD, kas uztur SVT NS, ir atļauts izmantot ārpakalpojumus kāda pamatpakalpojuma sniegšanai vai darbības veikšanai tikai pēc tam, kad ir saņemta kompetentās iestādes atļauja. Tāpēc CVD, kas uztur SVT NS, vajadzētu būt iespējai pieprasīt atbrīvojumu no minētās prasības saņemt atļauju, ja CVD pierāda, ka šī prasība ir nesaderīga ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu, kā paredzēts tā darījumdarbības plānā. Tādu uzdevumu deleģēšana, kas attiecas uz SVT NS darbību vai sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu norēķinu veikšanai, nebūtu jāuzskata par ārpakalpojumiem Regulas (ES) Nr. 909/2014 nozīmē. |
| --- | --- |

(31)

Uz CVD, kas uztur SVT NS, vienmēr būtu jāattiecas Regulas (ES) Nr. 909/2014 noteikumiem, saskaņā ar kuriem CVD, kas uztic pakalpojumu vai darbību veikšanu trešai personai kā ārpakalpojumu, joprojām ir pilnībā atbildīgs par visu savu pienākumu izpildi saskaņā ar minēto regulu, un tam ir jānodrošina, ka nekāda ārpakalpojumu izmantošana neizraisa tā atbildības deleģēšanu. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 CVD, kas uztur SVT NS, ir atļauts izmantot ārpakalpojumus kāda pamatpakalpojuma sniegšanai vai darbības veikšanai tikai pēc tam, kad ir saņemta kompetentās iestādes atļauja. Tāpēc CVD, kas uztur SVT NS, vajadzētu būt iespējai pieprasīt atbrīvojumu no minētās prasības saņemt atļauju, ja CVD pierāda, ka šī prasība ir nesaderīga ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu, kā paredzēts tā darījumdarbības plānā. Tādu uzdevumu deleģēšana, kas attiecas uz SVT NS darbību vai sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu norēķinu veikšanai, nebūtu jāuzskata par ārpakalpojumiem Regulas (ES) Nr. 909/2014 nozīmē.

| (32) | Pienākums izmantot kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības starpniecību, lai novērstu to, ka privātie ieguldītāji iegūst tiešu piekļuvi CVD uzturētajām norēķinu un piegādes sistēmām, varētu radīt regulatīvu šķērsli alternatīvu norēķinu modeļu attīstīšanai, kuri balstīti uz sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju, kas atļauj tiešu piekļuvi privātajiem ieguldītājiem. Tāpēc būtu jāpieļauj atbrīvojums attiecībā uz CVD, kuri uztur SVT NS, tādā nozīmē, ka jāuzskata, ka jēdziens “dalībnieks” Direktīvā 98/26/EK ar dažiem nosacījumiem ietver citas personas, kas nav minētas minētajā direktīvā. Prasot atbrīvojumu no Regulā (ES) Nr. 909/2014 noteiktā starpniecības pienākuma, CVD, kas uztur SVT NS, būtu jānodrošina, ka personas, kuras uzņem par dalībniekiem, atbilst konkrētiem nosacījumiem. CVD, kas uztur SVT NS, būtu jānodrošina, ka tā dalībniekiem ir pietiekams spēju, kompetences, pieredzes un zināšanu līmenis saistībā ar pēctirdzniecības darbībām un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbību. |
| --- | --- |

(32)

Pienākums izmantot kredītiestādes vai ieguldījumu brokeru sabiedrības starpniecību, lai novērstu to, ka privātie ieguldītāji iegūst tiešu piekļuvi CVD uzturētajām norēķinu un piegādes sistēmām, varētu radīt regulatīvu šķērsli alternatīvu norēķinu modeļu attīstīšanai, kuri balstīti uz sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju, kas atļauj tiešu piekļuvi privātajiem ieguldītājiem. Tāpēc būtu jāpieļauj atbrīvojums attiecībā uz CVD, kuri uztur SVT NS, tādā nozīmē, ka jāuzskata, ka jēdziens “dalībnieks” Direktīvā 98/26/EK ar dažiem nosacījumiem ietver citas personas, kas nav minētas minētajā direktīvā. Prasot atbrīvojumu no Regulā (ES) Nr. 909/2014 noteiktā starpniecības pienākuma, CVD, kas uztur SVT NS, būtu jānodrošina, ka personas, kuras uzņem par dalībniekiem, atbilst konkrētiem nosacījumiem. CVD, kas uztur SVT NS, būtu jānodrošina, ka tā dalībniekiem ir pietiekams spēju, kompetences, pieredzes un zināšanu līmenis saistībā ar pēctirdzniecības darbībām un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbību.

| (33) | Struktūras, kas ir tiesīgas piedalīties CVD saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014, atbilst struktūrām, kas ir tiesīgas piedalīties vērtspapīru norēķinu sistēmā, kura ir izraudzīta un par kuru ir paziņots saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK, jo Regula (ES) Nr. 909/2014 nosaka, ka vērtspapīru norēķinu sistēmas, ko uztur CVD, ir jāizraugās un par tām jāpaziņo saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK. Attiecīgi vērtspapīru norēķinu sistēma, kas balstīta uz sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju un kas piesakās atbrīvojumam no Regulā (ES) Nr. 909/2014 noteiktajām dalības prasībām, nebūtu atbilstoša Direktīvā 98/26/EK noteiktajām dalības prasībām. Līdz ar to minēto vērtspapīru norēķinu sistēmu nevar izraudzīt un par to paziņot saskaņā ar minēto direktīvu, un šā iemesla dēļ to šajā regulā nesauc par “SVT vērtspapīru norēķinu sistēmu”, bet gan par SVT NS. Šajā regulā būtu jāļauj CVD uzturēt SVT NS, kas nav kvalificējama kā vērtspapīru norēķinu sistēma, kura izraudzīta saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK, un vajadzētu būt pieejamam atbrīvojumam no Regulas (ES) Nr. 909/2014 noteikumiem par norēķinu galīgumu, ievērojot konkrētus kompensējošus pasākumus, tostarp kompensējošus pasākumus, lai mazinātu maksātnespējas radītos riskus, jo Direktīvā 98/26/EK paredzētie maksātnespējas aizsardzības pasākumi netiek piemēroti. Tomēr šāds atbrīvojums neliegtu izraudzīt un paziņot par vērtspapīru norēķinu sistēmu, kura izraudzīta saskaņā ar minēto direktīvu, SVT NS, kas atbilst visām Direktīvā 98/26/EK noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(33)

Struktūras, kas ir tiesīgas piedalīties CVD saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014, atbilst struktūrām, kas ir tiesīgas piedalīties vērtspapīru norēķinu sistēmā, kura ir izraudzīta un par kuru ir paziņots saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK, jo Regula (ES) Nr. 909/2014 nosaka, ka vērtspapīru norēķinu sistēmas, ko uztur CVD, ir jāizraugās un par tām jāpaziņo saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK. Attiecīgi vērtspapīru norēķinu sistēma, kas balstīta uz sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju un kas piesakās atbrīvojumam no Regulā (ES) Nr. 909/2014 noteiktajām dalības prasībām, nebūtu atbilstoša Direktīvā 98/26/EK noteiktajām dalības prasībām. Līdz ar to minēto vērtspapīru norēķinu sistēmu nevar izraudzīt un par to paziņot saskaņā ar minēto direktīvu, un šā iemesla dēļ to šajā regulā nesauc par “SVT vērtspapīru norēķinu sistēmu”, bet gan par SVT NS. Šajā regulā būtu jāļauj CVD uzturēt SVT NS, kas nav kvalificējama kā vērtspapīru norēķinu sistēma, kura izraudzīta saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK, un vajadzētu būt pieejamam atbrīvojumam no Regulas (ES) Nr. 909/2014 noteikumiem par norēķinu galīgumu, ievērojot konkrētus kompensējošus pasākumus, tostarp kompensējošus pasākumus, lai mazinātu maksātnespējas radītos riskus, jo Direktīvā 98/26/EK paredzētie maksātnespējas aizsardzības pasākumi netiek piemēroti. Tomēr šāds atbrīvojums neliegtu izraudzīt un paziņot par vērtspapīru norēķinu sistēmu, kura izraudzīta saskaņā ar minēto direktīvu, SVT NS, kas atbilst visām Direktīvā 98/26/EK noteiktajām prasībām.

| (34) | Regula (ES) Nr. 909/2014 mudina veikt norēķinus par darījumiem ar centrālās bankas naudas līdzekļiem. Ja naudas maksājumu norēķini ar centrālās bankas naudas līdzekļiem ir nepraktiski un nepieejami, vajadzētu būt iespējai norēķinus veikt, izmantojot CVD paša kontus saskaņā ar minēto regulu vai izmantojot kredītiestādē atvērtus kontus (“komercbankas naudas līdzekļi”). Tomēr šo noteikumu var būt grūti piemērot attiecībā uz CVD, kas uztur SVT NS, jo CVD būtu jāveic darbības naudas kontos vienlaikus ar vērtspapīru piegādes iegrāmatošanu sadalītajā virsgrāmatā. Tāpēc attiecībā uz CVD, kuri uztur SVT NS, būtu jāatļauj pagaidu atbrīvojums no minētās regulas noteikuma par norēķiniem naudā, lai izmēģinājuma režīmā attīstītu inovatīvus risinājumus, atvieglojot piekļuvi komercbanku naudas līdzekļiem vai “e-naudas žetonu” izmantošanu. Norēķinus ar centrālās bankas naudas līdzekļiem varētu uzskatīt par nepraktiskiem un nepieejamiem, ja norēķini ar centrālās bankas naudas līdzekļiem sadalītajā virsgrāmatā nav pieejami. |
| --- | --- |

(34)

Regula (ES) Nr. 909/2014 mudina veikt norēķinus par darījumiem ar centrālās bankas naudas līdzekļiem. Ja naudas maksājumu norēķini ar centrālās bankas naudas līdzekļiem ir nepraktiski un nepieejami, vajadzētu būt iespējai norēķinus veikt, izmantojot CVD paša kontus saskaņā ar minēto regulu vai izmantojot kredītiestādē atvērtus kontus (“komercbankas naudas līdzekļi”). Tomēr šo noteikumu var būt grūti piemērot attiecībā uz CVD, kas uztur SVT NS, jo CVD būtu jāveic darbības naudas kontos vienlaikus ar vērtspapīru piegādes iegrāmatošanu sadalītajā virsgrāmatā. Tāpēc attiecībā uz CVD, kuri uztur SVT NS, būtu jāatļauj pagaidu atbrīvojums no minētās regulas noteikuma par norēķiniem naudā, lai izmēģinājuma režīmā attīstītu inovatīvus risinājumus, atvieglojot piekļuvi komercbanku naudas līdzekļiem vai “e-naudas žetonu” izmantošanu. Norēķinus ar centrālās bankas naudas līdzekļiem varētu uzskatīt par nepraktiskiem un nepieejamiem, ja norēķini ar centrālās bankas naudas līdzekļiem sadalītajā virsgrāmatā nav pieejami.

| (35) | Izņemot prasības, kas ir izrādījušās praktiski neizpildāmas sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju vidē, prasības, kas saistītas ar norēķiniem naudā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014, joprojām ir piemērojamas ārpus izmēģinājuma režīma. Tāpēc SVT tirgus infrastruktūras operatoriem savos darījumdarbības plānos būtu jāapraksta, kā tie plāno ievērot Regulas (ES) Nr. 909/2014 IV sadaļas noteikumus gadījumā, ja tie izstājas no izmēģinājuma režīma. |
| --- | --- |

(35)

Izņemot prasības, kas ir izrādījušās praktiski neizpildāmas sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju vidē, prasības, kas saistītas ar norēķiniem naudā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014, joprojām ir piemērojamas ārpus izmēģinājuma režīma. Tāpēc SVT tirgus infrastruktūras operatoriem savos darījumdarbības plānos būtu jāapraksta, kā tie plāno ievērot Regulas (ES) Nr. 909/2014 IV sadaļas noteikumus gadījumā, ja tie izstājas no izmēģinājuma režīma.

| (36) | Regulā (ES) Nr. 909/2014 ir noteikts, ka CVD ir nediskriminējošā un pārredzamā veidā jāsniedz piekļuve citam CVD vai citām tirgus infrastruktūrām. Sniegt piekļuvi CVD, kas uztur SVT NS, var būt tehniski problemātiskāk, sarežģītāk vai grūtāk, jo mantoto sistēmu sadarbspēja ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju vēl nav pārbaudīta. Tādēļ vajadzētu būt arī iespējamam piešķirt SVT NS atbrīvojumu no minētās prasības, ja tā pierāda, ka šīs prasības piemērošana ir nesaderīga ar SVT NS darbības mērogu. |
| --- | --- |

(36)

Regulā (ES) Nr. 909/2014 ir noteikts, ka CVD ir nediskriminējošā un pārredzamā veidā jāsniedz piekļuve citam CVD vai citām tirgus infrastruktūrām. Sniegt piekļuvi CVD, kas uztur SVT NS, var būt tehniski problemātiskāk, sarežģītāk vai grūtāk, jo mantoto sistēmu sadarbspēja ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju vēl nav pārbaudīta. Tādēļ vajadzētu būt arī iespējamam piešķirt SVT NS atbrīvojumu no minētās prasības, ja tā pierāda, ka šīs prasības piemērošana ir nesaderīga ar SVT NS darbības mērogu.

| (37) | Neatkarīgi no prasības, attiecībā uz kuru tiek prasīts atbrīvojums, CVD, kas uztur SVT NS, būtu jāpierāda, ka pieprasītais atbrīvojums ir samērīgs un pamatots ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu. Atbrīvojumam būtu jāattiecas tikai uz SVT NS, un tam nebūtu jāattiecas uz citām norēķinu sistēmām, ko uztur tas pats CVD. |
| --- | --- |

(37)

Neatkarīgi no prasības, attiecībā uz kuru tiek prasīts atbrīvojums, CVD, kas uztur SVT NS, būtu jāpierāda, ka pieprasītais atbrīvojums ir samērīgs un pamatots ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu. Atbrīvojumam būtu jāattiecas tikai uz SVT NS, un tam nebūtu jāattiecas uz citām norēķinu sistēmām, ko uztur tas pats CVD.

| (38) | Uz SVT tirgus infrastruktūrām un to operatoriem būtu jāattiecas papildu prasībām salīdzinājumā ar tradicionālajām tirgus infrastruktūrām. Papildu prasības ir nepieciešamas, lai izvairītos no riskiem, kas saistīti ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu vai veidu, kādā SVT tirgus infrastruktūra darbotos. Tāpēc SVT tirgus infrastruktūras operatoram būtu jāizstrādā skaidrs darījumdarbības plāns, kurā sīki izklāstīts, kā tiks izmantota sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija, un piemērojamie juridiskie noteikumi. |
| --- | --- |

(38)

Uz SVT tirgus infrastruktūrām un to operatoriem būtu jāattiecas papildu prasībām salīdzinājumā ar tradicionālajām tirgus infrastruktūrām. Papildu prasības ir nepieciešamas, lai izvairītos no riskiem, kas saistīti ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu vai veidu, kādā SVT tirgus infrastruktūra darbotos. Tāpēc SVT tirgus infrastruktūras operatoram būtu jāizstrādā skaidrs darījumdarbības plāns, kurā sīki izklāstīts, kā tiks izmantota sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija, un piemērojamie juridiskie noteikumi.

| (39) | SVT tirgus infrastruktūru operatoriem būtu jānosaka vai attiecīgā gadījumā jādokumentē noteikumi par tās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbību, kuru tie izmanto, tostarp noteikumi par piekļuvi un pielaidi tirdzniecībai sadalītajā virsgrāmatā, noteikumi par validācijas mezglu dalību, un noteikumi, ar ko risina iespējamos interešu konfliktus, kā arī riska pārvaldības pasākumi. |
| --- | --- |

(39)

SVT tirgus infrastruktūru operatoriem būtu jānosaka vai attiecīgā gadījumā jādokumentē noteikumi par tās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbību, kuru tie izmanto, tostarp noteikumi par piekļuvi un pielaidi tirdzniecībai sadalītajā virsgrāmatā, noteikumi par validācijas mezglu dalību, un noteikumi, ar ko risina iespējamos interešu konfliktus, kā arī riska pārvaldības pasākumi.

| (40) | SVT tirgus infrastruktūras operatoram būtu jānosaka prasība informēt locekļus, dalībniekus, emitentus un klientus par to, kā tas plāno veikt savas darbības un kā sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošana radīs novirzes salīdzinājumā ar to, kā pakalpojumus parasti sniedz tradicionāla daudzpusēja tirdzniecības sistēma vai CVD, kas uztur vērtspapīru norēķinu sistēmu. |
| --- | --- |

(40)

SVT tirgus infrastruktūras operatoram būtu jānosaka prasība informēt locekļus, dalībniekus, emitentus un klientus par to, kā tas plāno veikt savas darbības un kā sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošana radīs novirzes salīdzinājumā ar to, kā pakalpojumus parasti sniedz tradicionāla daudzpusēja tirdzniecības sistēma vai CVD, kas uztur vērtspapīru norēķinu sistēmu.

| (41) | SVT tirgus infrastruktūrai vajadzētu būt ieviestiem īpašiem un stingriem informācijas tehnoloģiju pasākumiem un kiberpasākumiem, kas saistīti ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu. Šādiem pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem ar SVT tirgus infrastruktūras operatora darījumdarbības plāna veidu, mērogu un sarežģītību. Minētajiem pasākumiem arī būtu jānodrošina nepārtrauktība un pastāvīga sniegto pakalpojumu pārredzamība, pieejamība, uzticamība un drošība, tostarp jebkādu izmantoto viedlīgumu uzticamība neatkarīgi no tā, vai minētos viedlīgumus ir radījusi vai nu pati SVT tirgus infrastruktūra, vai trešā persona saskaņā ar ārpakalpojumu sniegšanas procedūrām. SVT tirgus infrastruktūrām būtu arī jānodrošina sadalītajā virsgrāmatā glabāto datu integritāte, drošība, konfidencialitāte, pieejamība un piekļūstamība tiem. SVT tirgus infrastruktūras kompetentajai iestādei vajadzētu būt iespējai pieprasīt revīziju, lai nodrošinātu, ka SVT tirgus infrastruktūras vispārējie informācijas tehnoloģiju pasākumi un kiberpasākumi ir atbilstoši mērķim. Šīs revīzijas izmaksas būtu jāsedz SVT tirgus infrastruktūras operatoram. |
| --- | --- |

(41)

SVT tirgus infrastruktūrai vajadzētu būt ieviestiem īpašiem un stingriem informācijas tehnoloģiju pasākumiem un kiberpasākumiem, kas saistīti ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu. Šādiem pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem ar SVT tirgus infrastruktūras operatora darījumdarbības plāna veidu, mērogu un sarežģītību. Minētajiem pasākumiem arī būtu jānodrošina nepārtrauktība un pastāvīga sniegto pakalpojumu pārredzamība, pieejamība, uzticamība un drošība, tostarp jebkādu izmantoto viedlīgumu uzticamība neatkarīgi no tā, vai minētos viedlīgumus ir radījusi vai nu pati SVT tirgus infrastruktūra, vai trešā persona saskaņā ar ārpakalpojumu sniegšanas procedūrām. SVT tirgus infrastruktūrām būtu arī jānodrošina sadalītajā virsgrāmatā glabāto datu integritāte, drošība, konfidencialitāte, pieejamība un piekļūstamība tiem. SVT tirgus infrastruktūras kompetentajai iestādei vajadzētu būt iespējai pieprasīt revīziju, lai nodrošinātu, ka SVT tirgus infrastruktūras vispārējie informācijas tehnoloģiju pasākumi un kiberpasākumi ir atbilstoši mērķim. Šīs revīzijas izmaksas būtu jāsedz SVT tirgus infrastruktūras operatoram.

| (42) | Ja SVT tirgus infrastruktūras operatora darījumdarbības plāns ietver klientu naudas līdzekļu, piemēram, skaidras naudas vai skaidras naudas ekvivalentu, vai SVT finanšu instrumentu, vai līdzekļu, ko izmanto piekļuvei šādiem SVT finanšu instrumentiem, tostarp šifrēšanas atslēgu veidā, drošu glabāšanu, SVT tirgus infrastruktūrai vajadzētu būt ieviestiem atbilstošiem pasākumiem, kuru mērķis ir aizsargāt minētos aktīvus. SVT tirgus infrastruktūru operatori nedrīkstētu izmantot klientu aktīvus pašu operatoru vārdā, izņemot gadījumus, kad saņemta to klientu iepriekšēja nepārprotama rakstiska piekrišana. SVT tirgus infrastruktūrām klientu naudas līdzekļi, SVT finanšu instrumenti un līdzekļi piekļūšanai šādiem aktīviem būtu jānošķir no saviem vai citu klientu aktīviem. SVT tirgus infrastruktūru vispārējiem informācijas tehnoloģiju pasākumiem un kiberpasākumiem būtu jānodrošina, ka klientu aktīvi ir pasargāti no krāpšanas, kiberuzbrukumiem un citiem nopietniem darbības traucējumiem. |
| --- | --- |

(42)

Ja SVT tirgus infrastruktūras operatora darījumdarbības plāns ietver klientu naudas līdzekļu, piemēram, skaidras naudas vai skaidras naudas ekvivalentu, vai SVT finanšu instrumentu, vai līdzekļu, ko izmanto piekļuvei šādiem SVT finanšu instrumentiem, tostarp šifrēšanas atslēgu veidā, drošu glabāšanu, SVT tirgus infrastruktūrai vajadzētu būt ieviestiem atbilstošiem pasākumiem, kuru mērķis ir aizsargāt minētos aktīvus. SVT tirgus infrastruktūru operatori nedrīkstētu izmantot klientu aktīvus pašu operatoru vārdā, izņemot gadījumus, kad saņemta to klientu iepriekšēja nepārprotama rakstiska piekrišana. SVT tirgus infrastruktūrām klientu naudas līdzekļi, SVT finanšu instrumenti un līdzekļi piekļūšanai šādiem aktīviem būtu jānošķir no saviem vai citu klientu aktīviem. SVT tirgus infrastruktūru vispārējiem informācijas tehnoloģiju pasākumiem un kiberpasākumiem būtu jānodrošina, ka klientu aktīvi ir pasargāti no krāpšanas, kiberuzbrukumiem un citiem nopietniem darbības traucējumiem.

| (43) | Brīdī, kad tiek piešķirta īpašā atļauja, SVT tirgus infrastruktūru operatoriem vajadzētu būt arī ieviestai ticamai izejas stratēģijai gadījumā, ja izmēģinājuma režīms tiek izbeigts, īpašā atļauja vai daži no piešķirtajiem atbrīvojumiem tiek atsaukti vai tiek pārsniegtas šajā regulā noteiktās robežvērtības. Minētajā stratēģijā būtu jāiekļauj to sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbību pāreja uz tradicionālajām tirgus infrastruktūrām vai atgriešanās pie tām. Šajā nolūkā SVT TNS jaunpienācējiem vai SVT TNS operatoriem, kas neuztur tradicionālu tirgus infrastruktūru, uz kuru tie varētu pārvest SVT finanšu instrumentus, būtu jācenšas noslēgt vienošanās ar tradicionālu tirgus infrastruktūru operatoriem. Tas ir īpaši svarīgi SVT finanšu instrumentu iegrāmatošanai. Tāpēc uz CVD būtu jāattiecas noteiktām prasībām ieviest šādus pasākumus. Turklāt CVD būtu jānoslēdz šādas vienošanās nediskriminējošā veidā un būtu jāspēj iekasēt saprātīgu komerciālu maksu, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām. |
| --- | --- |

(43)

Brīdī, kad tiek piešķirta īpašā atļauja, SVT tirgus infrastruktūru operatoriem vajadzētu būt arī ieviestai ticamai izejas stratēģijai gadījumā, ja izmēģinājuma režīms tiek izbeigts, īpašā atļauja vai daži no piešķirtajiem atbrīvojumiem tiek atsaukti vai tiek pārsniegtas šajā regulā noteiktās robežvērtības. Minētajā stratēģijā būtu jāiekļauj to sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbību pāreja uz tradicionālajām tirgus infrastruktūrām vai atgriešanās pie tām. Šajā nolūkā SVT TNS jaunpienācējiem vai SVT TNS operatoriem, kas neuztur tradicionālu tirgus infrastruktūru, uz kuru tie varētu pārvest SVT finanšu instrumentus, būtu jācenšas noslēgt vienošanās ar tradicionālu tirgus infrastruktūru operatoriem. Tas ir īpaši svarīgi SVT finanšu instrumentu iegrāmatošanai. Tāpēc uz CVD būtu jāattiecas noteiktām prasībām ieviest šādus pasākumus. Turklāt CVD būtu jānoslēdz šādas vienošanās nediskriminējošā veidā un būtu jāspēj iekasēt saprātīgu komerciālu maksu, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām.

| (44) | Īpašajai atļaujai, ko piešķir SVT tirgus infrastruktūras operatoram, visumā būtu jāatbilst tām pašām procedūrām, kādas ievēro, piešķirot atļaujas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 vai Direktīvu 2014/65/ES. Tomēr, piesakoties īpašās atļaujas saņemšanai saskaņā ar šo regulu, pieteikuma iesniedzējam būtu jānorāda atbrīvojumi, ko tas pieprasa. Kompetentajai iestādei pirms īpašās atļaujas piešķiršanas SVT tirgus infrastruktūrai būtu jāsniedz EVTI visa attiecīgā informācija. Vajadzības gadījumā EVTI būtu jāsniedz nesaistošs atzinums par pieprasītajiem atbrīvojumiem vai par sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanas atbilstību šīs regulas mērķiem. Šāds nesaistošs atzinums nebūtu jāuzskata par atzinumu Regulas (ES) Nr. 1095/2010 nozīmē. Sagatavojot atzinumu, EVTI būtu jāapspriežas ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm. EVTI ar tās nesaistošo atzinumu būtu jātiecas nodrošināt ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti un finanšu stabilitāti. Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un godīgu konkurenci visā iekšējā tirgū, EVTI nesaistošajam atzinumam un pamatnostādnēm vajadzētu būt vērstiem uz to, lai nodrošinātu to atbrīvojumu konsekvenci un proporcionalitāti, kurus piešķīrušas dažādas kompetentās iestādes visā Savienībā, tostarp, kad šīs regulas nolūkos tiek izvērtēta operatoru izmantoto dažādo sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veidu atbilstība. |
| --- | --- |

(44)

Īpašajai atļaujai, ko piešķir SVT tirgus infrastruktūras operatoram, visumā būtu jāatbilst tām pašām procedūrām, kādas ievēro, piešķirot atļaujas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 vai Direktīvu 2014/65/ES. Tomēr, piesakoties īpašās atļaujas saņemšanai saskaņā ar šo regulu, pieteikuma iesniedzējam būtu jānorāda atbrīvojumi, ko tas pieprasa. Kompetentajai iestādei pirms īpašās atļaujas piešķiršanas SVT tirgus infrastruktūrai būtu jāsniedz EVTI visa attiecīgā informācija. Vajadzības gadījumā EVTI būtu jāsniedz nesaistošs atzinums par pieprasītajiem atbrīvojumiem vai par sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanas atbilstību šīs regulas mērķiem. Šāds nesaistošs atzinums nebūtu jāuzskata par atzinumu Regulas (ES) Nr. 1095/2010 nozīmē. Sagatavojot atzinumu, EVTI būtu jāapspriežas ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm. EVTI ar tās nesaistošo atzinumu būtu jātiecas nodrošināt ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti un finanšu stabilitāti. Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un godīgu konkurenci visā iekšējā tirgū, EVTI nesaistošajam atzinumam un pamatnostādnēm vajadzētu būt vērstiem uz to, lai nodrošinātu to atbrīvojumu konsekvenci un proporcionalitāti, kurus piešķīrušas dažādas kompetentās iestādes visā Savienībā, tostarp, kad šīs regulas nolūkos tiek izvērtēta operatoru izmantoto dažādo sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veidu atbilstība.

| (45) | Vērtspapīru uzskaite, vērtspapīru kontu uzturēšana un norēķinu sistēmu pārvaldība ir darbības, uz kurām attiecas arī nesaskaņoti valstu tiesību aktu noteikumi, piemēram, darījumdarbību vai vērtspapīru jomu reglamentējošie tiesību akti. Tāpēc ir svarīgi, lai SVT tirgus infrastruktūru operatori ievērotu visus piemērojamos noteikumus un ļautu to darīt arī to lietotājiem. |
| --- | --- |

(45)

Vērtspapīru uzskaite, vērtspapīru kontu uzturēšana un norēķinu sistēmu pārvaldība ir darbības, uz kurām attiecas arī nesaskaņoti valstu tiesību aktu noteikumi, piemēram, darījumdarbību vai vērtspapīru jomu reglamentējošie tiesību akti. Tāpēc ir svarīgi, lai SVT tirgus infrastruktūru operatori ievērotu visus piemērojamos noteikumus un ļautu to darīt arī to lietotājiem.

| (46) | Kompetentajai iestādei, kas izskata SVT tirgus infrastruktūras operatora iesniegtu pieteikumu, vajadzētu būt iespējai atteikties piešķirt īpašu atļauju, ja ir iemesli uzskatīt, ka SVT tirgus infrastruktūra nespēs nodrošināt atbilstību piemērojamajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem vai valsts tiesību aktu noteikumiem, kas neietilpst Savienības tiesību aktu darbības jomā, vai ja ir pamats uzskatīt, ka SVT tirgus infrastruktūra radīs draudus ieguldītāju aizsardzībai, tirgus integritātei vai finanšu stabilitātei, vai ja pieteikums ir mēģinājums apiet spēkā esošās prasības. |
| --- | --- |

(46)

Kompetentajai iestādei, kas izskata SVT tirgus infrastruktūras operatora iesniegtu pieteikumu, vajadzētu būt iespējai atteikties piešķirt īpašu atļauju, ja ir iemesli uzskatīt, ka SVT tirgus infrastruktūra nespēs nodrošināt atbilstību piemērojamajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem vai valsts tiesību aktu noteikumiem, kas neietilpst Savienības tiesību aktu darbības jomā, vai ja ir pamats uzskatīt, ka SVT tirgus infrastruktūra radīs draudus ieguldītāju aizsardzībai, tirgus integritātei vai finanšu stabilitātei, vai ja pieteikums ir mēģinājums apiet spēkā esošās prasības.

| (47) | Īpašajā atļaujā, ko kompetentā iestāde piešķir SVT tirgus infrastruktūras operatoram, būtu jānorāda attiecīgajai SVT tirgus infrastruktūrai piešķirtie atbrīvojumi. Tai vajadzētu būt derīgai visā Savienībā, bet tikai uz izmēģinājuma režīma darbības laiku. EVTI būtu jāpublicē savā tīmekļa vietnē SVT tirgus infrastruktūru saraksts un katrai no tām piešķirto atbrīvojumu saraksts. |
| --- | --- |

(47)

Īpašajā atļaujā, ko kompetentā iestāde piešķir SVT tirgus infrastruktūras operatoram, būtu jānorāda attiecīgajai SVT tirgus infrastruktūrai piešķirtie atbrīvojumi. Tai vajadzētu būt derīgai visā Savienībā, bet tikai uz izmēģinājuma režīma darbības laiku. EVTI būtu jāpublicē savā tīmekļa vietnē SVT tirgus infrastruktūru saraksts un katrai no tām piešķirto atbrīvojumu saraksts.

| (48) | Īpašās atļaujas un atbrīvojumus būtu jāpiešķir uz laiku līdz sešiem gadiem no īpašās atļaujas piešķiršanas dienas, un tiem vajadzētu būt derīgiem tikai uz izmēģinājuma režīma laiku. Minētajam sešu gadu periodam būtu jādod SVT tirgus infrastruktūru operatoriem pietiekams laiks, lai tie pielāgotu savus darījumdarbības modeļus jebkādiem izmēģinājuma režīma pārveidojumiem un varētu darboties izmēģinājuma režīmā komerciāli dzīvotspējīgā veidā. Tas arī ļautu EVTI un Komisijai apkopot noderīgu datu kopumu par izmēģinājuma režīma darbību pēc īpašo atļauju un saistīto atbrīvojumu kritiskās masas piešķiršanas un ziņot par to. Tas arī dotu SVT tirgus infrastruktūru operatoriem laiku nepieciešamo pasākumu veikšanai, lai tie vai nu izbeigtu savu darbību, vai pārietu uz jaunu tiesisko regulējumu atbilstoši ziņojumiem, ko sniegs EVTI un Komisija. |
| --- | --- |

(48)

Īpašās atļaujas un atbrīvojumus būtu jāpiešķir uz laiku līdz sešiem gadiem no īpašās atļaujas piešķiršanas dienas, un tiem vajadzētu būt derīgiem tikai uz izmēģinājuma režīma laiku. Minētajam sešu gadu periodam būtu jādod SVT tirgus infrastruktūru operatoriem pietiekams laiks, lai tie pielāgotu savus darījumdarbības modeļus jebkādiem izmēģinājuma režīma pārveidojumiem un varētu darboties izmēģinājuma režīmā komerciāli dzīvotspējīgā veidā. Tas arī ļautu EVTI un Komisijai apkopot noderīgu datu kopumu par izmēģinājuma režīma darbību pēc īpašo atļauju un saistīto atbrīvojumu kritiskās masas piešķiršanas un ziņot par to. Tas arī dotu SVT tirgus infrastruktūru operatoriem laiku nepieciešamo pasākumu veikšanai, lai tie vai nu izbeigtu savu darbību, vai pārietu uz jaunu tiesisko regulējumu atbilstoši ziņojumiem, ko sniegs EVTI un Komisija.

| (49) | Neskarot Regulu (ES) Nr. 909/2014 un Direktīvu 2014/65/ES, kompetentajām iestādēm vajadzētu būt pilnvarām atsaukt īpašo atļauju vai jebkurus SVT tirgus infrastruktūrai piešķirtos atbrīvojumus, ja ir atklāta pamatā esošās tehnoloģijas vai SVT tirgus infrastruktūras operatora sniegto pakalpojumu un veikto darbību nepilnība, ja šī nepilnība ir lielāka nekā konkrētā pakalpojuma un darbību radītie ieguvumi vai ja SVT tirgus infrastruktūras operators ir pārkāpis jebkādus pienākumus, kas saistīti ar kompetentās iestādes piešķirtajām atļaujām vai atbrīvojumiem, vai ja SVT tirgus infrastruktūras operators ir iegrāmatojis finanšu instrumentus, kas pārsniedz šajā regulā noteiktās robežvērtības vai neatbilst citiem nosacījumiem, kuri piemērojami SVT finanšu instrumentiem saskaņā ar šo regulu. SVT tirgus infrastruktūras operatoram tā darbības gaitā vajadzētu būt iespējai pieprasīt vēl citus atbrīvojumus papildus tiem, kas tika prasīti sākotnējā pieteikumā. Šādā gadījumā papildu atbrīvojumi būtu jāpieprasa kompetentajai iestādei tādā pašā veidā kā atbrīvojumi, kas prasīti SVT tirgus infrastruktūras sākotnējā atļaujas pieteikumā. |
| --- | --- |

(49)

Neskarot Regulu (ES) Nr. 909/2014 un Direktīvu 2014/65/ES, kompetentajām iestādēm vajadzētu būt pilnvarām atsaukt īpašo atļauju vai jebkurus SVT tirgus infrastruktūrai piešķirtos atbrīvojumus, ja ir atklāta pamatā esošās tehnoloģijas vai SVT tirgus infrastruktūras operatora sniegto pakalpojumu un veikto darbību nepilnība, ja šī nepilnība ir lielāka nekā konkrētā pakalpojuma un darbību radītie ieguvumi vai ja SVT tirgus infrastruktūras operators ir pārkāpis jebkādus pienākumus, kas saistīti ar kompetentās iestādes piešķirtajām atļaujām vai atbrīvojumiem, vai ja SVT tirgus infrastruktūras operators ir iegrāmatojis finanšu instrumentus, kas pārsniedz šajā regulā noteiktās robežvērtības vai neatbilst citiem nosacījumiem, kuri piemērojami SVT finanšu instrumentiem saskaņā ar šo regulu. SVT tirgus infrastruktūras operatoram tā darbības gaitā vajadzētu būt iespējai pieprasīt vēl citus atbrīvojumus papildus tiem, kas tika prasīti sākotnējā pieteikumā. Šādā gadījumā papildu atbrīvojumi būtu jāpieprasa kompetentajai iestādei tādā pašā veidā kā atbrīvojumi, kas prasīti SVT tirgus infrastruktūras sākotnējā atļaujas pieteikumā.

| (50) | Tā kā saskaņā ar izmēģinājuma režīmu SVT tirgus infrastruktūru operatori varētu saņemt pagaidu atbrīvojumus no dažiem spēkā esošo Savienības tiesību aktu noteikumiem, tiem īpašās atļaujas derīguma periodā būtu cieši jāsadarbojas ar kompetentajām iestādēm un EVTI. SVT tirgus infrastruktūru operatoriem būtu jāinformē kompetentās iestādes par visām būtiskajām izmaiņām to darījumdarbības plānā vai to kritiski svarīgo darbinieku sastāvā, pierādījumiem par kiberuzbrukumiem vai citiem kiberdraudiem, krāpšanu vai citu nopietnu ļaunprātīgu praksi, izmaiņām informācijā, kas sniegta sākotnējā īpašās atļaujas pieteikumā, tehniskām vai darbības grūtībām, jo īpaši tādām, kas saistītas ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu, un par visiem riskiem ieguldītāju aizsardzībai, tirgus integritātei un finanšu stabilitātei, kas netika paredzēti laikā, kad tika piešķirta īpašā atļauja. Saņemot informāciju par šādām būtiskām izmaiņām, kompetentajai iestādei ieguldītāju aizsardzības, tirgus integritātes un finanšu stabilitātes nodrošināšanas nolūkā būtu jāspēj pieprasīt, lai SVT tirgus infrastruktūra iesniedz pieteikumu jaunas īpašas atļaujas vai atbrīvojuma saņemšanai vai veic jebkādus korektīvus pasākumus, ko kompetentā iestāde uzskata par piemērotiem. SVT tirgus infrastruktūru operatoriem būtu arī pēc pieprasījuma jāsniedz kompetentajai iestādei visa attiecīgā informācija. Kompetentajām iestādēm informācija, kas saņemta no SVT tirgus infrastruktūru operatoriem, un informācija par korektīvajiem pasākumiem būtu jānosūta EVTI. |
| --- | --- |

(50)

Tā kā saskaņā ar izmēģinājuma režīmu SVT tirgus infrastruktūru operatori varētu saņemt pagaidu atbrīvojumus no dažiem spēkā esošo Savienības tiesību aktu noteikumiem, tiem īpašās atļaujas derīguma periodā būtu cieši jāsadarbojas ar kompetentajām iestādēm un EVTI. SVT tirgus infrastruktūru operatoriem būtu jāinformē kompetentās iestādes par visām būtiskajām izmaiņām to darījumdarbības plānā vai to kritiski svarīgo darbinieku sastāvā, pierādījumiem par kiberuzbrukumiem vai citiem kiberdraudiem, krāpšanu vai citu nopietnu ļaunprātīgu praksi, izmaiņām informācijā, kas sniegta sākotnējā īpašās atļaujas pieteikumā, tehniskām vai darbības grūtībām, jo īpaši tādām, kas saistītas ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu, un par visiem riskiem ieguldītāju aizsardzībai, tirgus integritātei un finanšu stabilitātei, kas netika paredzēti laikā, kad tika piešķirta īpašā atļauja. Saņemot informāciju par šādām būtiskām izmaiņām, kompetentajai iestādei ieguldītāju aizsardzības, tirgus integritātes un finanšu stabilitātes nodrošināšanas nolūkā būtu jāspēj pieprasīt, lai SVT tirgus infrastruktūra iesniedz pieteikumu jaunas īpašas atļaujas vai atbrīvojuma saņemšanai vai veic jebkādus korektīvus pasākumus, ko kompetentā iestāde uzskata par piemērotiem. SVT tirgus infrastruktūru operatoriem būtu arī pēc pieprasījuma jāsniedz kompetentajai iestādei visa attiecīgā informācija. Kompetentajām iestādēm informācija, kas saņemta no SVT tirgus infrastruktūru operatoriem, un informācija par korektīvajiem pasākumiem būtu jānosūta EVTI.

| (51) | SVT tirgus infrastruktūru operatoriem būtu jāsniedz regulāri ziņojumi savām kompetentajām iestādēm. EVTI būtu jāorganizē apspriedes par šiem ziņojumiem, lai visas kompetentās iestādes visā Savienībā gūtu pieredzi par sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanas ietekmi un lai gūtu izpratni par to, vai ir vajadzīgi kādi Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktu grozījumi, kas ļautu sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju izmantot plašākā mērogā. |
| --- | --- |

(51)

SVT tirgus infrastruktūru operatoriem būtu jāsniedz regulāri ziņojumi savām kompetentajām iestādēm. EVTI būtu jāorganizē apspriedes par šiem ziņojumiem, lai visas kompetentās iestādes visā Savienībā gūtu pieredzi par sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanas ietekmi un lai gūtu izpratni par to, vai ir vajadzīgi kādi Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktu grozījumi, kas ļautu sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju izmantot plašākā mērogā.

| (52) | Izmēģinājuma režīma gaitā ir svarīgi veikt šā regulējuma un tā darbības biežu uzraudzību un izvērtēšanu, lai SVT tirgus infrastruktūru operatoriem sniegtu maksimāli daudz informācijas. EVTI būtu jāpublicē gada ziņojumi ar mērķi nodrošināt tirgus dalībnieku labāku izpratni par tirgu darbību un attīstību un sniegt skaidrojumus par izmēģinājuma režīma piemērošanu. Šajos gada ziņojumos būtu jāiekļauj jaunākā informācija par svarīgākajām tendencēm un riskiem. Minētie gada ziņojumi būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

(52)

Izmēģinājuma režīma gaitā ir svarīgi veikt šā regulējuma un tā darbības biežu uzraudzību un izvērtēšanu, lai SVT tirgus infrastruktūru operatoriem sniegtu maksimāli daudz informācijas. EVTI būtu jāpublicē gada ziņojumi ar mērķi nodrošināt tirgus dalībnieku labāku izpratni par tirgu darbību un attīstību un sniegt skaidrojumus par izmēģinājuma režīma piemērošanu. Šajos gada ziņojumos būtu jāiekļauj jaunākā informācija par svarīgākajām tendencēm un riskiem. Minētie gada ziņojumi būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

| (53) | Trīs gadus pēc šīs regulas piemērošanas dienas EVTI būtu jāiesniedz Komisijai ziņojums, kas ietver izmēģinājuma režīma novērtējumu. Pamatojoties uz EVTI ziņojumu, Komisijai būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. Minētajā ziņojumā būtu jānovērtē izmaksas un ieguvumi, ko radītu izmēģinājuma režīma pagarināšana uz papildu laikposmu, izmēģinājuma režīma paplašināšana, to attiecinot uz citiem finanšu instrumentu veidiem, citi izmēģinājuma režīma grozījumi, izmēģinājuma režīma pārveidošana par pastāvīgu režīmu, ierosinot attiecīgus grozījumus Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktos, vai izmēģinājuma režīma izbeigšana. Nebūtu vēlams ieviest divus paralēlus režīmus, proti, attiecībā uz SVT balstītām un uz SVT nebalstītām tirgus infrastruktūrām. Ja izmēģinājuma režīms būs sekmīgs, to varētu padarīt par pastāvīgu režīmu, grozot attiecīgos Savienības tiesību aktus finanšu pakalpojumu jomā ar mērķi izveidot vienotu un saskaņotu regulējumu. |
| --- | --- |

(53)

Trīs gadus pēc šīs regulas piemērošanas dienas EVTI būtu jāiesniedz Komisijai ziņojums, kas ietver izmēģinājuma režīma novērtējumu. Pamatojoties uz EVTI ziņojumu, Komisijai būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. Minētajā ziņojumā būtu jānovērtē izmaksas un ieguvumi, ko radītu izmēģinājuma režīma pagarināšana uz papildu laikposmu, izmēģinājuma režīma paplašināšana, to attiecinot uz citiem finanšu instrumentu veidiem, citi izmēģinājuma režīma grozījumi, izmēģinājuma režīma pārveidošana par pastāvīgu režīmu, ierosinot attiecīgus grozījumus Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktos, vai izmēģinājuma režīma izbeigšana. Nebūtu vēlams ieviest divus paralēlus režīmus, proti, attiecībā uz SVT balstītām un uz SVT nebalstītām tirgus infrastruktūrām. Ja izmēģinājuma režīms būs sekmīgs, to varētu padarīt par pastāvīgu režīmu, grozot attiecīgos Savienības tiesību aktus finanšu pakalpojumu jomā ar mērķi izveidot vienotu un saskaņotu regulējumu.

| (54) | Spēkā esošajos Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktos ir konstatētas dažas potenciālas nepilnības attiecībā uz to piemērošanu kriptoaktīviem, kuri ir kvalificējami kā finanšu instrumenti. Konkrētāk, regulatīvie tehniskie standarti, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 600/2014 un ir saistīti ar konkrētām datu paziņošanas prasībām un pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasībām, nav pietiekami pielāgoti finanšu instrumentiem, ko emitē, izmantojot sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju. To finanšu instrumentu otrreizējie tirgi, kurus emitē, izmantojot sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju vai tamlīdzīgu tehnoloģiju, vēl ir to attīstības sākumposmā, tāpēc to iezīmes potenciāli atšķiras no tiem finanšu instrumentu tirgiem, kuros izmanto tradicionālu tehnoloģiju. Vajadzētu būt iespējai noteikumus, kas izklāstīti minētajos regulatīvajos tehniskajos standartos, piemērot visiem finanšu instrumentiem neatkarīgi no izmantotās tehnoloģijas. Tāpēc saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 600/2014 noteiktajām pilnvarām izstrādāt regulatīvos tehnisko standartu projektus EVTI būtu jāveic visaptverošs minēto regulatīvo tehnisko standartu novērtējums un jāierosina visi vajadzīgie grozījumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka tajos izklāstītos noteikumus var faktiski piemērot SVT finanšu instrumentiem. Veicot minēto novērtējumu, EVTI būtu jāņem vērā SVT finanšu instrumentu specifika un tas, vai ir jāpielāgo standarti, lai šos finanšu instrumentus varētu attīstīt, nekaitējot to noteikumu mērķiem, kuri paredzēti tehniskajos standartos, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 600/2014. |
| --- | --- |

(54)

Spēkā esošajos Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktos ir konstatētas dažas potenciālas nepilnības attiecībā uz to piemērošanu kriptoaktīviem, kuri ir kvalificējami kā finanšu instrumenti. Konkrētāk, regulatīvie tehniskie standarti, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 600/2014 un ir saistīti ar konkrētām datu paziņošanas prasībām un pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasībām, nav pietiekami pielāgoti finanšu instrumentiem, ko emitē, izmantojot sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju. To finanšu instrumentu otrreizējie tirgi, kurus emitē, izmantojot sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju vai tamlīdzīgu tehnoloģiju, vēl ir to attīstības sākumposmā, tāpēc to iezīmes potenciāli atšķiras no tiem finanšu instrumentu tirgiem, kuros izmanto tradicionālu tehnoloģiju. Vajadzētu būt iespējai noteikumus, kas izklāstīti minētajos regulatīvajos tehniskajos standartos, piemērot visiem finanšu instrumentiem neatkarīgi no izmantotās tehnoloģijas. Tāpēc saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 600/2014 noteiktajām pilnvarām izstrādāt regulatīvos tehnisko standartu projektus EVTI būtu jāveic visaptverošs minēto regulatīvo tehnisko standartu novērtējums un jāierosina visi vajadzīgie grozījumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka tajos izklāstītos noteikumus var faktiski piemērot SVT finanšu instrumentiem. Veicot minēto novērtējumu, EVTI būtu jāņem vērā SVT finanšu instrumentu specifika un tas, vai ir jāpielāgo standarti, lai šos finanšu instrumentus varētu attīstīt, nekaitējot to noteikumu mērķiem, kuri paredzēti tehniskajos standartos, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 600/2014.

| (55) | Tā kā šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktos esošo regulatīvo šķēršļu dēļ, kas traucē attīstīt SVT tirgus infrastruktūras kriptoaktīviem, kuri kvalificējami kā finanšu instrumenti, minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(55)

Tā kā šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktos esošo regulatīvo šķēršļu dēļ, kas traucē attīstīt SVT tirgus infrastruktūras kriptoaktīviem, kuri kvalificējami kā finanšu instrumenti, minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (56) | Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1937 (13). Vienlaikus – attiecībā uz struktūrām, kas saņēmušas atļauju saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, – būtu jāizmanto mehānismi ziņošanai par Regulas (ES) Nr. 600/2014 vai Direktīvas 2014/65/ES pārkāpumiem, kā noteikts minētajā direktīvā. Attiecībā uz struktūrām, kas saņēmušas atļauju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014, būtu jāizmanto mehānismi ziņošanai par minētās regulas pārkāpumiem, kā noteikts minētajā regulā. |
| --- | --- |

(56)

Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1937 (13). Vienlaikus – attiecībā uz struktūrām, kas saņēmušas atļauju saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, – būtu jāizmanto mehānismi ziņošanai par Regulas (ES) Nr. 600/2014 vai Direktīvas 2014/65/ES pārkāpumiem, kā noteikts minētajā direktīvā. Attiecībā uz struktūrām, kas saņēmušas atļauju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014, būtu jāizmanto mehānismi ziņošanai par minētās regulas pārkāpumiem, kā noteikts minētajā regulā.

| (57) | SVT tirgus infrastruktūru darbība varētu ietvert personas datu apstrādi. Ja šīs regulas vajadzībām ir jāapstrādā personas dati, šāda apstrāde būtu jāveic saskaņā ar piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem par personas datu aizsardzību. Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (14) un (ES) 2018/1725 (15). Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2021. gada 23. aprīlī sniedza atzinumu. |
| --- | --- |

(57)

SVT tirgus infrastruktūru darbība varētu ietvert personas datu apstrādi. Ja šīs regulas vajadzībām ir jāapstrādā personas dati, šāda apstrāde būtu jāveic saskaņā ar piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem par personas datu aizsardzību. Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (14) un (ES) 2018/1725 (15). Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2021. gada 23. aprīlī sniedza atzinumu.

| (58) | Regula (ES) Nr. 600/2014 paredz pārejas periodu, kura laikā nediskriminējoša piekļuve centrālajam darījumu partnerim (CDP) vai tirdzniecības vietai saskaņā ar minēto regulu neattiecas uz tiem CDP vai tirdzniecības vietām, kas savām kompetentajām iestādēm iesnieguši pieteikumu gūt labumu no pārejas pasākumiem attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātiem instrumentiem. Laikposms, kurā CDP vai tirdzniecības vieta no savas kompetentās iestādes varēja attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātiem instrumentiem saņemt atbrīvojumu no noteikumiem par nediskriminējošu piekļuvi, beidzās 2020. gada 3. jūlijā. Pieaugošā tirgu nenoteiktība un svārstīgums negatīvi ietekmēja CDP un tirdzniecības vietu operacionālos riskus, un tāpēc jaunā atvērtās piekļuves režīma piemērošanas diena CDP un tirdzniecības vietām, kas piedāvā tirdzniecības un tīrvērtes pakalpojumus attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātiem instrumentiem, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/23 (16) 95. pantu tika atlikta uz vienu gadu, proti, līdz 2021. gada 3. jūlijam. Iemesli, kuru dēļ tika atlikta jaunā atvērtās piekļuves režīma piemērošanas diena, joprojām ir aktuāli. Turklāt atvērtās piekļuves režīms varētu būt pretrunā paralēliem politikas mērķiem veicināt tirdzniecību un inovāciju Savienībā, jo tas varētu mazināt stimulus inovācijai biržā tirgotu atvasināto instrumentu jomā, ļaujot konkurentiem, kas ir brīvas piekļuves saņēmēji, paļauties uz vēsturisko uzņēmumu infrastruktūru un ieguldījumiem nolūkā piedāvāt konkurējošus produktus ar zemām sākotnējām izmaksām. Tādas sistēmas uzturēšana, saskaņā ar kuru atvasināto instrumentu tīrvērte un tirdzniecība notiek vertikāli integrētā struktūrā, atbilst arī ilglaicīgām starptautiskajām tendencēm. Tāpēc jaunā atvērtās piekļuves režīma piemērošanas diena būtu jāatliek vēl uz diviem gadiem, proti, līdz 2023. gada 3. jūlijam. |
| --- | --- |

(58)

Regula (ES) Nr. 600/2014 paredz pārejas periodu, kura laikā nediskriminējoša piekļuve centrālajam darījumu partnerim (CDP) vai tirdzniecības vietai saskaņā ar minēto regulu neattiecas uz tiem CDP vai tirdzniecības vietām, kas savām kompetentajām iestādēm iesnieguši pieteikumu gūt labumu no pārejas pasākumiem attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātiem instrumentiem. Laikposms, kurā CDP vai tirdzniecības vieta no savas kompetentās iestādes varēja attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātiem instrumentiem saņemt atbrīvojumu no noteikumiem par nediskriminējošu piekļuvi, beidzās 2020. gada 3. jūlijā. Pieaugošā tirgu nenoteiktība un svārstīgums negatīvi ietekmēja CDP un tirdzniecības vietu operacionālos riskus, un tāpēc jaunā atvērtās piekļuves režīma piemērošanas diena CDP un tirdzniecības vietām, kas piedāvā tirdzniecības un tīrvērtes pakalpojumus attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātiem instrumentiem, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/23 (16) 95. pantu tika atlikta uz vienu gadu, proti, līdz 2021. gada 3. jūlijam. Iemesli, kuru dēļ tika atlikta jaunā atvērtās piekļuves režīma piemērošanas diena, joprojām ir aktuāli. Turklāt atvērtās piekļuves režīms varētu būt pretrunā paralēliem politikas mērķiem veicināt tirdzniecību un inovāciju Savienībā, jo tas varētu mazināt stimulus inovācijai biržā tirgotu atvasināto instrumentu jomā, ļaujot konkurentiem, kas ir brīvas piekļuves saņēmēji, paļauties uz vēsturisko uzņēmumu infrastruktūru un ieguldījumiem nolūkā piedāvāt konkurējošus produktus ar zemām sākotnējām izmaksām. Tādas sistēmas uzturēšana, saskaņā ar kuru atvasināto instrumentu tīrvērte un tirdzniecība notiek vertikāli integrētā struktūrā, atbilst arī ilglaicīgām starptautiskajām tendencēm. Tāpēc jaunā atvērtās piekļuves režīma piemērošanas diena būtu jāatliek vēl uz diviem gadiem, proti, līdz 2023. gada 3. jūlijam.

| (59) | Patlaban Direktīvā 2014/65/ES sniegtajā “finanšu instrumenta” definīcijā nav nepārprotami ietverti finanšu instrumenti, kas emitēti, izmantojot tādu tehnoloģiju klasi, kura atbalsta šifrētu datu sadalītu iegrāmatošanu, proti, sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju. Lai nodrošinātu, ka šādus finanšu instrumentus var tirgot tirgū saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu, Direktīvā 2014/65/ES paredzētā finanšu instrumentu definīcija būtu jāgroza, tajā iekļaujot minētos finanšu instrumentus. |
| --- | --- |

(59)

Patlaban Direktīvā 2014/65/ES sniegtajā “finanšu instrumenta” definīcijā nav nepārprotami ietverti finanšu instrumenti, kas emitēti, izmantojot tādu tehnoloģiju klasi, kura atbalsta šifrētu datu sadalītu iegrāmatošanu, proti, sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju. Lai nodrošinātu, ka šādus finanšu instrumentus var tirgot tirgū saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu, Direktīvā 2014/65/ES paredzētā finanšu instrumentu definīcija būtu jāgroza, tajā iekļaujot minētos finanšu instrumentus.

| (60) | Lai gan šī regula nosaka regulējumu SVT tirgus infrastruktūrām, tostarp tām, kas sniedz norēķinu pakalpojumus, CVD uzturēto vērtspapīru norēķinu sistēmu vispārējais regulējums ir noteikts Regulā (ES) Nr. 909/2014, kas ietver noteikumus par norēķinu disciplīnu. Norēķinu disciplīnas režīms ietver noteikumus ziņošanai par norēķinu neizpildi, naudas sodu iekasēšanu un sadali, kā arī obligātu iepirkšanu. Ievērojot ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 pieņemtos regulatīvos tehniskos standartus, noteikumus par norēķinu disciplīnu piemēro no 2022. gada 1. februāra. Tomēr ieinteresētās personas ir sniegušas pierādījumus, ka obligāta iepirkšana varētu palielināt likviditātes spiedienu un to vērtspapīru izmaksas, kuriem pastāv iepirkšanas risks. Tirgus svārstīguma gadījumā šāda ietekme varētu vēl vairāk palielināties. Ņemot vērā minēto, Regulā (ES) Nr. 909/2014 paredzēto noteikumu par obligāto iepirkšanu piemērošana varētu negatīvi ietekmēt kapitāla tirgu efektivitāti un konkurētspēju Savienībā. Minētā ietekme savukārt varētu palielināt pieprasījuma un piedāvājuma starpību, samazināt tirgus efektivitāti un samazināt stimulu aizdot vērtspapīrus vērtspapīru aizdevumu un repo tirgos un veikt norēķinus par darījumiem ar CVD, kuri ir iedibināti Savienībā. Tāpēc paredzams, ka izmaksas, kas saistītas ar noteikumu par obligāto iepirkšanu piemērošanu, pārsniegs potenciālos ieguvumus. Ņemot vērā šo iespējamo negatīvo ietekmi, Regula (ES) Nr. 909/2014 būtu jāgroza, lai katram norēķinu disciplīnas pasākumam varētu noteikt atšķirīgu piemērošanas datumu un tādējādi varētu vēl vairāk atlikt noteikumu par obligāto iepirkšanu piemērošanas dienu. Minētā atlikšana ļautu Komisijai saistībā ar gaidāmo tiesību akta priekšlikumu, ar ko pārskata Regulu (ES) Nr. 909/2014, izvērtēt, kā būtu jāgroza norēķinu disciplīnas regulējums un jo īpaši noteikumi par obligāto iepirkšanu, lai tajos ņemtu vērā un risinātu iepriekš minētos jautājumus. Turklāt šāda atlikšana nodrošinātu, ka tirgus dalībniekiem, tostarp tām SVT tirgus infrastruktūrām, uz kurām attiektos norēķinu disciplīnas režīms, īstenošanas izmaksas nerastos divas reizes, ja minētie noteikumi tiktu grozīti Regulas (ES) Nr. 909/2014 pārskatīšanas rezultātā. |
| --- | --- |

(60)

Lai gan šī regula nosaka regulējumu SVT tirgus infrastruktūrām, tostarp tām, kas sniedz norēķinu pakalpojumus, CVD uzturēto vērtspapīru norēķinu sistēmu vispārējais regulējums ir noteikts Regulā (ES) Nr. 909/2014, kas ietver noteikumus par norēķinu disciplīnu. Norēķinu disciplīnas režīms ietver noteikumus ziņošanai par norēķinu neizpildi, naudas sodu iekasēšanu un sadali, kā arī obligātu iepirkšanu. Ievērojot ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 pieņemtos regulatīvos tehniskos standartus, noteikumus par norēķinu disciplīnu piemēro no 2022. gada 1. februāra. Tomēr ieinteresētās personas ir sniegušas pierādījumus, ka obligāta iepirkšana varētu palielināt likviditātes spiedienu un to vērtspapīru izmaksas, kuriem pastāv iepirkšanas risks. Tirgus svārstīguma gadījumā šāda ietekme varētu vēl vairāk palielināties. Ņemot vērā minēto, Regulā (ES) Nr. 909/2014 paredzēto noteikumu par obligāto iepirkšanu piemērošana varētu negatīvi ietekmēt kapitāla tirgu efektivitāti un konkurētspēju Savienībā. Minētā ietekme savukārt varētu palielināt pieprasījuma un piedāvājuma starpību, samazināt tirgus efektivitāti un samazināt stimulu aizdot vērtspapīrus vērtspapīru aizdevumu un repo tirgos un veikt norēķinus par darījumiem ar CVD, kuri ir iedibināti Savienībā. Tāpēc paredzams, ka izmaksas, kas saistītas ar noteikumu par obligāto iepirkšanu piemērošanu, pārsniegs potenciālos ieguvumus. Ņemot vērā šo iespējamo negatīvo ietekmi, Regula (ES) Nr. 909/2014 būtu jāgroza, lai katram norēķinu disciplīnas pasākumam varētu noteikt atšķirīgu piemērošanas datumu un tādējādi varētu vēl vairāk atlikt noteikumu par obligāto iepirkšanu piemērošanas dienu. Minētā atlikšana ļautu Komisijai saistībā ar gaidāmo tiesību akta priekšlikumu, ar ko pārskata Regulu (ES) Nr. 909/2014, izvērtēt, kā būtu jāgroza norēķinu disciplīnas regulējums un jo īpaši noteikumi par obligāto iepirkšanu, lai tajos ņemtu vērā un risinātu iepriekš minētos jautājumus. Turklāt šāda atlikšana nodrošinātu, ka tirgus dalībniekiem, tostarp tām SVT tirgus infrastruktūrām, uz kurām attiektos norēķinu disciplīnas režīms, īstenošanas izmaksas nerastos divas reizes, ja minētie noteikumi tiktu grozīti Regulas (ES) Nr. 909/2014 pārskatīšanas rezultātā.

| (61) | SVT tirgus infrastruktūras darbībai nevajadzētu apdraudēt dalībvalstu klimata politiku. Tāpēc ir svarīgi veicināt mazemisiju vai bezemisiju sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju turpmāku attīstību un ieguldījumus tajās, |
| --- | --- |

(61)

SVT tirgus infrastruktūras darbībai nevajadzētu apdraudēt dalībvalstu klimata politiku. Tāpēc ir svarīgi veicināt mazemisiju vai bezemisiju sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju turpmāku attīstību un ieguldījumus tajās,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šī regula nosaka prasības SVT tirgus infrastruktūrām un to operatoriem attiecībā uz:

| a) | īpašo atļauju piešķiršanu un atsaukšanu SVT tirgus infrastruktūru uzturēšanai saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

a)

īpašo atļauju piešķiršanu un atsaukšanu SVT tirgus infrastruktūru uzturēšanai saskaņā ar šo regulu;

| b) | ar īpašajām atļaujām saistīto atbrīvojumu piešķiršanu, mainīšanu un atsaukšanu; |
| --- | --- |

b)

ar īpašajām atļaujām saistīto atbrīvojumu piešķiršanu, mainīšanu un atsaukšanu;

| c) | ar atbrīvojumiem saistīto nosacījumu atļaušanu, mainīšanu un atsaukšanu un attiecībā uz kompensējošo vai korektīvo pasākumu atļaušanu, mainīšanu un atsaukšanu; |
| --- | --- |

c)

ar atbrīvojumiem saistīto nosacījumu atļaušanu, mainīšanu un atsaukšanu un attiecībā uz kompensējošo vai korektīvo pasākumu atļaušanu, mainīšanu un atsaukšanu;

| d) | SVT tirgus infrastruktūru uzturēšanu; |
| --- | --- |

d)

SVT tirgus infrastruktūru uzturēšanu;

| e) | SVT tirgus infrastruktūru pārraudzību; un |
| --- | --- |

e)

SVT tirgus infrastruktūru pārraudzību; un

| f) | sadarbību starp SVT tirgus infrastruktūru operatoriem, kompetentajām iestādēm un Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (EVTI). |
| --- | --- |

f)

sadarbību starp SVT tirgus infrastruktūru operatoriem, kompetentajām iestādēm un Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (EVTI).

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija” jeb “SVT” ir tehnoloģija, kas ļauj darboties sadalītajām virsgrāmatām un izmantot tās; |
| --- | --- |

1)

“sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija” jeb “SVT” ir tehnoloģija, kas ļauj darboties sadalītajām virsgrāmatām un izmantot tās;

| 2) | “sadalītā virsgrāmata” ir informācijas repozitorijs, kurā glabā darījumu uzskaites datus un kuru koplieto SVT tīkla mezglos un sinhronizē starp SVT tīkla mezgliem, izmantojot konsensa mehānismu; |
| --- | --- |

2)

“sadalītā virsgrāmata” ir informācijas repozitorijs, kurā glabā darījumu uzskaites datus un kuru koplieto SVT tīkla mezglos un sinhronizē starp SVT tīkla mezgliem, izmantojot konsensa mehānismu;

| 3) | “konsensa mehānisms” ir noteikumi un procedūras, ar ko starp SVT tīkla mezgliem panāk vienošanos par darījuma validēšanu; |
| --- | --- |

3)

“konsensa mehānisms” ir noteikumi un procedūras, ar ko starp SVT tīkla mezgliem panāk vienošanos par darījuma validēšanu;

| 4) | “SVT tīkla mezgls” ir ierīce vai process, kuri ir daļa no tīkla un kuros glabājas pilnīga vai daļēja uzskaites datu kopija par visiem darījumiem sadalītajā virsgrāmatā; |
| --- | --- |

4)

“SVT tīkla mezgls” ir ierīce vai process, kuri ir daļa no tīkla un kuros glabājas pilnīga vai daļēja uzskaites datu kopija par visiem darījumiem sadalītajā virsgrāmatā;

| 5) | “SVT tirgus infrastruktūra” ir SVT daudzpusēja tirdzniecības sistēma, SVT norēķinu sistēma vai SVT tirdzniecības un norēķinu sistēma; |
| --- | --- |

5)

“SVT tirgus infrastruktūra” ir SVT daudzpusēja tirdzniecības sistēma, SVT norēķinu sistēma vai SVT tirdzniecības un norēķinu sistēma;

| 6) | “SVT daudzpusēja tirdzniecības sistēma” jeb “SVT DTS” ir daudzpusēja tirdzniecības sistēma, kas pieņem tirdzniecībai tikai SVT finanšu instrumentus; |
| --- | --- |

6)

“SVT daudzpusēja tirdzniecības sistēma” jeb “SVT DTS” ir daudzpusēja tirdzniecības sistēma, kas pieņem tirdzniecībai tikai SVT finanšu instrumentus;

| 7) | “SVT norēķinu sistēma” jeb “SVT NS” ir norēķinu sistēma, kurā veic norēķinus par darījumiem ar SVT finanšu instrumentiem pret maksājumu vai pret piegādi neatkarīgi no tā, vai minētā norēķinu sistēma ir izraudzīta un paziņota saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK, un kura ļauj sākotnēji iegrāmatot SVT finanšu instrumentus vai ļauj sniegt drošas glabāšanas pakalpojumus saistībā ar SVT finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

7)

“SVT norēķinu sistēma” jeb “SVT NS” ir norēķinu sistēma, kurā veic norēķinus par darījumiem ar SVT finanšu instrumentiem pret maksājumu vai pret piegādi neatkarīgi no tā, vai minētā norēķinu sistēma ir izraudzīta un paziņota saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK, un kura ļauj sākotnēji iegrāmatot SVT finanšu instrumentus vai ļauj sniegt drošas glabāšanas pakalpojumus saistībā ar SVT finanšu instrumentiem;

| 8) | “norēķini” ir norēķini, kā definēts Regulas (ES) Nr. 909/2014 2. panta 1. punkta 7) apakšpunktā; |
| --- | --- |

8)

“norēķini” ir norēķini, kā definēts Regulas (ES) Nr. 909/2014 2. panta 1. punkta 7) apakšpunktā;

| 9) | “norēķinu neizpilde” ir norēķinu neizpilde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 909/2014 2. panta 1. punkta 15) apakšpunktā; |
| --- | --- |

9)

“norēķinu neizpilde” ir norēķinu neizpilde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 909/2014 2. panta 1. punkta 15) apakšpunktā;

| 10) | “SVT tirdzniecības un norēķinu sistēma” jeb “SVT TNS” ir SVT DTS vai SVT NS, kas apvieno SVT DTS un SVT NS sniegtos pakalpojumus; |
| --- | --- |

10)

“SVT tirdzniecības un norēķinu sistēma” jeb “SVT TNS” ir SVT DTS vai SVT NS, kas apvieno SVT DTS un SVT NS sniegtos pakalpojumus;

| 11) | “SVT finanšu instruments” ir finanšu instruments, ko emitē, iegrāmato, pārved un glabā, izmantojot sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju; |
| --- | --- |

11)

“SVT finanšu instruments” ir finanšu instruments, ko emitē, iegrāmato, pārved un glabā, izmantojot sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju;

| 12) | “finanšu instruments” ir finanšu instruments, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 15) apakšpunktā; |
| --- | --- |

12)

“finanšu instruments” ir finanšu instruments, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 15) apakšpunktā;

| 13) | “daudzpusēja tirdzniecības sistēma” ir daudzpusēja tirdzniecības sistēma, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 22) apakšpunktā; |
| --- | --- |

13)

“daudzpusēja tirdzniecības sistēma” ir daudzpusēja tirdzniecības sistēma, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 22) apakšpunktā;

| 14) | “centrālais vērtspapīru depozitārijs” jeb “CVD” ir centrālais vērtspapīru depozitārijs, kā definēts Regulas (ES) Nr. 909/2014 2. panta 1. punkta 1) apakšpunktā; |
| --- | --- |

14)

“centrālais vērtspapīru depozitārijs” jeb “CVD” ir centrālais vērtspapīru depozitārijs, kā definēts Regulas (ES) Nr. 909/2014 2. panta 1. punkta 1) apakšpunktā;

| 15) | “vērtspapīru norēķinu sistēma” ir vērtspapīru norēķinu sistēma, kā definēts Regulas (ES) Nr. 909/2014 2. panta 1. punkta 10) apakšpunktā; |
| --- | --- |

15)

“vērtspapīru norēķinu sistēma” ir vērtspapīru norēķinu sistēma, kā definēts Regulas (ES) Nr. 909/2014 2. panta 1. punkta 10) apakšpunktā;

| 16) | “darījumdarbības diena” ir darījumdarbības diena, kā definēts Regulas (ES) Nr. 909/2014 2. panta 1. punkta 14) apakšpunktā; |
| --- | --- |

16)

“darījumdarbības diena” ir darījumdarbības diena, kā definēts Regulas (ES) Nr. 909/2014 2. panta 1. punkta 14) apakšpunktā;

| 17) | “piegāde pret maksājumu “ ir piegāde pret maksājumu, kā definēts Regulas (ES) Nr. 909/2014 2. panta 1. punkta 27) apakšpunktā; |
| --- | --- |

17)

“piegāde pret maksājumu “ ir piegāde pret maksājumu, kā definēts Regulas (ES) Nr. 909/2014 2. panta 1. punkta 27) apakšpunktā;

| 18) | “kredītiestāde” ir kredītiestāde, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (17) 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā; |
| --- | --- |

18)

“kredītiestāde” ir kredītiestāde, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (17) 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā;

17

| 19) | “ieguldījumu brokeru sabiedrība” ir ieguldījumu brokeru sabiedrība, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā; |
| --- | --- |

19)

“ieguldījumu brokeru sabiedrība” ir ieguldījumu brokeru sabiedrība, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā;

| 20) | “tirgus operators” ir tirgus operators, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 18) apakšpunktā; |
| --- | --- |

20)

“tirgus operators” ir tirgus operators, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 18) apakšpunktā;

| 21) | “kompetentā iestāde” ir viena vai vairākas kompetentās iestādes:






  a) | kas izraudzītas saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 67. pantu; |
| --- | --- | --- |

21)

“kompetentā iestāde” ir viena vai vairākas kompetentās iestādes:

a)

kas izraudzītas saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 67. pantu;

| b) | kas izraudzītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 909/2014 11. pantu; vai |
| --- | --- |

b)

kas izraudzītas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 909/2014 11. pantu; vai

| c) | ko citādi izraudzījusies dalībvalsts šīs regulas piemērošanas pārraudzībai. |
| --- | --- |

c)

ko citādi izraudzījusies dalībvalsts šīs regulas piemērošanas pārraudzībai.

3. pants

Ierobežojumi finanšu instrumentiem, kurus atļauj tirgot vai iegrāmato SVT tirgus infrastruktūrā

1.   SVT finanšu instrumentus atļauj tirgot SVT tirgus infrastruktūrā vai iegrāmato SVT tirgus infrastruktūrā tikai tad, ja laikā, kad tos atļauj tirgot, vai laikā, kad tie tiek iegrāmatoti sadalītajā virsgrāmatā, SVT finanšu instrumenti ir:

| a) | akcijas, kuru emitenta tirgus kapitalizācija vai orientējošā tirgus kapitalizācija ir mazāka nekā 500 miljoni EUR; |
| --- | --- |

a)

akcijas, kuru emitenta tirgus kapitalizācija vai orientējošā tirgus kapitalizācija ir mazāka nekā 500 miljoni EUR;

| b) | obligācijas vai citu veidu vērtspapīrotas parādsaistības, tostarp depozitārie sertifikāti attiecībā uz šādiem vērtspapīriem, vai naudas tirgus instrumenti, kuru emisijas apmērs ir mazāks nekā 1 miljards EUR, izņemot tos, kuros ietverts atvasinātais instruments vai struktūra, kas klientam apgrūtina riska izpratni; vai |
| --- | --- |

b)

obligācijas vai citu veidu vērtspapīrotas parādsaistības, tostarp depozitārie sertifikāti attiecībā uz šādiem vērtspapīriem, vai naudas tirgus instrumenti, kuru emisijas apmērs ir mazāks nekā 1 miljards EUR, izņemot tos, kuros ietverts atvasinātais instruments vai struktūra, kas klientam apgrūtina riska izpratni; vai

| c) | kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu daļas, uz kurām attiecas Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta iv) punkts un kuru pārvaldīto aktīvu tirgus vērtība ir mazāka nekā 500 miljoni EUR. |
| --- | --- |

c)

kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu daļas, uz kurām attiecas Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta iv) punkts un kuru pārvaldīto aktīvu tirgus vērtība ir mazāka nekā 500 miljoni EUR.

Uzņēmumu obligācijas, ko emitējuši emitenti, kuru tirgus kapitalizācija emisijas brīdī nepārsniedza 200 miljonus EUR, izslēdz no pirmās daļas b) apakšpunktā minētās robežvērtības aprēķina.

2.   Visu to SVT finanšu instrumentu kopējā tirgus vērtība, kurus atļauj tirgot SVT tirgus infrastruktūrā vai kurus iegrāmato SVT tirgus infrastruktūrā, jauna SVT finanšu instrumenta pielaides tirdzniecībai vai sākotnējās iegrāmatošanas brīdī nepārsniedz 6 miljardus EUR.

Ja atļauja tirgot jaunu SVT finanšu instrumentu vai tā sākotnējā iegrāmatošana izraisa to, ka pirmajā daļā minētā kopējā tirgus vērtība sasniedz 6 miljardus EUR, SVT tirgus infrastruktūra neļauj tirgot minēto SVT finanšu instrumentu un to neiegrāmato.

3.   Ja visu to SVT finanšu instrumentu kopējā tirgus vērtība, kurus atļauj tirgot SVT tirgus infrastruktūrā vai kurus iegrāmato SVT tirgus infrastruktūrā, ir sasniegusi 9 miljardus EUR, SVT tirgus infrastruktūras operators aktivizē 7. panta 7. punktā minēto pārejas stratēģiju. SVT tirgus infrastruktūras operators 5. punktā paredzētajā mēneša ziņojumā informē kompetento iestādi par savas pārejas stratēģijas aktivizēšanu un par pārejas grafiku.

4.   SVT tirgus infrastruktūras operators aprēķina minētajā SVT tirgus infrastruktūrā tirgoto vai iegrāmatoto SVT finanšu instrumentu mēneša vidējo kopējo tirgus vērtību. Šo mēneša vidējo rādītāju aprēķina kā katra SVT finanšu instrumenta dienas slēgšanas cenu vidējo vērtību, kas reizināta ar to SVT finanšu instrumentu skaitu, kuri tirgoti vai iegrāmatoti minētajā SVT tirgus infrastruktūrā ar tādu pašu starptautisko vērtspapīru identifikācijas numuru (ISIN).

SVT tirgus infrastruktūras operators izmanto minēto mēneša vidējo rādītāju:

| a) | novērtējot, vai atļauja tirgot jaunu SVT finanšu instrumentu vai tā iegrāmatošana nākamajā mēnesī izraisītu to, ka SVT finanšu instrumentu kopējā tirgus vērtība sasniedz šā panta 2. punktā minēto robežvērtību; un |
| --- | --- |

a)

novērtējot, vai atļauja tirgot jaunu SVT finanšu instrumentu vai tā iegrāmatošana nākamajā mēnesī izraisītu to, ka SVT finanšu instrumentu kopējā tirgus vērtība sasniedz šā panta 2. punktā minēto robežvērtību; un

| b) | lemjot, vai aktivizēt 7. panta 7. punktā minēto pārejas stratēģiju. |
| --- | --- |

b)

lemjot, vai aktivizēt 7. panta 7. punktā minēto pārejas stratēģiju.

5.   SVT tirgus infrastruktūras operators iesniedz savai kompetentajai iestādei mēneša ziņojumus, kuros apliecina, ka neviens SVT finanšu instruments, ko atļauts tirgot vai kas ir iegrāmatots SVT tirgus infrastruktūrā, nepārsniedz 2. un 3. punktā noteikto robežvērtību.

6.   Kompetentā iestāde var noteikt zemākas robežvērtības nekā tās, kas noteiktas 1. un 2. punktā. Ja kompetentā iestāde pazemina 2. punktā minēto robežvērtību, uzskata, ka ir attiecīgi samērīgi samazināta arī 3. punktā noteiktā robežvērtība.

Piemērojot šā punkta pirmo daļu, kompetentā iestāde ņem vērā to konkrēta veida SVT finanšu instrumentu tirgus lielumu un vidējo kapitalizāciju, kas ir atļauti tirdzniecības platformās dalībvalstīs, kurās tiks sniegti pakalpojumi un veiktas darbības, un ņem vērā riskus, kas saistīti ar emitentiem, izmantotās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veidu un SVT tirgus infrastruktūras pakalpojumiem un darbībām.

7.   SVT finanšu instrumentiem, ko atļauj tirgot SVT DTS vai SVT TNS, piemēro Regulu (ES) Nr. 596/2014.

4. pants

Prasības un atbrīvojumi attiecībā uz SVT DTS

1.   Uz SVT DTS attiecas prasības, kas piemērojamas daudzpusējai tirdzniecības sistēmai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 600/2014 un Direktīvu 2014/65/ES.

Pirmo daļu nepiemēro tām prasībām, no kurām ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators, kas uztur SVT DTS, ir atbrīvots, kā paredzēts šā panta 2. un 3. punktā, ar noteikumu, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators nodrošina atbilstību:

| a) | 7. pantam; |
| --- | --- |

a)

7. pantam;

| b) | šā panta 2., 3. un 4. punktam; un |
| --- | --- |

b)

šā panta 2., 3. un 4. punktam; un

| c) | jebkādiem papildu kompensējošiem pasākumiem, kādus kompetentā iestāde, kas piešķīrusi īpašo atļauju, uzskata par piemērotiem, lai sasniegtu to noteikumu mērķus, attiecībā uz kuriem tiek prasīts atbrīvojums, vai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

c)

jebkādiem papildu kompensējošiem pasākumiem, kādus kompetentā iestāde, kas piešķīrusi īpašo atļauju, uzskata par piemērotiem, lai sasniegtu to noteikumu mērķus, attiecībā uz kuriem tiek prasīts atbrīvojums, vai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti.

2.   Papildus personām, kas norādītas Direktīvas 2014/65/ES 53. panta 3. punktā, kompetentā iestāde pēc SVT DTS operatora pieprasījuma var atļaut minētajam operatoram ļaut fiziskām un juridiskām personām veikt darījumus pašām savā vārdā kā locekļiem vai dalībniekiem, ar noteikumu, ka šādas personas atbilst šādām prasībām:

| a) | tām ir pietiekami laba reputācija; |
| --- | --- |

a)

tām ir pietiekami laba reputācija;

| b) | tām ir pietiekamas tirdzniecības spējas, kompetence un pieredze, tostarp zināšanas par sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbību; |
| --- | --- |

b)

tām ir pietiekamas tirdzniecības spējas, kompetence un pieredze, tostarp zināšanas par sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbību;

| c) | tās nav tirgus uzturētāji SVT DTS; |
| --- | --- |

c)

tās nav tirgus uzturētāji SVT DTS;

| d) | tās SVT DTS neizmanto augstas intensitātes algoritmiskās tirdzniecības metodi; |
| --- | --- |

d)

tās SVT DTS neizmanto augstas intensitātes algoritmiskās tirdzniecības metodi;

| e) | tās citām personām nenodrošina tiešu elektronisku piekļuvi SVT DTS; |
| --- | --- |

e)

tās citām personām nenodrošina tiešu elektronisku piekļuvi SVT DTS;

| f) | tās neveic darījumus savā vārdā, kad tās izpilda klientu rīkojumus SVT tirgus infrastruktūrā; un |
| --- | --- |

f)

tās neveic darījumus savā vārdā, kad tās izpilda klientu rīkojumus SVT tirgus infrastruktūrā; un

| g) | tās ir devušas informētu piekrišanu tirdzniecībai SVT DTS kā locekļi vai dalībnieki, un SVT DTS tās ir informējusi par iespējamiem riskiem, kas saistīti ar tās sistēmu izmantošanu SVT finanšu instrumentu tirdzniecībai. |
| --- | --- |

g)

tās ir devušas informētu piekrišanu tirdzniecībai SVT DTS kā locekļi vai dalībnieki, un SVT DTS tās ir informējusi par iespējamiem riskiem, kas saistīti ar tās sistēmu izmantošanu SVT finanšu instrumentu tirdzniecībai.

Ja kompetentā iestāde piešķir šā punkta pirmajā daļā minēto atbrīvojumu, tā var prasīt papildu pasākumus to fizisko personu aizsardzībai, kuras uzņemtas kā SVT DTS locekļi vai dalībnieki. Šādi pasākumi ir proporcionāli minēto locekļu vai dalībnieku riska profilam.

3.   Pēc SVT DTS operatora pieprasījuma kompetentā iestāde var atbrīvot minēto operatoru vai tā locekļus vai dalībniekus no Regulas (ES) Nr. 600/2014 26. panta noteikumu piemērošanas.

Ja kompetentā iestāde piešķir atbrīvojumu, kā minēts šā punkta pirmajā daļā, SVT DTS glabā uzskaites datus par visiem darījumiem, kas veikti, izmantojot tās sistēmas. Minētajā uzskaitē iekļauj visu Regulas (ES) Nr. 600/2014 26. panta 3. punktā norādīto informāciju, kas ir būtiska, ņemot vērā SVT DTS un darījumu veicošā locekļa vai dalībnieka izmantoto sistēmu. SVT DTS arī nodrošina, ka kompetentajām iestādēm, kas ir tiesīgas saņemt datus tieši no daudzpusējās tirdzniecības sistēmas saskaņā ar minētās regulas 26. pantu, ir tieša un tūlītēja piekļuve minētajai informācijai. Lai piekļūtu minētajai uzskaitei, šāda kompetentā iestāde tiek pielaista SVT DTS kā regulatīva novērotāja dalībniece.

Kompetentā iestāde bez liekas kavēšanās dara pieejamu EVTI visu informāciju, kurai tā ir piekļuvusi saskaņā ar šo pantu.

4.   Ja SVT DTS operators pieprasa atbrīvojumu saskaņā ar 2. vai 3. punktu, tas pierāda, ka pieprasītais atbrīvojums:

| a) | ir samērīgs un pamatots ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu; un |
| --- | --- |

a)

ir samērīgs un pamatots ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu; un

| b) | attiecas tikai uz SVT DTS un neattiecas uz nevienu citu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu, ko uztur minētais operators. |
| --- | --- |

b)

attiecas tikai uz SVT DTS un neattiecas uz nevienu citu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu, ko uztur minētais operators.

5.   Šā panta 2., 3. un 4. punktu mutatis mutandis piemēro CVD, kas uztur SVT TNS saskaņā ar 6. panta 2. punktu.

6.   EVTI sagatavo pamatnostādnes par 1. punkta otrās daļas c) apakšpunktā minētajiem kompensējošiem pasākumiem.

5. pants

Prasības un atbrīvojumi attiecībā uz SVT NS

1.   Uz CVD, kas uztur SVT NS, attiecas prasības, kas ir piemērojamas CVD, kurš uztur vērtspapīru norēķinu sistēmu, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014.

Pirmo daļu nepiemēro tām prasībām, no kurām CVD, kas uztur SVT NS, ir atbrīvots, kā paredzēts šā panta 2.–9. punktā, ar noteikumu, ka minētais CVD atbilst:

| a) | 7. pantam; |
| --- | --- |

a)

7. pantam;

| b) | šā panta 2.–10. punktam; un |
| --- | --- |

b)

šā panta 2.–10. punktam; un

| c) | jebkādiem papildu kompensējošiem pasākumiem, kādus kompetentā iestāde uzskata par piemērotiem, lai sasniegtu to noteikumu mērķus, attiecībā uz kuriem tiek prasīts atbrīvojums, vai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

c)

jebkādiem papildu kompensējošiem pasākumiem, kādus kompetentā iestāde uzskata par piemērotiem, lai sasniegtu to noteikumu mērķus, attiecībā uz kuriem tiek prasīts atbrīvojums, vai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti.

2.   Kompetentā iestāde pēc CVD, kas uztur SVT NS, pieprasījuma var atbrīvot minēto CVD no Regulas (ES) Nr. 909/2014 2. panta 1. punkta 4), 9) vai 28) apakšpunkta, vai 3., 37. vai 38. panta, ar noteikumu, ka minētais CVD:

| a) | pierāda, ka minētās regulas 2. panta 1. punkta 28) apakšpunktā definētā “vērtspapīru konta” izmantošana vai 3. pantā paredzētās grāmatojuma formas izmantošana ir nesaderīga ar konkrētās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

pierāda, ka minētās regulas 2. panta 1. punkta 28) apakšpunktā definētā “vērtspapīru konta” izmantošana vai 3. pantā paredzētās grāmatojuma formas izmantošana ir nesaderīga ar konkrētās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu;

| b) | ierosina kompensējošus pasākumus, lai sasniegtu to noteikumu mērķus, attiecībā uz kuriem tiek prasīts atbrīvojums, un vismaz nodrošina, ka:






  i) | SVT finanšu instrumenti tiek iegrāmatoti sadalītajā virsgrāmatā; |
| --- | --- | --- |

b)

ierosina kompensējošus pasākumus, lai sasniegtu to noteikumu mērķus, attiecībā uz kuriem tiek prasīts atbrīvojums, un vismaz nodrošina, ka:

i)

SVT finanšu instrumenti tiek iegrāmatoti sadalītajā virsgrāmatā;

| ii) | SVT finanšu instrumentu skaits emisijā vai daļā emisijas, ko iegrāmatojis CVD, kurš uztur SVT NS, ir vienāds ar šādu emisiju vai tās daļu veidojošo SVT finanšu instrumentu summu, kas jebkurā konkrētā brīdī iegrāmatota sadalītajā virsgrāmatā; |
| --- | --- |

ii)

SVT finanšu instrumentu skaits emisijā vai daļā emisijas, ko iegrāmatojis CVD, kurš uztur SVT NS, ir vienāds ar šādu emisiju vai tās daļu veidojošo SVT finanšu instrumentu summu, kas jebkurā konkrētā brīdī iegrāmatota sadalītajā virsgrāmatā;

| iii) | tas veic uzskaiti, kas ļauj CVD, kurš uztur SVT NS, jebkurā laikā nekavējoties nošķirt locekļa, dalībnieka, emitenta vai klienta SVT finanšu instrumentus no jebkura cita locekļa, dalībnieka, emitenta vai klienta SVT finanšu instrumentiem; un |
| --- | --- |

iii)

tas veic uzskaiti, kas ļauj CVD, kurš uztur SVT NS, jebkurā laikā nekavējoties nošķirt locekļa, dalībnieka, emitenta vai klienta SVT finanšu instrumentus no jebkura cita locekļa, dalībnieka, emitenta vai klienta SVT finanšu instrumentiem; un

| iv) | tas nepieļauj vērtspapīru pārtēriņu, debeta atlikumus vai vērtspapīru nepamatotu radīšanu vai dzēšanu. |
| --- | --- |

iv)

tas nepieļauj vērtspapīru pārtēriņu, debeta atlikumus vai vērtspapīru nepamatotu radīšanu vai dzēšanu.

3.   Kompetentā iestāde pēc CVD, kas uztur SVT NS, pieprasījuma var atbrīvot minēto CVD no Regulas (ES) Nr. 909/2014 6. vai 7. panta, ar noteikumu, ka minētais CVD ar stingru procedūru un pasākumu palīdzību nodrošina vismaz to, ka SVT NS:

| a) | nodrošina iespēju skaidri, precīzi un laikus apstiprināt datus par darījumiem ar SVT finanšu instrumentiem, ietverot jebkādus maksājumus, kas veikti saistībā ar SVT finanšu instrumentiem, un jebkāda nodrošinājuma izmantošanu vai pieprasīšanu saistībā ar SVT finanšu instrumentiem; un |
| --- | --- |

a)

nodrošina iespēju skaidri, precīzi un laikus apstiprināt datus par darījumiem ar SVT finanšu instrumentiem, ietverot jebkādus maksājumus, kas veikti saistībā ar SVT finanšu instrumentiem, un jebkāda nodrošinājuma izmantošanu vai pieprasīšanu saistībā ar SVT finanšu instrumentiem; un

| b) | vai nu nepieļauj norēķinu neizpildi, vai arī risina norēķinu neizpildes radīto situāciju, ja to nav iespējams novērst. |
| --- | --- |

b)

vai nu nepieļauj norēķinu neizpildi, vai arī risina norēķinu neizpildes radīto situāciju, ja to nav iespējams novērst.

4.   Kompetentā iestāde pēc CVD, kas uztur SVT NS, pieprasījuma var atbrīvot minēto CVD no Regulas (ES) Nr. 909/2014 19. panta tikai attiecībā uz pamatpakalpojumu nodošanu ārpakalpojumā trešai personai, ar noteikumu, ka minētā panta piemērošana ir nesaderīga ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu, kā to paredz minētā CVD uzturētā SVT NS.

5.   Kompetentā iestāde pēc CVD, kas uztur SVT NS, pieprasījuma var atļaut minētajam CVD uzņemt par SVT NS dalībniekiem fiziskas un juridiskas personas papildus tām, kas uzskaitītas Direktīvas 98/26/EK 2. panta f) punktā, ar noteikumu, ka:

| a) | šādas personas ir ar pietiekami labu reputāciju; |
| --- | --- |

a)

šādas personas ir ar pietiekami labu reputāciju;

| b) | šādām personām ir pietiekams spēju, kompetences, pieredzes un zināšanu līmenis attiecībā uz norēķiniem, sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbību un riska novērtējumu; un |
| --- | --- |

b)

šādām personām ir pietiekams spēju, kompetences, pieredzes un zināšanu līmenis attiecībā uz norēķiniem, sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbību un riska novērtējumu; un

| c) | šādas personas ir devušas informētu piekrišanu dalībai šajā regulā paredzētajā izmēģinājuma režīmā un ir pienācīgi informētas par tā eksperimentālo raksturu un ar to saistītajiem potenciālajiem riskiem. |
| --- | --- |

c)

šādas personas ir devušas informētu piekrišanu dalībai šajā regulā paredzētajā izmēģinājuma režīmā un ir pienācīgi informētas par tā eksperimentālo raksturu un ar to saistītajiem potenciālajiem riskiem.

6.   Kompetentā iestāde pēc CVD, kas uztur SVT NS, pieprasījuma var atbrīvot minēto CVD no Regulas (ES) Nr. 909/2014 33., 34. vai 35. panta, ar noteikumu, ka minētais CVD ierosina kompensējošus pasākumus, lai sasniegtu minēto pantu mērķus, un vismaz nodrošina, ka:

| a) | SVT NS publisko dalības kritērijus, kas nodrošina taisnīgu un atklātu piekļuvi visām personām, kuras plāno kļūt par dalībniekiem, un ka minētie kritēriji ir pārredzami, objektīvi un nediskriminējoši; un |
| --- | --- |

a)

SVT NS publisko dalības kritērijus, kas nodrošina taisnīgu un atklātu piekļuvi visām personām, kuras plāno kļūt par dalībniekiem, un ka minētie kritēriji ir pārredzami, objektīvi un nediskriminējoši; un

| b) | SVT NS publisko cenas un maksas, kas saistītas ar tās sniegtajiem norēķinu pakalpojumiem. |
| --- | --- |

b)

SVT NS publisko cenas un maksas, kas saistītas ar tās sniegtajiem norēķinu pakalpojumiem.

7.   Kompetentā iestāde pēc CVD, kas uztur SVT NS, pieprasījuma var atbrīvot minēto CVD no Regulas (ES) Nr. 909/2014 39. panta, ar noteikumu, ka minētais CVD ierosina kompensējošus pasākumus, lai sasniegtu minētā panta mērķus, un ar stingru procedūru un pasākumu palīdzību nodrošina vismaz to, ka:

| a) | SVT NS veic norēķinus par darījumiem ar SVT finanšu instrumentiem gandrīz reāllaikā vai tajā pašā dienā un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā otrajā darba dienā pēc tirdzniecības darījuma noslēgšanas; |
| --- | --- |

a)

SVT NS veic norēķinus par darījumiem ar SVT finanšu instrumentiem gandrīz reāllaikā vai tajā pašā dienā un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā otrajā darba dienā pēc tirdzniecības darījuma noslēgšanas;

| b) | SVT NS publisko noteikumus, kas reglamentē norēķinu sistēmu; un |
| --- | --- |

b)

SVT NS publisko noteikumus, kas reglamentē norēķinu sistēmu; un

| c) | SVT NS mazina jebkādu risku, kas izriet no SVT NS neizraudzīšanās par sistēmu Direktīvas 98/26/EK nolūkā, jo īpaši attiecībā uz maksātnespējas procedūrām. |
| --- | --- |

c)

SVT NS mazina jebkādu risku, kas izriet no SVT NS neizraudzīšanās par sistēmu Direktīvas 98/26/EK nolūkā, jo īpaši attiecībā uz maksātnespējas procedūrām.

SVT NS uzturēšanas nolūkā no CVD definīcijas Regulā (ES) Nr. 909/2014, kur tas definēts kā juridiska persona, kas uztur vērtspapīru norēķinu sistēmu, neizriet prasība, ka dalībvalstīm ir jāizraugās SVT NS kā vērtspapīru norēķinu sistēma saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK un par to jāpaziņo. Tomēr dalībvalstīm nav liegts izraudzīties SVT NS kā vērtspapīru norēķinu sistēmu saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK un par to paziņot, ja SVT NS atbilst minētās direktīvas prasībām.

Ja SVT NS nav izraudzīta un paziņota par vērtspapīru norēķinu sistēmu saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK, tad CVD, kas uztur minēto SVT NS, ierosina kompensējošus pasākumus, lai mazinātu maksātnespējas radītos riskus.

8.   Kompetentā iestāde pēc CVD, kas uztur SVT NS, pieprasījuma var atbrīvot minēto CVD no Regulas (ES) Nr. 909/2014 40. panta, ar noteikumu, ka minētais CVD veic norēķinus, pamatojoties uz piegādi pret maksājumu.

Norēķinus par maksājumiem veic ar centrālās bankas naudas līdzekļiem, tostarp žetonizētā veidā, ja tas ir praktiski un tie ir pieejami, vai, ja tas ir nepraktiski un tie nav pieejami, izmantojot CVD kontu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 909/2014 IV sadaļu vai izmantojot komercbankas naudas līdzekļus, tostarp žetonizētā veidā, saskaņā ar iepriekš minēto sadaļu, vai izmantojot “e-naudas žetonus”.

Atkāpjoties no šā punkta otrās daļas, Regulas (ES) Nr. 909/2014 IV sadaļu nepiemēro kredītiestādei, kad tā veic norēķinus par maksājumiem, izmantojot komercbankas naudas līdzekļus, SVT tirgus infrastruktūrai, kura iegrāmato SVT finanšu instrumentus, kuru kopējā tirgus vērtība jauna SVT finanšu instrumenta sākotnējās iegrāmatošanas laikā nepārsniedz 6 miljardus EUR, ko aprēķina saskaņā ar šīs regulas 3. panta 4. punktu.

Ja norēķinus veic, izmantojot komercbankas naudas līdzekļus, ko nodrošina kredītiestāde, kurai saskaņā ar šā punkta trešo daļu nepiemēro Regulas (ES) Nr. 909/2014 IV sadaļu, vai ja norēķinus par maksājumiem veic, izmantojot e-naudas žetonus, tad CVD, kas uztur SVT NS, apzina, novērtē, uzrauga, pārvalda un līdz minimumam samazina jebkādus riskus, kas izriet no šādu līdzekļu izmantošanas.

Pakalpojumus, kas saistīti ar “e-naudas žetoniem” un kas ir līdzvērtīgi Regulas (ES) Nr. 909/2014 pielikuma C iedaļas b) un c) punktā uzskaitītajiem pakalpojumiem, sniedz CVD, kas uztur SVT NS saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 909/2014 IV sadaļu, vai kredītiestāde.

9.   Kompetentā iestāde pēc CVD, kas uztur SVT NS, pieprasījuma var atbrīvot minēto CVD no Regulas (ES) Nr. 909/2014 50., 51. vai 53. panta, ar noteikumu, ka minētais CVD pierāda, ka sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošana ir nesaderīga ar citu CVD mantotajām sistēmām vai citām tirgus infrastruktūrām vai ka piekļuves piešķiršana citam CVD vai piekļuves piešķiršana citai tirgus infrastruktūrai, kas izmanto mantotās sistēmas, radītu nesamērīgas izmaksas, ņemot vērā SVT NS darbību mērogu.

Ja CVD, kas uztur SVT NS, ir saņēmis atbrīvojumu saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, tas citiem SVT NS operatoriem vai citiem SVT TNS operatoriem sniedz piekļuvi savām SVT NS. CVD, kas uztur SVT NS, informē kompetento iestādi par savu nodomu sniegt šādu piekļuvi. Kompetentā iestāde var aizliegt šādu piekļuvi, ciktāl šāda piekļuve kaitētu Savienības finanšu sistēmas stabilitātei vai attiecīgās dalībvalsts finanšu sistēmai.

10.   Ja CVD, kas uztur SVT NS, pieprasa atbrīvojumu saskaņā ar 2.–9. punktu, tas pierāda, ka pieprasītais atbrīvojums:

| a) | ir samērīgs un pamatots ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu; un |
| --- | --- |

a)

ir samērīgs un pamatots ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu; un

| b) | attiecas tikai uz SVT NS un neattiecas uz vērtspapīru norēķinu sistēmu, ko uztur tas pats CVD. |
| --- | --- |

b)

attiecas tikai uz SVT NS un neattiecas uz vērtspapīru norēķinu sistēmu, ko uztur tas pats CVD.

11.   Šā panta 2.–10. punktu mutatis mutandis piemēro ieguldījumu brokeru sabiedrībai vai tirgus operatoram, kas uztur SVT TNS saskaņā ar 6. panta 1. punktu.

12.   EVTI sagatavo pamatnostādnes par šā panta 1. punkta otrās daļas c) apakšpunktā minētajiem kompensējošiem pasākumiem.

6. pants

Prasības un atbrīvojumi attiecībā uz SVT TNS

1.   Uz ieguldījumu brokeru sabiedrību vai tirgus operatoru, kas uztur SVT TNS, attiecas:

| a) | prasības, kas piemērojamas daudzpusējai tirdzniecības sistēmai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 600/2014 un Direktīvu 2014/65/ES; un |
| --- | --- |

a)

prasības, kas piemērojamas daudzpusējai tirdzniecības sistēmai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 600/2014 un Direktīvu 2014/65/ES; un

| b) | mutatis mutandis – prasības, kas piemērojamas CVD saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014, izņemot minētās regulas 9., 16., 17., 18., 20., 26., 27., 28., 31., 42., 43., 44., 46. un 47. pantu. |
| --- | --- |

b)

mutatis mutandis – prasības, kas piemērojamas CVD saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014, izņemot minētās regulas 9., 16., 17., 18., 20., 26., 27., 28., 31., 42., 43., 44., 46. un 47. pantu.

Pirmo daļu nepiemēro tām prasībām, no kurām ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators, kas uztur SVT TNS, ir atbrīvots, kā paredzēts 4. panta 2. un 3. punktā un 5. panta 2.–9. punktā, ar noteikumu, ka minētā ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators nodrošina atbilstību:

| a) | 7. pantam; |
| --- | --- |

a)

7. pantam;

| b) | 4. panta 2., 3. un 4. punktam un 5. panta 2.–10. punktam; un |
| --- | --- |

b)

4. panta 2., 3. un 4. punktam un 5. panta 2.–10. punktam; un

| c) | jebkādiem papildu kompensējošiem pasākumiem, kādus kompetentā iestāde, kas piešķīrusi īpašo atļauju, uzskata par piemērotiem, lai sasniegtu to noteikumu mērķus, attiecībā uz kuriem tiek prasīts atbrīvojums, vai lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

c)

jebkādiem papildu kompensējošiem pasākumiem, kādus kompetentā iestāde, kas piešķīrusi īpašo atļauju, uzskata par piemērotiem, lai sasniegtu to noteikumu mērķus, attiecībā uz kuriem tiek prasīts atbrīvojums, vai lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti.

2.   Uz CVD, kas uztur SVT TNS, attiecas:

| a) | prasības, kas piemērojamas CVD saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014; un |
| --- | --- |

a)

prasības, kas piemērojamas CVD saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014; un

| b) | mutatis mutandis – prasības, kas piemērojamas daudzpusējai tirdzniecības sistēmai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 600/2014 un Direktīvu 2014/65/ES, izņemot minētās direktīvas 5.–13. pantu. |
| --- | --- |

b)

mutatis mutandis – prasības, kas piemērojamas daudzpusējai tirdzniecības sistēmai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 600/2014 un Direktīvu 2014/65/ES, izņemot minētās direktīvas 5.–13. pantu.

Pirmo daļu nepiemēro tām prasībām, no kurām CVD, kas uztur SVT TNS, ir atbrīvots, kā paredzēts 4. panta 2. un 3. punktā un 5. panta 2.–9. punktā, ar noteikumu, ka minētais CVD nodrošina atbilstību:

| a) | 7. pantam; |
| --- | --- |

a)

7. pantam;

| b) | 4. panta 2., 3. un 4. punktam un 5. panta 2.–10. punktam; un |
| --- | --- |

b)

4. panta 2., 3. un 4. punktam un 5. panta 2.–10. punktam; un

| c) | jebkādiem papildu kompensējošiem pasākumiem, kādus kompetentā iestāde, kas piešķīrusi īpašo atļauju, uzskata par piemērotiem, lai sasniegtu to noteikumu mērķus, attiecībā uz kuriem tiek prasīts atbrīvojums, vai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

c)

jebkādiem papildu kompensējošiem pasākumiem, kādus kompetentā iestāde, kas piešķīrusi īpašo atļauju, uzskata par piemērotiem, lai sasniegtu to noteikumu mērķus, attiecībā uz kuriem tiek prasīts atbrīvojums, vai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti.

7. pants

Papildu prasības attiecībā uz SVT tirgus infrastruktūrām

1.   SVT tirgus infrastruktūru operatori izstrādā skaidrus un detalizētus darījumdarbības plānus, kuros apraksta, kā tie plāno sniegt savus pakalpojumus un veikt darbības, un iekļauj arī aprakstu par saviem kritiski svarīgajiem darbiniekiem, sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas tehniskajiem aspektiem un izmantošanu, kā arī informāciju, kas prasīta 3. punktā.

SVT tirgus infrastruktūru operatori arī publisko aktualizētu, skaidru un detalizētu rakstisku dokumentāciju, kas paredz noteikumus, saskaņā ar kuriem SVT tirgus infrastruktūrām un to operatoriem ir jādarbojas, tostarp juridiskos noteikumus, kas nosaka SVT tirgus infrastruktūru operatoru, kā arī to locekļu, dalībnieku, emitentu un klientu, kuri izmanto to SVT tirgus infrastruktūru, tiesības, pienākumus, uzdevumus un atbildības jomas. Šādos juridiskos noteikumos precizē reglamentējošos tiesību aktus, jebkādus pirmstiesas strīdu izšķiršanas mehānismus, jebkādus aizsardzības pasākumus pret maksātnespēju saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK un jurisdikcijas, kurās var uzsākt tiesvedību. SVT tirgus infrastruktūru operatori savu rakstisko dokumentāciju var darīt pieejamu, izmantojot elektroniskos līdzekļus.

2.   SVT tirgus infrastruktūru operatori attiecīgā gadījumā izstrādā vai dokumentē noteikumus par to izmantotās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbību, tostarp noteikumus par piekļuvi sadalītajai virsgrāmatai, validācijas mezglu dalību, iespējamo interešu konfliktu risināšanu un riska pārvaldību, tostarp riska mazināšanas pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti un finanšu stabilitāti.

3.   SVT tirgus infrastruktūru operatori savā tīmekļa vietnē sniedz saviem locekļiem, dalībniekiem, emitentiem un klientiem skaidru un nepārprotamu informāciju par to, kā operatori īsteno savas funkcijas, pakalpojumus un darbības un kā šī funkciju, pakalpojumu un darbību veikšana atšķiras no tām, ko veic daudzpusēja tirdzniecības sistēma vai vērtspapīru norēķinu sistēma, kura nav balstīta uz sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju. Minētā informācija ietver izmantotās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veidu.

4.   SVT tirgus infrastruktūru operatori nodrošina, ka vispārējie informācijas tehnoloģiju pasākumi un kiberpasākumi, kas saistīti ar to sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu, ir samērīgi ar to darījumdarbības veidu, mērogu un sarežģītību. Šie pasākumi nodrošina nepārtrauktību un pastāvīgu to pakalpojumu un darbību pārredzamību, pieejamību, uzticamību un drošību, tostarp SVT tirgus infrastruktūrā izmantoto viedlīgumu uzticamību. Šie pasākumi arī nodrošina visu minēto operatoru glabāto datu integritāti, drošību un konfidencialitāti un to, ka šādi dati ir pieejami un piekļūstami.

SVT tirgus infrastruktūru operatoriem ir ieviestas īpašas operacionālā riska pārvaldības procedūras attiecībā uz riskiem, ko rada sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas un kriptoaktīvu izmantošana, un to, kā šādi riski ir risināmi, ja tie īstenojas.

Lai novērtētu SVT tirgus infrastruktūras vispārējo informācijas tehnoloģiju pasākumu un kiberpasākumu uzticamību, kompetentā iestāde var pieprasīt minēto pasākumu revīziju. Ja kompetentā iestāde pieprasa revīziju, tā revīzijas veikšanai ieceļ neatkarīgu revidentu. Revīzijas izmaksas sedz SVT tirgus infrastruktūra.

5.   Ja SVT tirgus infrastruktūras operators nodrošina locekļu, dalībnieku, emitentu vai klientu naudas līdzekļu, nodrošinājuma vai SVT finanšu instrumentu drošu glabāšanu un nodrošina piekļuves līdzekļus šādiem aktīviem, tostarp šifrēšanas atslēgu veidā, minētais operators ir ieviesis pienācīgus pasākumus, kuru mērķis ir nepieļaut minēto aktīvu izmantošanu operatora vārdā bez attiecīgā locekļa, dalībnieka, emitenta vai klienta iepriekšējas nepārprotamas rakstiskas piekrišanas, ko var sniegt, izmantojot elektroniskus līdzekļus.

SVT tirgus infrastruktūras operatori uztur drošu, precīzu, uzticamu un izgūstamu uzskaiti par naudas līdzekļiem, nodrošinājumu un SVT finanšu instrumentiem, ko SVT tirgus infrastruktūra tur to locekļu, dalībnieku, emitentu vai klientu uzdevumā, kā arī par līdzekļiem, ko izmanto, lai piekļūtu minētajiem naudas līdzekļiem, nodrošinājumam un SVT finanšu instrumentiem.

SVT tirgus infrastruktūras operatori nošķir SVT tirgus infrastruktūru izmantojošo locekļu, dalībnieku, emitentu vai klientu naudas līdzekļus, nodrošinājumu un SVT finanšu instrumentus un piekļuves līdzekļus šādiem aktīviem no operatora aktīviem un piekļuves līdzekļiem, kā arī no citu locekļu, dalībnieku, emitentu un klientu aktīviem un piekļuves līdzekļiem.

Vispārējie informācijas tehnoloģiju pasākumi un kiberpasākumi, kas minēti 4. punktā, nodrošina, ka minētie naudas līdzekļi, nodrošinājums un SVT finanšu instrumenti, kas SVT tirgus infrastruktūrā tiek turēti tās locekļu, dalībnieku, emitentu un klientu uzdevumā, kā arī līdzekļi piekļuvei šādiem aktīviem ir aizsargāti no neatļautas piekļuves, uzlaušanas, kvalitātes pasliktināšanās, nozaudēšanas, kiberuzbrukuma, zādzības, krāpšanas, nolaidības un citu nopietnu darbības traucējumu riskiem.

6.   Naudas līdzekļu zaudējuma, nodrošinājuma zaudējuma vai SVT finanšu instrumenta zaudējuma gadījumā SVT tirgus infrastruktūras operators, kas zaudējis naudas līdzekļus, nodrošinājumu vai SVT finanšu instrumentu, ir atbildīgs par zaudējumiem līdz zaudētā aktīva tirgus vērtībai. SVT tirgus infrastruktūras operators nav atbildīgs par zaudējumiem, ja tas pierāda, ka zaudējumi radušies tāda ārēja notikuma rezultātā, kuru tas nevarēja pienācīgi kontrolēt un kura sekas bija nenovēršamas, neraugoties uz visiem saprātīgiem centieniem panākt pretējo.

SVT tirgus infrastruktūras operatori ievieš pārredzamus un atbilstīgus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt ieguldītāju aizsardzību, un izveido klientu sūdzību izskatīšanas mehānismus un kompensācijas vai zaudējumu atlīdzināšanas procedūras gadījumiem, kad ieguldītājam radušies zaudējumi, ko radījis kāds no šā punkta pirmajā daļā minētajiem apstākļiem vai darījumdarbības pārtraukšana kāda no 8. panta 13. punktā, 9. panta 11. punktā un 10. panta 10. punktā minēto apstākļu dēļ.

Kompetentā iestāde, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var nolemt pieprasīt SVT tirgus infrastruktūras operatoram papildu prudenciālos aizsardzības pasākumus pašu kapitāla vai apdrošināšanas polises veidā, ja kompetentā iestāde konstatē, ka iespējamai atbildībai par SVT tirgus infrastruktūras operatora klientiem nodarītajiem zaudējumiem, kas radušies kāda no šā punkta pirmajā daļā minēto apstākļu dēļ, nav paredzēts pienācīgs segums atbilstīgi prudenciālajām prasībām, kuras paredzētas Regulā (ES) Nr. 909/2014 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/2033 (18), Direktīvā 2014/65/ES vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/2034 (19) nolūkā nodrošināt ieguldītāju aizsardzību.

7.   SVT tirgus infrastruktūras operators izstrādā un dara publiski pieejamu skaidru un detalizētu stratēģiju konkrētas SVT tirgus infrastruktūras darbības samazināšanai, izejai no konkrētas SVT tirgus infrastruktūras vai tās darbības izbeigšanai (“pārejas stratēģija”), tostarp tā darbību, kas balstītas uz sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju, pārejai uz tradicionālajām tirgus infrastruktūrām vai atgriešanos pie tām, gadījumā, ja:

| a) | ir pārsniegta 3. panta 3. punktā minētā robežvērtība; |
| --- | --- |

a)

ir pārsniegta 3. panta 3. punktā minētā robežvērtība;

| b) | īpašā atļauja vai atbrīvojums, kas piešķirts saskaņā ar šo regulu, ir jāatsauc vai citādi jāizbeidz, tostarp gadījumos, ja īpašā atļauja vai atbrīvojums tiek izbeigta 14. panta 2. punktā paredzēto gadījumu rezultātā; vai |
| --- | --- |

b)

īpašā atļauja vai atbrīvojums, kas piešķirts saskaņā ar šo regulu, ir jāatsauc vai citādi jāizbeidz, tostarp gadījumos, ja īpašā atļauja vai atbrīvojums tiek izbeigta 14. panta 2. punktā paredzēto gadījumu rezultātā; vai

| c) | SVT tirgus infrastruktūras darbība tiek brīvprātīgi vai piespiedu kārtā pārtraukta. |
| --- | --- |

c)

SVT tirgus infrastruktūras darbība tiek brīvprātīgi vai piespiedu kārtā pārtraukta.

Pārejas stratēģijai ir jābūt gatavai savlaicīgai īstenošanai.

Pārejas stratēģijā nosaka, kādu režīmu piemēro locekļiem, dalībniekiem, emitentiem un klientiem īpašās atļaujas atsaukšanas vai izbeigšanas gadījumā vai darījumdarbības izbeigšanas gadījumā, kā minēts šā punkta pirmajā daļā. Pārejas stratēģijā izklāsta, kā klienti, jo īpaši privātie ieguldītāji, ir jāaizsargā no jebkādas nesamērīgas ietekmes, ko rada šāda īpašās atļaujas atsaukšana vai izbeigšana vai darījumdarbības izbeigšana. Pārejas stratēģiju pastāvīgi atjaunina, iepriekš saņemot kompetentās iestādes piekrišanu.

Pārejas stratēģijā norāda, kas jādara 3. panta 3. punktā minētās robežvērtības pārsniegšanas gadījumā.

8.   Ieguldījumu brokeru sabiedrības vai tirgus operatori, kuriem ir atļauts uzturēt SVT DTS tikai saskaņā ar šīs regulas 8. panta 2. punktu un kuri savās pārejas stratēģijās nenorāda, ka tie plāno saņemt atļauju uzturēt daudzpusēju tirdzniecības sistēmu saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, kā arī CVD, kas uztur SVT TNS, dara visu iespējamo, lai noslēgtu vienošanos ar ieguldījumu brokeru sabiedrībām vai tirgus operatoriem, kuri uztur daudzpusēju tirdzniecības sistēmu saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, nolūkā pārņemt to darbības, un precizē attiecīgos pasākumus savās pārejas stratēģijās.

9.   CVD, kuri uztur SVT NS un kuriem ir atļauts uzturēt SVT NS tikai saskaņā ar šīs regulas 9. panta 2. punktu, un kuri savās pārejas stratēģijās nenorāda, ka tie plāno saņemt atļauju uzturēt vērtspapīru norēķinu sistēmu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014, un ieguldījumu brokeru sabiedrības vai tirgus operatori, kas uztur SVT TNS, dara visu iespējamo, lai noslēgtu vienošanos ar CVD, kuri uztur vērtspapīru norēķinu sistēmu, nolūkā pārņemt to darbības, un precizē attiecīgos pasākumus savās pārejas stratēģijās.

CVD, kuri uztur vērtspapīru norēķinu sistēmu un kuri saņem pieprasījumu noslēgt šā punkta pirmajā daļā minēto vienošanos, sniedz atbildi trīs mēnešu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas. CVD, kas uztur vērtspapīru norēķinu sistēmu, noslēdz vienošanās nediskriminējošā veidā un var iekasēt samērīgu komerciālu maksu, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām. CVD noraida šādu pieprasījumu tikai tad, ja tas uzskata, ka attiecīgie pasākumi ietekmētu finanšu tirgu netraucētu un pienācīgu darbību vai radītu sistēmisku risku. CVD noraida pieprasījumu, pamatojoties uz tirgus daļas zaudēšanu. Ja CVD noraida pieprasījumu, tas par savu pamatojumu rakstiski informē SVT tirgus infrastruktūras operatoru, kas iesniedzis pieprasījumu.

10.   Šā panta 8. un 9. punktā minētie pasākumi stājas spēkā ne vēlāk kā piecus gadus no īpašās atļaujas piešķiršanas dienas vai ir spēkā agrāk, ja to pieprasa kompetentā iestāde, lai nepieļautu nekādu īpašās atļaujas priekšlaicīgas izbeigšanas risku.

8. pants

Īpašā atļauja uzturēt SVT DTS

1.   Juridiska persona, kas saņēmusi atļauju kā ieguldījumu brokeru sabiedrība vai saņēmusi atļauju uzturēt regulētu tirgu saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, var pieteikties īpašai atļaujai uzturēt SVT DTS saskaņā ar šo regulu.

2.   Ja juridiska persona iesniedz pieteikumu ieguldījumu brokeru sabiedrības atļaujas saņemšanai vai atļaujas saņemšanai uzturēt regulētu tirgu saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES un vienlaikus iesniedz pieteikumu īpašās atļaujas saņemšanai saskaņā ar šo pantu ar vienīgo mērķi uzturēt SVT DTS, kompetentā iestāde nevērtē to, vai pieteikuma iesniedzējs atbilst tām Direktīvas 2014/65/ES prasībām, attiecībā uz kurām pieteikuma iesniedzējs ir pieprasījis atbrīvojumu saskaņā ar šīs regulas 4. pantu.

3.   Ja, kā minēts šā panta 2. punktā, juridiska persona vienlaikus iesniedz pieteikumu ieguldījumu brokeru sabiedrības atļaujas saņemšanai vai atļaujas saņemšanai uzturēt regulētu tirgu un pieteikumu īpašās atļaujas saņemšanai, tā pieteikumā sniedz informāciju, kas prasīta saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 7. pantu, izņemot informāciju, kas būtu vajadzīga, lai pierādītu atbilstību prasībām, attiecībā uz kurām pieteikuma iesniedzējs ir pieprasījis atbrīvojumu saskaņā ar šīs regulas 4. pantu.

4.   Pieteikumā īpašās atļaujas saņemšanai uzturēt SVT DTS saskaņā ar šo regulu iekļauj šādu informāciju:

| a) | pieteikuma iesniedzēja darījumdarbības plāns, SVT DTS noteikumi un jebkādi juridiski noteikumi, kā minēts 7. panta 1. punktā, kā arī informācija par SVT DTS darbību un pakalpojumiem, kā minēts 7. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzēja darījumdarbības plāns, SVT DTS noteikumi un jebkādi juridiski noteikumi, kā minēts 7. panta 1. punktā, kā arī informācija par SVT DTS darbību un pakalpojumiem, kā minēts 7. panta 3. punktā;

| b) | apraksts par izmantotās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbību, kā minēts 7. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

apraksts par izmantotās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbību, kā minēts 7. panta 2. punktā;

| c) | pieteikuma iesniedzēja vispārējo informācijas tehnoloģiju pasākumu un kiberpasākumu, kā minēts 7. panta 4. punktā, apraksts; |
| --- | --- |

c)

pieteikuma iesniedzēja vispārējo informācijas tehnoloģiju pasākumu un kiberpasākumu, kā minēts 7. panta 4. punktā, apraksts;

| d) | pierādījumi, ka pieteikuma iesniedzējs ir ieviesis pietiekamus prudenciālos aizsardzības pasākumus, lai segtu savu atbildību un izmaksātu kompensāciju klientiem, kā minēts 7. panta 6. punkta trešajā daļā; |
| --- | --- |

d)

pierādījumi, ka pieteikuma iesniedzējs ir ieviesis pietiekamus prudenciālos aizsardzības pasākumus, lai segtu savu atbildību un izmaksātu kompensāciju klientiem, kā minēts 7. panta 6. punkta trešajā daļā;

| e) | attiecīgā gadījumā – apraksts par klientu SVT finanšu instrumentu drošas glabāšanas kārtību, kā minēts 7. panta 5. punktā; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā – apraksts par klientu SVT finanšu instrumentu drošas glabāšanas kārtību, kā minēts 7. panta 5. punktā;

| f) | apraksts par to, kā tiek nodrošināta ieguldītāju aizsardzība, un apraksts par klientu sūdzību izskatīšanas un zaudējumu atlīdzināšanas mehānismiem, kā minēts 7. panta 6. punkta otrajā daļā; |
| --- | --- |

f)

apraksts par to, kā tiek nodrošināta ieguldītāju aizsardzība, un apraksts par klientu sūdzību izskatīšanas un zaudējumu atlīdzināšanas mehānismiem, kā minēts 7. panta 6. punkta otrajā daļā;

| g) | pieteikuma iesniedzēja pārejas stratēģija; un |
| --- | --- |

g)

pieteikuma iesniedzēja pārejas stratēģija; un

| h) | atbrīvojumi, ko pieteikuma iesniedzējs prasa saskaņā ar 4. pantu, katra prasītā atbrīvojuma pamatojums un ierosinātie kompensējošie pasākumi, kā arī līdzekļi, ar kādiem tas plāno nodrošināt ar šiem atbrīvojumiem saistīto nosacījumu ievērošanu. |
| --- | --- |

h)

atbrīvojumi, ko pieteikuma iesniedzējs prasa saskaņā ar 4. pantu, katra prasītā atbrīvojuma pamatojums un ierosinātie kompensējošie pasākumi, kā arī līdzekļi, ar kādiem tas plāno nodrošināt ar šiem atbrīvojumiem saistīto nosacījumu ievērošanu.

5.   Līdz 2023. gada 23. martam EVTI izstrādā pamatnostādnes, ar ko nosaka standarta veidlapas, formātus un veidnes 4. punkta vajadzībām.

6.   Kompetentā iestāde 30 darba dienu laikā no dienas, kad saņemts pieteikums īpašai atļaujai uzturēt SVT DTS, novērtē, vai pieteikums ir pilnīgs. Ja pieteikums nav pilnīgs, kompetentā iestāde nosaka termiņu, līdz kuram pieteikuma iesniedzējam ir jāsniedz trūkstošā vai jebkāda papildu informācija. Kompetentā iestāde informē pieteikuma iesniedzēju, ja tā uzskata, ka pieteikums ir pilnīgs.

Tiklīdz kompetentā iestāde uzskata pieteikumu par pilnīgu, tā nosūta EVTI minētā pieteikuma kopiju.

7.   Ja tas vajadzīgs, lai veicinātu atbrīvojumu konsekvenci un proporcionalitāti, vai ja tas vajadzīgs, lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti un finanšu stabilitāti, EVTI 30 kalendāro dienu laikā pēc minētā pieteikuma kopijas saņemšanas kompetentajai iestādei sniedz nesaistošu atzinumu par pieprasītajiem atbrīvojumiem vai par šīs regulas vajadzībām izmantotās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veida piemērotību.

Pirms nesaistoša atzinuma sniegšanas EVTI apspriežas ar pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm un jo īpaši, sniedzot savu atzinumu, ņem vērā to viedokļus.

Ja EVTI sniedz nesaistošu atzinumu, kompetentā iestāde pienācīgi ņem vērā šo atzinumu un sniedz EVTI paziņojumu par jebkādām būtiskām novirzēm no minētā atzinuma, ja EVTI to pieprasa. EVTI atzinumu un kompetentās iestādes paziņojumu nepublisko.

8.   Līdz 2025. gada 24. martam EVTI izstrādā pamatnostādnes, kuru mērķis ir veicināt konsekvenci un proporcionalitāti attiecībā uz:

| a) | atbrīvojumiem, kas piešķirti SVT DTS operatoriem visā Savienībā, tostarp saistībā ar to dažādo sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veidu atbilstības novērtēšanu, ko SVT DTS operatori izmanto šīs regulas vajadzībām; un |
| --- | --- |

a)

atbrīvojumiem, kas piešķirti SVT DTS operatoriem visā Savienībā, tostarp saistībā ar to dažādo sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veidu atbilstības novērtēšanu, ko SVT DTS operatori izmanto šīs regulas vajadzībām; un

| b) | šīs regulas 3. panta 6. punktā paredzētās iespējas īstenošanu. |
| --- | --- |

b)

šīs regulas 3. panta 6. punktā paredzētās iespējas īstenošanu.

Minētās pamatnostādnes nodrošina ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti un finanšu stabilitāti.

EVTI periodiski atjaunina minētās pamatnostādnes.

9.   Kompetentā iestāde 90 darba dienu laikā no dienas, kad saņemts pilnīgs pieteikums īpašai atļaujai uzturēt SVT DTS, veic pieteikuma novērtējumu un izlemj, vai piešķirt īpašo atļauju. Ja pieteikuma iesniedzējs vienlaikus iesniedz pieteikumu atļaujas saņemšanai saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES un pieteikumu īpašās atļaujas saņemšanai saskaņā ar šo regulu, novērtēšanas laikposmu var pagarināt vēl par laikposmu, kas nepārsniedz Direktīvas 2014/65/ES 7. panta 3. punktā noteikto laikposmu.

10.   Neskarot Direktīvas 2014/65/ES 7. un 44. pantu, kompetentā iestāde atsakās piešķirt pieteikuma iesniedzējam īpašo atļauju uzturēt SVT DTS, ja ir iemesli uzskatīt, ka:

| a) | pastāv būtiski riski ieguldītāju aizsardzībai, tirgus integritātei vai finanšu stabilitātei, ko pieteikuma iesniedzējs nav pienācīgi risinājis un mazinājis; |
| --- | --- |

a)

pastāv būtiski riski ieguldītāju aizsardzībai, tirgus integritātei vai finanšu stabilitātei, ko pieteikuma iesniedzējs nav pienācīgi risinājis un mazinājis;

| b) | īpašā atļauja uzturēt SVT DTS un atbrīvojumi tiek prasīti, lai apietu juridiskas vai regulatīvas prasības; vai |
| --- | --- |

b)

īpašā atļauja uzturēt SVT DTS un atbrīvojumi tiek prasīti, lai apietu juridiskas vai regulatīvas prasības; vai

| c) | SVT DTS operators nespēs nodrošināt atbilstību vai neļaus tā lietotājiem nodrošināt atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktu noteikumiem vai valsts tiesību aktu noteikumiem, kuri neietilpst Savienības tiesību aktu darbības jomā. |
| --- | --- |

c)

SVT DTS operators nespēs nodrošināt atbilstību vai neļaus tā lietotājiem nodrošināt atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktu noteikumiem vai valsts tiesību aktu noteikumiem, kuri neietilpst Savienības tiesību aktu darbības jomā.

11.   Īpašā atļauja ir derīga visā Savienībā ne ilgāk kā sešus gadus no piešķiršanas dienas. Īpašajā atļaujā norāda atbrīvojumus, kas piešķirti saskaņā ar 4. pantu, jebkādus kompensējošus pasākumus un jebkādas zemākas robežvērtības, ko kompetentā iestāde noteikusi saskaņā ar 3. panta 6. punktu.

Kompetentā iestāde nekavējoties informē EVTI par īpašās atļaujas piešķiršanu, atteikšanu vai atsaukšanu saskaņā ar šo pantu un sniedz jebkādu informāciju, kas norādīta saskaņā ar šā punkta pirmo daļu.

EVTI savā tīmekļa vietnē publicē:

| a) | SVT DTS sarakstu, to īpašo atļauju sākuma un beigu datumus, katrai no tām piešķirto atbrīvojumu sarakstu un jebkādas zemākas robežvērtības, kuras katrai no tām noteikušas kompetentās iestādes; un |
| --- | --- |

a)

SVT DTS sarakstu, to īpašo atļauju sākuma un beigu datumus, katrai no tām piešķirto atbrīvojumu sarakstu un jebkādas zemākas robežvērtības, kuras katrai no tām noteikušas kompetentās iestādes; un

| b) | saskaņā ar 4. pantu pieprasīto atbrīvojumu kopskaitu, norādot piešķirto vai atteikto atbrīvojumu skaitu un veidu, kā arī atteikumu pamatojumu. |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar 4. pantu pieprasīto atbrīvojumu kopskaitu, norādot piešķirto vai atteikto atbrīvojumu skaitu un veidu, kā arī atteikumu pamatojumu.

Trešās daļas b) apakšpunktā minēto informāciju publicē anonimizētu.

12.   Neskarot Direktīvas 2014/65/ES 8. un 44. pantu, kompetentā iestāde atsauc īpašo atļauju vai jebkādus ar to saistītos atbrīvojumus, ja:

| a) | ir atklāta izmantotā sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbības nepilnība vai SVT DTS operatora sniegto pakalpojumu vai veikto darbību nepilnība, kas apdraud ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti, un ar to saistītais risks ir lielāks nekā ieguvumi, ko sniedz pakalpojumi un darbības, kurus izmēģina; |
| --- | --- |

a)

ir atklāta izmantotā sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbības nepilnība vai SVT DTS operatora sniegto pakalpojumu vai veikto darbību nepilnība, kas apdraud ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti, un ar to saistītais risks ir lielāks nekā ieguvumi, ko sniedz pakalpojumi un darbības, kurus izmēģina;

| b) | SVT DTS operators ir pārkāpis ar atbrīvojumiem saistītos nosacījumus; |
| --- | --- |

b)

SVT DTS operators ir pārkāpis ar atbrīvojumiem saistītos nosacījumus;

| c) | SVT DTS operators ir atļāvis tirgot finanšu instrumentus, kas neatbilst 3. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

c)

SVT DTS operators ir atļāvis tirgot finanšu instrumentus, kas neatbilst 3. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem;

| d) | SVT DTS operators ir pārsniedzis 3. panta 2. punktā noteikto robežvērtību; |
| --- | --- |

d)

SVT DTS operators ir pārsniedzis 3. panta 2. punktā noteikto robežvērtību;

| e) | SVT DTS operators ir pārsniedzis 3. panta 3. punktā noteikto robežvērtību un nav aktivizējis pārejas stratēģiju; vai |
| --- | --- |

e)

SVT DTS operators ir pārsniedzis 3. panta 3. punktā noteikto robežvērtību un nav aktivizējis pārejas stratēģiju; vai

| f) | SVT DTS operators īpašo atļauju vai ar to saistītos atbrīvojumus saņēmis, pamatojoties uz maldinošu informāciju vai noklusējot būtisku informāciju. |
| --- | --- |

f)

SVT DTS operators īpašo atļauju vai ar to saistītos atbrīvojumus saņēmis, pamatojoties uz maldinošu informāciju vai noklusējot būtisku informāciju.

13.   Ja SVT DTS operators plāno ieviest būtiskas izmaiņas izmantotā sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veida darbībā vai minētā operatora pakalpojumos vai darbībās un minēto būtisko izmaiņu dēļ ir vajadzīga jauna īpašā atļauja, jauns atbrīvojums vai izmaiņas vienā vai vairākos šim operatoram piešķirtajos atbrīvojumos vai kādā no nosacījumiem, kas saistīti ar atbrīvojumu, SVT DTS operators pieprasa jaunu īpašo atļauju, atbrīvojumu vai izmaiņas.

Ja SVT DTS operators pieprasa jaunu īpašo atļauju, atbrīvojumu vai izmaiņas, piemēro 4. pantā izklāstīto procedūru. Šādu pieprasījumu kompetentā iestāde apstrādā saskaņā ar šo pantu.

9. pants

Īpašā atļauja uzturēt SVT NS

1.   Juridiska persona, kas saņēmusi atļauju kā CVD saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014, var pieteikties īpašai atļaujai uzturēt SVT NS saskaņā ar šo regulu.

2.   Ja juridiska persona iesniedz pieteikumu CVD darbības atļaujas saņemšanai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 un vienlaikus iesniedz pieteikumu īpašās atļaujas saņemšanai saskaņā ar šo pantu ar vienīgo mērķi uzturēt SVT NS, kompetentā iestāde nevērtē to, vai pieteikuma iesniedzējs atbilst tām Regulas (ES) Nr. 909/2014 prasībām, attiecībā uz kurām pieteikuma iesniedzējs ir pieprasījis atbrīvojumu saskaņā ar šīs regulas 5. pantu.

3.   Ja, kā minēts šā panta 2. punktā, juridiska persona vienlaikus iesniedz pieteikumu CVD darbības atļaujas saņemšanai un pieteikumu īpašās atļaujas saņemšanai, tai prasa pieteikumā sniegt informāciju, kas minēta Regulas (ES) Nr. 909/2014 17. panta 2. punktā, izņemot informāciju, kas būtu vajadzīga, lai pierādītu atbilstību prasībām, attiecībā uz kurām pieteikuma iesniedzējs ir pieprasījis atbrīvojumu saskaņā ar šīs regulas 5. pantu.

4.   Pieteikumā par īpašās atļaujas saņemšanu uzturēt SVT NS saskaņā ar šo regulu iekļauj šādu informāciju:

| a) | pieteikuma iesniedzēja darījumdarbības plāns, SVT NS noteikumi un jebkādi juridiski noteikumi, kā minēts 7. panta 1. punktā, kā arī informācija par SVT NS darbību un pakalpojumiem, kā minēts 7. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzēja darījumdarbības plāns, SVT NS noteikumi un jebkādi juridiski noteikumi, kā minēts 7. panta 1. punktā, kā arī informācija par SVT NS darbību un pakalpojumiem, kā minēts 7. panta 3. punktā;

| b) | apraksts par izmantotās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbību, kā minēts 7. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

apraksts par izmantotās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbību, kā minēts 7. panta 2. punktā;

| c) | apraksts par pieteikuma iesniedzēja vispārējiem informācijas tehnoloģiju pasākumiem un kiberpasākumiem, kā minēts 7. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

c)

apraksts par pieteikuma iesniedzēja vispārējiem informācijas tehnoloģiju pasākumiem un kiberpasākumiem, kā minēts 7. panta 4. punktā;

| d) | pierādījumi, ka pieteikuma iesniedzējs ir ieviesis pietiekamus prudenciālos aizsardzības pasākumus, lai segtu savu atbildību un izmaksātu kompensāciju klientiem, kā minēts 7. panta 6. punkta trešajā daļā; |
| --- | --- |

d)

pierādījumi, ka pieteikuma iesniedzējs ir ieviesis pietiekamus prudenciālos aizsardzības pasākumus, lai segtu savu atbildību un izmaksātu kompensāciju klientiem, kā minēts 7. panta 6. punkta trešajā daļā;

| e) | attiecīgā gadījumā – apraksts par klientu SVT finanšu instrumentu drošas glabāšanas kārtību, kā minēts 7. panta 5. punktā; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā – apraksts par klientu SVT finanšu instrumentu drošas glabāšanas kārtību, kā minēts 7. panta 5. punktā;

| f) | apraksts par to, kā tiek nodrošināta ieguldītāju aizsardzība, un apraksts par klientu sūdzību izskatīšanas un zaudējumu atlīdzināšanas mehānismiem, kā minēts 7. panta 6. punkta otrajā daļā; |
| --- | --- |

f)

apraksts par to, kā tiek nodrošināta ieguldītāju aizsardzība, un apraksts par klientu sūdzību izskatīšanas un zaudējumu atlīdzināšanas mehānismiem, kā minēts 7. panta 6. punkta otrajā daļā;

| g) | pieteikuma iesniedzēja pārejas stratēģija; un |
| --- | --- |

g)

pieteikuma iesniedzēja pārejas stratēģija; un

| h) | atbrīvojumi, ko pieteikuma iesniedzējs prasa saskaņā ar 5. pantu, katra prasītā atbrīvojuma pamatojums, ierosinātie kompensējošie pasākumi un līdzekļi, ar kādiem tas plāno nodrošināt ar šiem atbrīvojumiem saistīto nosacījumu ievērošanu. |
| --- | --- |

h)

atbrīvojumi, ko pieteikuma iesniedzējs prasa saskaņā ar 5. pantu, katra prasītā atbrīvojuma pamatojums, ierosinātie kompensējošie pasākumi un līdzekļi, ar kādiem tas plāno nodrošināt ar šiem atbrīvojumiem saistīto nosacījumu ievērošanu.

5.   Līdz 2023. gada 23. martam EVTI izstrādā pamatnostādnes, ar ko nosaka standarta veidlapas, formātus un veidnes 4. punkta vajadzībām.

6.   Kompetentā iestāde 30 darba dienu laikā no dienas, kad saņemts pieteikums īpašai atļaujai uzturēt SVT NS, novērtē, vai pieteikums ir pilnīgs. Ja pieteikums nav pilnīgs, kompetentā iestāde nosaka termiņu, līdz kuram pieteikuma iesniedzējam ir jāsniedz trūkstošā vai jebkāda papildu informācija. Kompetentā iestāde informē pieteikuma iesniedzēju, ja tā uzskata, ka pieteikums ir pilnīgs.

Tiklīdz kompetentā iestāde uzskata pieteikumu par pilnīgu, tā minētā pieteikuma kopiju nosūta:

| a) | EVTI; un |
| --- | --- |

a)

EVTI; un

| b) | attiecīgajām iestādēm, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 909/2014 12. pantā. |
| --- | --- |

b)

attiecīgajām iestādēm, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 909/2014 12. pantā.

7.   Ja tas vajadzīgs, lai veicinātu atbrīvojumu konsekvenci un proporcionalitāti, vai ja tas vajadzīgs, lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti un finanšu stabilitāti, EVTI 30 kalendāro dienu laikā pēc minētā pieteikuma kopijas saņemšanas kompetentajai iestādei sniedz nesaistošu atzinumu par prasītajiem atbrīvojumiem vai par šīs regulas vajadzībām izmantotās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veida piemērotību.

Pirms nesaistoša atzinuma sniegšanas EVTI apspriežas ar pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm un jo īpaši, sniedzot savu atzinumu, ņem vērā to viedokļus.

Ja EVTI sniedz nesaistošu atzinumu, kompetentā iestāde pienācīgi ņem vērā šo atzinumu un sniedz EVTI paziņojumu par jebkādām būtiskām novirzēm no minētā atzinuma, ja EVTI to pieprasa. EVTI atzinumu un kompetentās iestādes paziņojumu nepublisko.

Attiecīgās iestādes, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 909/2014 12. pantā, 30 kalendāro dienu laikā pēc minētā pieteikuma kopijas saņemšanas sniedz kompetentajai iestādei nesaistošu atzinumu par pieteikuma iesniedzēja uzturētās SVT NS iezīmēm.

8.   Līdz 2025. gada 24. martam EVTI izstrādā pamatnostādnes, kuru mērķis ir veicināt konsekvenci un proporcionalitāti attiecībā uz:

| a) | atbrīvojumiem, kas piešķirti CVD, kuri Savienībā uztur SVT NS, tostarp saistībā ar to dažādo sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veidu atbilstības novērtēšanu, ko tirgus operatori izmanto šīs regulas vajadzībām; un |
| --- | --- |

a)

atbrīvojumiem, kas piešķirti CVD, kuri Savienībā uztur SVT NS, tostarp saistībā ar to dažādo sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veidu atbilstības novērtēšanu, ko tirgus operatori izmanto šīs regulas vajadzībām; un

| b) | šīs regulas 3. panta 6. punktā paredzētās iespējas īstenošanu. |
| --- | --- |

b)

šīs regulas 3. panta 6. punktā paredzētās iespējas īstenošanu.

Minētās pamatnostādnes nodrošina ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti un finanšu stabilitāti.

EVTI periodiski atjaunina minētās pamatnostādnes.

9.   Kompetentā iestāde 90 darba dienu laikā no dienas, kad saņemts pilnīgs pieteikums īpašai atļaujai uzturēt SVT NS, veic pieteikuma novērtējumu un izlemj, vai piešķirt īpašo atļauju. Ja pieteikuma iesniedzējs vienlaikus iesniedz pieteikumu CVD darbības atļaujas saņemšanai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 un pieteikumu īpašās atļaujas saņemšanai saskaņā ar šo regulu, novērtēšanas laikposmu var pagarināt vēl par laikposmu, kas nepārsniedz Regulas (ES) Nr. 909/2014 17. panta 8. punktā noteikto laikposmu.

10.   Neskarot Regulas (ES) Nr. 909/2014 17. pantu, kompetentā iestāde atsakās piešķirt īpašo atļauju uzturēt SVT NS, ja ir iemesli uzskatīt, ka:

| a) | pastāv būtiski riski ieguldītāju aizsardzībai, tirgus integritātei vai finanšu stabilitātei, ko pieteikuma iesniedzējs nav pienācīgi risinājis un mazinājis; |
| --- | --- |

a)

pastāv būtiski riski ieguldītāju aizsardzībai, tirgus integritātei vai finanšu stabilitātei, ko pieteikuma iesniedzējs nav pienācīgi risinājis un mazinājis;

| b) | īpašā atļauja uzturēt SVT NS un atbrīvojumi tiek prasīti, lai apietu juridiskas vai regulatīvas prasības; vai |
| --- | --- |

b)

īpašā atļauja uzturēt SVT NS un atbrīvojumi tiek prasīti, lai apietu juridiskas vai regulatīvas prasības; vai

| c) | CVD nespēs nodrošināt atbilstību vai neļaus tā lietotājiem nodrošināt atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktu noteikumiem vai valsts tiesību aktu noteikumiem, kuri neietilpst Savienības tiesību aktu darbības jomā. |
| --- | --- |

c)

CVD nespēs nodrošināt atbilstību vai neļaus tā lietotājiem nodrošināt atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktu noteikumiem vai valsts tiesību aktu noteikumiem, kuri neietilpst Savienības tiesību aktu darbības jomā.

11.   Īpašā atļauja ir derīga visā Savienībā ne ilgāk kā sešus gadus no piešķiršanas dienas. Īpašajā atļaujā norāda atbrīvojumus, kas piešķirti saskaņā ar 5. pantu, jebkādus kompensējošus pasākumus un jebkādas zemākas robežvērtības, ko noteikusi kompetentā iestāde saskaņā ar 3. panta 6. punktu.

Kompetentā iestāde nekavējoties informē EVTI un attiecīgās iestādes, kas norādītas šā panta 7. punktā, par īpašās atļaujas piešķiršanu, atteikšanu vai atsaukšanu saskaņā ar šo pantu un sniedz jebkādu informāciju, kas norādīta saskaņā ar šā punkta pirmo daļu.

EVTI savā tīmekļa vietnē publicē:

| a) | SVT NS sarakstu, to īpašo atļauju sākuma un beigu datumus, katrai no tām piešķirto atbrīvojumu sarakstu un jebkādas zemākas robežvērtības, kuras katrai no tām noteikušas kompetentās iestādes; un |
| --- | --- |

a)

SVT NS sarakstu, to īpašo atļauju sākuma un beigu datumus, katrai no tām piešķirto atbrīvojumu sarakstu un jebkādas zemākas robežvērtības, kuras katrai no tām noteikušas kompetentās iestādes; un

| b) | saskaņā ar 5. pantu pieprasīto atbrīvojumu kopskaitu, norādot piešķirto vai atteikto atbrīvojumu skaitu un veidu, kā arī atteikumu pamatojumu. |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar 5. pantu pieprasīto atbrīvojumu kopskaitu, norādot piešķirto vai atteikto atbrīvojumu skaitu un veidu, kā arī atteikumu pamatojumu.

Trešās daļas b) apakšpunktā minēto informāciju publicē anonimizētu.

12.   Neskarot Regulas (ES) Nr. 909/2014 20. pantu, kompetentā iestāde atsauc īpašo atļauju vai jebkādus ar to saistītos atbrīvojumus, ja:

| a) | ir atklāta izmantotās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbības nepilnība vai SVT NS uzturošā CVD sniegto pakalpojumu vai veikto darbību nepilnība, kas apdraud ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti, un ar to saistītais risks ir lielāks nekā ieguvumi, ko sniedz pakalpojumi un darbības, kurus izmēģina; |
| --- | --- |

a)

ir atklāta izmantotās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbības nepilnība vai SVT NS uzturošā CVD sniegto pakalpojumu vai veikto darbību nepilnība, kas apdraud ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti, un ar to saistītais risks ir lielāks nekā ieguvumi, ko sniedz pakalpojumi un darbības, kurus izmēģina;

| b) | CVD, kas uztur SVT NS, ir pārkāpis ar atbrīvojumiem saistītos nosacījumus; |
| --- | --- |

b)

CVD, kas uztur SVT NS, ir pārkāpis ar atbrīvojumiem saistītos nosacījumus;

| c) | CVD, kas uztur SVT NS, ir iegrāmatojis finanšu instrumentus, kas neatbilst 3. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

c)

CVD, kas uztur SVT NS, ir iegrāmatojis finanšu instrumentus, kas neatbilst 3. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem;

| d) | CVD, kas uztur SVT NS, ir pārsniedzis 3. panta 2. punktā minēto robežvērtību; |
| --- | --- |

d)

CVD, kas uztur SVT NS, ir pārsniedzis 3. panta 2. punktā minēto robežvērtību;

| e) | CVD, kas uztur SVT NS, ir pārsniedzis 3. panta 3. punktā minēto robežvērtību un nav aktivizējis pārejas stratēģiju; vai |
| --- | --- |

e)

CVD, kas uztur SVT NS, ir pārsniedzis 3. panta 3. punktā minēto robežvērtību un nav aktivizējis pārejas stratēģiju; vai

| f) | CVD, kas uztur SVT NS, īpašo atļauju vai ar to saistītos atbrīvojumus saņēmis, pamatojoties uz maldinošu informāciju vai noklusējot būtisku informāciju. |
| --- | --- |

f)

CVD, kas uztur SVT NS, īpašo atļauju vai ar to saistītos atbrīvojumus saņēmis, pamatojoties uz maldinošu informāciju vai noklusējot būtisku informāciju.

13.   Ja CVD, kas uztur SVT NS, plāno ieviest būtiskas izmaiņas izmantotā sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbībā vai minētā CVD pakalpojumos vai darbībās un minēto būtisko izmaiņu dēļ ir vajadzīga jauna īpašā atļauja, jauns atbrīvojums vai izmaiņas vienā vai vairākos šim CVD piešķirtajos atbrīvojumos vai kādā no nosacījumiem, kas saistīti ar atbrīvojumu, CVD, kas uztur SVT NS, pieprasa jaunu īpašo atļauju, atbrīvojumu vai izmaiņas.

Ja CVD, kas uztur SVT NS, pieprasa jaunu īpašo atļauju, atbrīvojumu vai izmaiņas, piemēro 5. pantā noteikto procedūru. Minēto pieprasījumu kompetentā iestāde apstrādā saskaņā ar šo pantu.

10. pants

Īpašā atļauja uzturēt SVT TNS

1.   Juridiska persona, kas saņēmusi atļauju kā ieguldījumu brokeru sabiedrība vai saņēmusi atļauju uzturēt regulētu tirgu saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, vai saņēmusi atļauju kā CVD saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014, var pieteikties īpašai atļaujai uzturēt SVT TNS saskaņā ar šo regulu.

2.   Ja juridiska persona iesniedz pieteikumu ieguldījumu brokeru sabiedrības atļaujas saņemšanai vai atļaujas saņemšanai uzturēt regulētu tirgu saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES vai CVD atļaujas saņemšanai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 un vienlaikus iesniedz pieteikumu īpašās atļaujas saņemšanai saskaņā ar šo pantu ar vienīgo mērķi uzturēt SVT TNS, kompetentā iestāde nevērtē to, vai pieteikuma iesniedzējs atbilst tām Direktīvas 2014/65/ES vai tām Regulas (ES) Nr. 909/2014 prasībām, attiecībā uz kurām pieteikuma iesniedzējs ir pieprasījis atbrīvojumu saskaņā ar šīs regulas 6. pantu.

3.   Ja, kā minēts šā panta 2. punktā, juridiska persona vienlaikus iesniedz pieteikumu ieguldījumu brokeru sabiedrības atļaujas saņemšanai vai atļaujas saņemšanai uzturēt regulētu tirgu, vai CVD darbības atļaujas saņemšanai un pieteikumu īpašās atļaujas saņemšanai, tā pieteikumā sniedz informāciju, kas prasīta saskaņā ar attiecīgi Direktīvas 2014/65/ES 7. pantu vai Regulas (ES) Nr. 909/2014 17. pantu, izņemot informāciju, kas būtu vajadzīga, lai pierādītu atbilstību prasībām, attiecībā uz kurām pieteikuma iesniedzējs ir pieprasījis atbrīvojumu saskaņā ar šīs regulas 6. pantu.

4.   Pieteikumā par īpašās atļaujas saņemšanu uzturēt SVT TNS saskaņā ar šo regulu iekļauj šādu informāciju:

| a) | pieteikuma iesniedzēja darījumdarbības plāns, SVT TNS noteikumi un jebkādi juridiski noteikumi, kā minēts 7. panta 1. punktā, kā arī informācija par SVT TNS darbību un pakalpojumiem, kā minēts 7. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzēja darījumdarbības plāns, SVT TNS noteikumi un jebkādi juridiski noteikumi, kā minēts 7. panta 1. punktā, kā arī informācija par SVT TNS darbību un pakalpojumiem, kā minēts 7. panta 3. punktā;

| b) | apraksts par izmantotās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbība, kā minēts 7. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

apraksts par izmantotās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbība, kā minēts 7. panta 2. punktā;

| c) | apraksts par pieteikuma iesniedzēja vispārējiem informācijas tehnoloģiju pasākumiem un kiberpasākumiem, kā minēts 7. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

c)

apraksts par pieteikuma iesniedzēja vispārējiem informācijas tehnoloģiju pasākumiem un kiberpasākumiem, kā minēts 7. panta 4. punktā;

| d) | pierādījumi, ka pieteikuma iesniedzējs ir ieviesis pietiekamus prudenciālos aizsardzības pasākumus, lai segtu savu atbildību un izmaksātu kompensāciju klientiem, kā minēts 7. panta 6. punkta trešajā daļā; |
| --- | --- |

d)

pierādījumi, ka pieteikuma iesniedzējs ir ieviesis pietiekamus prudenciālos aizsardzības pasākumus, lai segtu savu atbildību un izmaksātu kompensāciju klientiem, kā minēts 7. panta 6. punkta trešajā daļā;

| e) | attiecīgā gadījumā – apraksts par klientu SVT finanšu instrumentu drošas glabāšanas kārtību, kā minēts 7. panta 5. punktā; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā – apraksts par klientu SVT finanšu instrumentu drošas glabāšanas kārtību, kā minēts 7. panta 5. punktā;

| f) | apraksts par to, kā tiek nodrošināta ieguldītāju aizsardzība, un apraksts par klientu sūdzību izskatīšanas un zaudējumu atlīdzināšanas mehānismiem, kā minēts 7. panta 6. punkta otrajā daļā; |
| --- | --- |

f)

apraksts par to, kā tiek nodrošināta ieguldītāju aizsardzība, un apraksts par klientu sūdzību izskatīšanas un zaudējumu atlīdzināšanas mehānismiem, kā minēts 7. panta 6. punkta otrajā daļā;

| g) | pieteikuma iesniedzēja pārejas stratēģija; un |
| --- | --- |

g)

pieteikuma iesniedzēja pārejas stratēģija; un

| h) | atbrīvojumi, ko pieteikuma iesniedzējs prasa saskaņā ar 6. pantu, katra prasītā atbrīvojuma pamatojums, ierosinātie kompensējošie pasākumi un līdzekļi, ar kādiem tas plāno nodrošināt ar šiem atbrīvojumiem saistīto nosacījumu ievērošanu. |
| --- | --- |

h)

atbrīvojumi, ko pieteikuma iesniedzējs prasa saskaņā ar 6. pantu, katra prasītā atbrīvojuma pamatojums, ierosinātie kompensējošie pasākumi un līdzekļi, ar kādiem tas plāno nodrošināt ar šiem atbrīvojumiem saistīto nosacījumu ievērošanu.

5.   Papildus šā panta 4. punktā minētajai informācijai pieteikuma iesniedzējs, kas plāno uzturēt SVT TNS kā ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators, sniedz informāciju par to, kā tas plāno izpildīt Regulā (ES) Nr. 909/2014 noteiktās piemērojamās prasības, kā minēts šīs regulas 6. panta 1. punktā, izņemot informāciju, kas būtu vajadzīga, lai pierādītu atbilstību prasībām, attiecībā uz kurām pieteikuma iesniedzējs ir pieprasījis atbrīvojumu saskaņā ar minēto pantu.

Papildus šā panta 4. punktā minētajai informācijai pieteikuma iesniedzējs, kas plāno uzturēt SVT TNS kā CVD, sniedz informāciju par to, kā tas plāno izpildīt Direktīvā 2014/65/ES noteiktās piemērojamās prasības, kā minēts šīs regulas 6. panta 2. punktā, izņemot informāciju, kas būtu vajadzīga, lai pierādītu atbilstību prasībām, attiecībā uz kurām pieteikuma iesniedzējs ir pieprasījis atbrīvojumu saskaņā ar minēto pantu.

6.   Līdz 2023. gada 23. martam EVTI izstrādā pamatnostādnes, ar ko nosaka standarta veidlapas, formātus un veidnes 4. punkta vajadzībām.

7.   Kompetentā iestāde 30 darba dienu laikā no dienas, kad saņemts pieteikums īpašai atļaujai uzturēt SVT TNS, novērtē, vai pieteikums ir pilnīgs. Ja pieteikums nav pilnīgs, kompetentā iestāde nosaka termiņu, līdz kuram pieteikuma iesniedzējam ir jāsniedz trūkstošā vai jebkāda papildu informācija. Kompetentā iestāde informē pieteikuma iesniedzēju, ja tā uzskata, ka pieteikums ir pilnīgs.

Tiklīdz kompetentā iestāde uzskata pieteikumu par pilnīgu, tā minētā pieteikuma kopiju nosūta:

| a) | EVTI; un |
| --- | --- |

a)

EVTI; un

| b) | attiecīgajām iestādēm, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 909/2014 12. pantā. |
| --- | --- |

b)

attiecīgajām iestādēm, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 909/2014 12. pantā.

8.   Ja tas vajadzīgs, lai veicinātu atbrīvojumu konsekvenci un proporcionalitāti, vai ja tas vajadzīgs, lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti un finanšu stabilitāti, EVTI 30 kalendāro dienu laikā pēc minētā pieteikuma kopijas saņemšanas kompetentajai iestādei sniedz nesaistošu atzinumu par prasītajiem atbrīvojumiem vai par šīs regulas vajadzībām izmantotās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veida piemērotību.

Pirms nesaistoša atzinuma sniegšanas EVTI apspriežas ar pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm un jo īpaši, sniedzot savu atzinumu, ņem vērā to viedokļus.

Ja EVTI sniedz nesaistošu atzinumu, kompetentā iestāde pienācīgi ņem vērā šo atzinumu un sniedz EVTI paziņojumu par jebkādām būtiskām novirzēm no minētā atzinuma, ja EVTI to pieprasa. EVTI atzinumu un kompetentās iestādes paziņojumu nepublisko.

Attiecīgās iestādes, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 909/2014 12. pantā, 30 kalendāro dienu laikā pēc minētā pieteikuma kopijas saņemšanas sniedz kompetentajai iestādei nesaistošu atzinumu par pieteikuma iesniedzēja uzturētās SVT TNS iezīmēm.

9.   Kompetentā iestāde 90 darba dienu laikā no dienas, kad saņemts pilnīgs pieteikums īpašai atļaujai uzturēt SVT TNS, veic pieteikuma novērtējumu un izlemj, vai piešķirt īpašo atļauju. Ja pieteikuma iesniedzējs vienlaikus iesniedz pieteikumu saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES vai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014 un pieteikumu īpašās atļaujas saņemšanai saskaņā ar šo pantu, novērtēšanas laikposmu var pagarināt vēl par laikposmu, kas nepārsniedz attiecīgi Direktīvas 2014/65/ES 7. panta 3. punktā vai Regulas (ES) Nr. 909/2014 17. panta 8. punktā noteikto laikposmu.

10.   Neskarot Direktīvas 2014/65/ES 7. un 44. pantu un Regulas (ES) Nr. 909/2014 17. pantu, kompetentā iestāde atsakās piešķirt īpašo atļauju uzturēt SVT TNS, ja ir iemesli uzskatīt, ka:

| a) | pastāv būtiski riski ieguldītāju aizsardzībai, tirgus integritātei vai finanšu stabilitātei, ko pieteikuma iesniedzējs nav pienācīgi risinājis un mazinājis; |
| --- | --- |

a)

pastāv būtiski riski ieguldītāju aizsardzībai, tirgus integritātei vai finanšu stabilitātei, ko pieteikuma iesniedzējs nav pienācīgi risinājis un mazinājis;

| b) | īpašā atļauja uzturēt SVT TNS un atbrīvojumi tiek prasīti, lai apietu juridiskas vai regulatīvas prasības; vai |
| --- | --- |

b)

īpašā atļauja uzturēt SVT TNS un atbrīvojumi tiek prasīti, lai apietu juridiskas vai regulatīvas prasības; vai

| c) | SVT TNS operators nespēs nodrošināt atbilstību vai neļaus tā lietotājiem nodrošināt atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktu noteikumiem vai valsts tiesību aktu noteikumiem, kuri neietilpst Savienības tiesību aktu darbības jomā. |
| --- | --- |

c)

SVT TNS operators nespēs nodrošināt atbilstību vai neļaus tā lietotājiem nodrošināt atbilstību piemērojamiem Savienības tiesību aktu noteikumiem vai valsts tiesību aktu noteikumiem, kuri neietilpst Savienības tiesību aktu darbības jomā.

11.   Īpašā atļauja ir derīga visā Savienībā ne ilgāk kā sešus gadus no piešķiršanas dienas. Īpašajā atļaujā norāda atbrīvojumus, kas piešķirti saskaņā ar 6. pantu, jebkādus kompensējošus pasākumus un jebkādas zemākas robežvērtības, ko noteikusi kompetentā iestāde saskaņā ar 3. panta 6. punktu.

Kompetentā iestāde nekavējoties informē EVTI un attiecīgās iestādes, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 909/2014 12. pantā, par īpašās atļaujas piešķiršanu, atteikšanu vai atsaukšanu saskaņā ar šo pantu un sniedz jebkādu informāciju, kas norādīta saskaņā ar šā punkta pirmo daļu.

EVTI publicē savā tīmekļa vietnē:

| a) | SVT TNS sarakstu, to īpašo atļauju sākuma un beigu datumus, katrai no tām piešķirto atbrīvojumu sarakstu un jebkādas zemākas robežvērtības, kuras katrai no tām noteikušas kompetentās iestādes; un |
| --- | --- |

a)

SVT TNS sarakstu, to īpašo atļauju sākuma un beigu datumus, katrai no tām piešķirto atbrīvojumu sarakstu un jebkādas zemākas robežvērtības, kuras katrai no tām noteikušas kompetentās iestādes; un

| b) | saskaņā ar 6. pantu pieprasīto atbrīvojumu kopskaitu, norādot piešķirto vai atteikto atbrīvojumu skaitu un veidu, kā arī atteikumu pamatojumu. |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar 6. pantu pieprasīto atbrīvojumu kopskaitu, norādot piešķirto vai atteikto atbrīvojumu skaitu un veidu, kā arī atteikumu pamatojumu.

Trešās daļas b) apakšpunktā minēto informāciju publicē anonimizētu.

12.   Neskarot Direktīvas 2014/65/ES 8. un 44. pantu un Regulas (ES) Nr. 909/2014 20. pantu, kompetentā iestāde atsauc īpašo atļauju vai jebkādus ar to saistītos atbrīvojumus, ja:

| a) | ir atklāta izmantotās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbības nepilnība vai SVT TNS operatora sniegto pakalpojumu vai veikto darbību nepilnība, kas apdraud ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti, un ar to saistītais risks ir lielāks nekā ieguvumi, ko sniedz pakalpojumi un darbības, kurus izmēģina; |
| --- | --- |

a)

ir atklāta izmantotās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbības nepilnība vai SVT TNS operatora sniegto pakalpojumu vai veikto darbību nepilnība, kas apdraud ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti, un ar to saistītais risks ir lielāks nekā ieguvumi, ko sniedz pakalpojumi un darbības, kurus izmēģina;

| b) | SVT TNS operators ir pārkāpis ar atbrīvojumiem saistītos nosacījumus; |
| --- | --- |

b)

SVT TNS operators ir pārkāpis ar atbrīvojumiem saistītos nosacījumus;

| c) | SVT TNS, ir atļāvis tirgot vai ir iegrāmatojis finanšu instrumentus, kas neatbilst 3. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

c)

SVT TNS, ir atļāvis tirgot vai ir iegrāmatojis finanšu instrumentus, kas neatbilst 3. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem;

| d) | SVT TNS operators ir pārsniedzis 3. panta 2. punktā minēto robežvērtību; |
| --- | --- |

d)

SVT TNS operators ir pārsniedzis 3. panta 2. punktā minēto robežvērtību;

| e) | SVT TNS operators ir pārsniedzis 3. panta 3. punktā minēto robežvērtību un nav aktivizējis pārejas stratēģiju; vai |
| --- | --- |

e)

SVT TNS operators ir pārsniedzis 3. panta 3. punktā minēto robežvērtību un nav aktivizējis pārejas stratēģiju; vai

| f) | SVT TNS operators īpašo atļauju vai ar to saistītos atbrīvojumus saņēmis, pamatojoties uz maldinošu informāciju vai noklusējot būtisku informāciju. |
| --- | --- |

f)

SVT TNS operators īpašo atļauju vai ar to saistītos atbrīvojumus saņēmis, pamatojoties uz maldinošu informāciju vai noklusējot būtisku informāciju.

13.   Ja SVT TNS operators plāno ieviest būtiskas izmaiņas izmantotā sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas darbībā vai minētā operatora pakalpojumos vai darbībās un minēto būtisko izmaiņu dēļ ir vajadzīga jauna īpašā atļauja, jauns atbrīvojums vai izmaiņas vienā vai vairākos šim operatoram piešķirtajos atbrīvojumos vai kādā no nosacījumiem, kas saistīti ar atbrīvojumu, SVT TNS operators pieprasa jaunu īpašo atļauju, atbrīvojumu vai izmaiņas.

Ja SVT TNS operators pieprasa jaunu īpašo atļauju, atbrīvojumu vai izmaiņas, piemēro 6. pantā noteikto procedūru. Šādu pieprasījumu kompetentā iestāde apstrādā saskaņā ar šo pantu.

11. pants

Sadarbība starp SVT tirgus infrastruktūru operatoriem, kompetentajām iestādēm un EVTI

1.   Neskarot Regulu (ES) Nr. 909/2014 un Direktīvu 2014/65/ES, SVT tirgus infrastruktūru operatori sadarbojas ar kompetentajām iestādēm.

SVT tirgus infrastruktūru operatori jo īpaši nekavējoties informē to kompetentās iestādes, tiklīdz tiem ir kļuvis zināms kāds no šādiem apstākļiem:

| a) | jebkādas ierosinātās būtiskās izmaiņas to darījumdarbības plānā, tostarp izmaiņas attiecībā uz kritiski svarīgajiem darbiniekiem, SVT tirgus infrastruktūras noteikumiem un juridiskajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

jebkādas ierosinātās būtiskās izmaiņas to darījumdarbības plānā, tostarp izmaiņas attiecībā uz kritiski svarīgajiem darbiniekiem, SVT tirgus infrastruktūras noteikumiem un juridiskajiem noteikumiem;

| b) | jebkādi pierādījumi par neatļautu piekļuvi, būtiskiem darbības traucējumiem, zudumiem, kiberuzbrukumiem vai citiem kiberdraudiem, krāpšanu, zādzību vai citu nopietnu ļaunprātīgu praksi, kas vērsta pret SVT tirgus infrastruktūras operatoru; |
| --- | --- |

b)

jebkādi pierādījumi par neatļautu piekļuvi, būtiskiem darbības traucējumiem, zudumiem, kiberuzbrukumiem vai citiem kiberdraudiem, krāpšanu, zādzību vai citu nopietnu ļaunprātīgu praksi, kas vērsta pret SVT tirgus infrastruktūras operatoru;

| c) | jebkādas būtiskas izmaiņas informācijā, kas sniegta kompetentajai iestādei; |
| --- | --- |

c)

jebkādas būtiskas izmaiņas informācijā, kas sniegta kompetentajai iestādei;

| d) | jebkādas tehniskas vai operatīvas grūtības to darbību veikšanā vai pakalpojumu sniegšanā, uz kuriem attiecas īpašā atļauja, tostarp grūtības saistībā ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas un SVT finanšu instrumentu attīstīšanu vai izmantošanu; vai |
| --- | --- |

d)

jebkādas tehniskas vai operatīvas grūtības to darbību veikšanā vai pakalpojumu sniegšanā, uz kuriem attiecas īpašā atļauja, tostarp grūtības saistībā ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas un SVT finanšu instrumentu attīstīšanu vai izmantošanu; vai

| e) | jebkādi riski, kas var ietekmēt ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti un kas ir radušies un netika paredzēti pieteikumā, ar kuru pieprasīta īpašā atļauja, vai kas netika paredzēti brīdī, kad izsniedza īpašo atļauju. |
| --- | --- |

e)

jebkādi riski, kas var ietekmēt ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti un kas ir radušies un netika paredzēti pieteikumā, ar kuru pieprasīta īpašā atļauja, vai kas netika paredzēti brīdī, kad izsniedza īpašo atļauju.

Par otrās daļas a) apakšpunktā minētajām izmaiņām paziņo vismaz četrus mēnešus pirms izmaiņu plānotās veikšanas neatkarīgi no tā, vai ierosināto būtisko izmaiņu dēļ ir vajadzīgas izmaiņas īpašajā atļaujā vai ar to saistītajos atbrīvojumos vai nosacījumos, kas saistīti ar minētajiem atbrīvojumiem, saskaņā ar 8., 9. vai 10. pantu.

Saņemot paziņojumu par šā punkta otrās daļas a)–e) apakšpunktā uzskaitītajiem apstākļiem, kompetentā iestāde var pieprasīt, lai SVT tirgus infrastruktūras operators iesniedz pieteikumu saskaņā ar 8. panta 13. punktu, 9. panta 13. punktu vai 10. panta 13. punktu, vai var pieprasīt SVT tirgus infrastruktūras operatoram veikt korektīvus pasākumus, kas minēti šā panta 3. punktā.

2.   SVT tirgus infrastruktūras operators iesniedz kompetentajai iestādei visu būtisko informāciju, ko tā var pieprasīt.

3.   Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi īpašo atļauju, var pieprasīt jebkādu korektīvu pasākumu ieviešanu attiecībā uz SVT tirgus infrastruktūras operatora darījumdarbības plānu, SVT tirgus infrastruktūras noteikumiem un juridiskajiem noteikumiem, lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti. SVT tirgus infrastruktūras operators savos ziņojumos, kas minēti 4. punktā, informē par visu to korektīvo pasākumu īstenošanu, kurus pieprasījusi kompetentā iestāde.

4.   Reizi sešos mēnešos no īpašās atļaujas piešķiršanas dienas SVT tirgus infrastruktūras operators iesniedz ziņojumu kompetentajai iestādei. Minētajā ziņojumā iekļauj:

| a) | kopsavilkumu par informāciju, kas norādīta 1. punkta otrajā daļā; |
| --- | --- |

a)

kopsavilkumu par informāciju, kas norādīta 1. punkta otrajā daļā;

| b) | tirdzniecībai SVT DTS vai SVT TNS atļauto SVT finanšu instrumentu skaitu un vērtību un to SVT finanšu instrumentu skaitu un vērtību, kurus iegrāmatojis SVT NS vai SVT TNS operators; |
| --- | --- |

b)

tirdzniecībai SVT DTS vai SVT TNS atļauto SVT finanšu instrumentu skaitu un vērtību un to SVT finanšu instrumentu skaitu un vērtību, kurus iegrāmatojis SVT NS vai SVT TNS operators;

| c) | to SVT DTS vai SVT TNS tirgoto darījumu skaitu un vērtību, par kuriem norēķinus veicis SVT NS vai SVT TNS operators; |
| --- | --- |

c)

to SVT DTS vai SVT TNS tirgoto darījumu skaitu un vērtību, par kuriem norēķinus veicis SVT NS vai SVT TNS operators;

| d) | argumentētu novērtējumu par visām grūtībām Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktu vai valsts tiesību aktu piemērošanā; un |
| --- | --- |

d)

argumentētu novērtējumu par visām grūtībām Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktu vai valsts tiesību aktu piemērošanā; un

| e) | jebkādus pasākumus, kas veikti, lai izpildītu nosacījumus, kuri saistīti ar atbrīvojumiem, vai lai izpildītu jebkādus kompensējošus vai korektīvus pasākumus, kurus pieprasījusi kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

e)

jebkādus pasākumus, kas veikti, lai izpildītu nosacījumus, kuri saistīti ar atbrīvojumiem, vai lai izpildītu jebkādus kompensējošus vai korektīvus pasākumus, kurus pieprasījusi kompetentā iestāde.

5.   EVTI īsteno koordinācijas funkciju attiecībā uz kompetentajām iestādēm, lai radītu vienotu izpratni par sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju un SVT tirgus infrastruktūru un izveidotu vienotu uzraudzības kultūru un uzraudzības prakses konverģenci, kā arī nodrošinātu saskaņotas pieejas un konverģenci uzraudzības rezultātu jomā.

Kompetentās iestādes laikus nosūta EVTI informāciju un ziņojumus, kas saņemti no SVT tirgus infrastruktūru operatoriem saskaņā ar šā panta 1., 2. un 4. punktu, un informē EVTI par visiem pasākumiem, kas veikti saskaņā ar šā panta 3. punktu.

EVTI regulāri informē kompetentās iestādes par:

| a) | visiem ziņojumiem, kas iesniegti saskaņā ar šā panta 4. punktu; |
| --- | --- |

a)

visiem ziņojumiem, kas iesniegti saskaņā ar šā panta 4. punktu;

| b) | visām īpašajām atļaujām un atbrīvojumiem, kas piešķirti saskaņā ar šo regulu, kā arī ar šiem atbrīvojumiem saistītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

visām īpašajām atļaujām un atbrīvojumiem, kas piešķirti saskaņā ar šo regulu, kā arī ar šiem atbrīvojumiem saistītajiem nosacījumiem;

| c) | visiem kompetento iestāžu atteikumiem piešķirt īpašo atļauju vai atbrīvojumu, visiem īpašo atļauju vai atbrīvojumu atsaukšanas un SVT tirgus infrastruktūru darījumdarbības izbeigšanas gadījumiem. |
| --- | --- |

c)

visiem kompetento iestāžu atteikumiem piešķirt īpašo atļauju vai atbrīvojumu, visiem īpašo atļauju vai atbrīvojumu atsaukšanas un SVT tirgus infrastruktūru darījumdarbības izbeigšanas gadījumiem.

6.   EVTI uzrauga īpašo atļauju, ar tām saistīto atbrīvojumu un šo atbrīvojumu nosacījumu piemērošanu, kā arī visu to kompensējošo vai korektīvo pasākumu piemērošanu, ko pieprasījušas kompetentās iestādes. EVTI iesniedz Komisijai gada ziņojumu par to, kā šādas īpašās atļaujas, atbrīvojumus, nosacījumus un kompensējošos vai korektīvos pasākumus piemēro praksē.

12. pants

Kompetento iestāžu izraudzīšanās

1.   Attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību, kas uztur SVT DTS vai SVT TNS, kompetento iestādi izraugās dalībvalsts, kas noteikta saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 55) apakšpunkta a) punkta ii) un iii) apakšpunktu.

2.   Attiecībā uz tirgus operatoru, kas uztur SVT DTS vai SVT TNS, kompetento iestādi izraugās dalībvalsts, kurā reģistrēts tirgus operators, kas uztur SVT DTS vai SVT TNS, vai – ja tirgus operatoram saskaņā ar minētās dalībvalsts tiesību aktiem nav juridiskās adreses – dalībvalsts, kurā atrodas tirgus operatora, kas uztur SVT DTS vai SVT TNS, galvenais birojs.

3.   Attiecībā uz CVD, kas uztur SVT NS vai SVT TNS, kompetento iestādi izraugās dalībvalsts, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 909/2014/ES 2. panta 1. punkta 23. apakšpunktu.

13. pants

Kompetento iestāžu paziņošana

Dalībvalstis paziņo EVTI un Komisijai par visām kompetentajām iestādēm 2. panta 21. punkta c) apakšpunkta nozīmē. EVTI savā tīmekļa vietnē publicē šo kompetento iestāžu sarakstu.

14. pants

Ziņojums un pārskatīšana

1.   Līdz 2026. gada 24. martam EVTI iesniedz Komisijai ziņojumu par:

| a) | SVT tirgus infrastruktūru darbību visā Savienībā; |
| --- | --- |

a)

SVT tirgus infrastruktūru darbību visā Savienībā;

| b) | SVT tirgus infrastruktūru skaitu; |
| --- | --- |

b)

SVT tirgus infrastruktūru skaitu;

| c) | SVT tirgus infrastruktūru pieprasīto atbrīvojumu veidus un piešķirto atbrīvojumu veidus; |
| --- | --- |

c)

SVT tirgus infrastruktūru pieprasīto atbrīvojumu veidus un piešķirto atbrīvojumu veidus;

| d) | to SVT finanšu instrumentu skaitu un vērtību, kurus atļauts tirgot un kuri ir iegrāmatoti SVT tirgus infrastruktūrās; |
| --- | --- |

d)

to SVT finanšu instrumentu skaitu un vērtību, kurus atļauts tirgot un kuri ir iegrāmatoti SVT tirgus infrastruktūrās;

| e) | to darījumu skaitu un vērtību, kuri tirgoti vai par kuriem veikti norēķini SVT tirgus infrastruktūrās; |
| --- | --- |

e)

to darījumu skaitu un vērtību, kuri tirgoti vai par kuriem veikti norēķini SVT tirgus infrastruktūrās;

| f) | izmantotās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veidus un tehniskajām grūtībām saistībā ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu, tostarp jautājumiem, kas minēti 11. panta 1. punkta otrās daļas b) apakšpunktā, un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanas ietekmi uz Savienības klimata politikas mērķiem; |
| --- | --- |

f)

izmantotās sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veidus un tehniskajām grūtībām saistībā ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu, tostarp jautājumiem, kas minēti 11. panta 1. punkta otrās daļas b) apakšpunktā, un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanas ietekmi uz Savienības klimata politikas mērķiem;

| g) | procedūrām, ko ieviesuši SVT NS vai SVT TNS operatori saskaņā ar 5. panta 3. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

g)

procedūrām, ko ieviesuši SVT NS vai SVT TNS operatori saskaņā ar 5. panta 3. punkta b) apakšpunktu;

| h) | visiem riskiem, ievainojamību vai nepilnībām, ko sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošana rada ieguldītāju aizsardzībai, tirgus integritātei vai finanšu stabilitātei, tostarp visiem jauniem juridiskiem, sistēmiskiem un operacionālajiem riskiem, kuri nav pietiekami reglamentēti Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktos, un jebkādu citu neparedzētu ietekmi uz likviditāti, svārstīgumu, ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti; |
| --- | --- |

h)

visiem riskiem, ievainojamību vai nepilnībām, ko sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošana rada ieguldītāju aizsardzībai, tirgus integritātei vai finanšu stabilitātei, tostarp visiem jauniem juridiskiem, sistēmiskiem un operacionālajiem riskiem, kuri nav pietiekami reglamentēti Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktos, un jebkādu citu neparedzētu ietekmi uz likviditāti, svārstīgumu, ieguldītāju aizsardzību, tirgus integritāti vai finanšu stabilitāti;

| i) | jebkādiem regulējuma arbitrāžas riskiem vai jautājumiem, kas ietekmē vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp SVT tirgus infrastruktūrām šajā regulā paredzētajā izmēģinājuma režīmā un starp SVT tirgus infrastruktūrām un citām tirgus infrastruktūrām, kuras izmanto mantotas sistēmas; |
| --- | --- |

i)

jebkādiem regulējuma arbitrāžas riskiem vai jautājumiem, kas ietekmē vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp SVT tirgus infrastruktūrām šajā regulā paredzētajā izmēģinājuma režīmā un starp SVT tirgus infrastruktūrām un citām tirgus infrastruktūrām, kuras izmanto mantotas sistēmas;

| j) | visām problēmām saistībā ar sadarbspēju starp SVT tirgus infrastruktūrām un citām infrastruktūrām, kas izmanto mantotas sistēmas; |
| --- | --- |

j)

visām problēmām saistībā ar sadarbspēju starp SVT tirgus infrastruktūrām un citām infrastruktūrām, kas izmanto mantotas sistēmas;

| k) | visiem ieguvumiem un izmaksām, ko rada noteikta sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veida izmantošana un kas izpaužas kā papildu likviditāte un finansējums jaunuzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, drošuma un efektivitātes uzlabojumi, enerģijas patēriņa un riska samazināšanās visā tirdzniecības un pēctirdzniecības ķēdē, tostarp attiecībā uz SVT finanšu instrumentu iegrāmatošanu un drošu glabāšanu, darījumu izsekojamību, labāku atbilstību principam “pazīsti savu klientu” un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas procesiem, korporatīvajām darbībām un ieguldītāju tiesību tiešai īstenošanai, izmantojot viedos līgumus, un ziņošanas un uzraudzības funkcijām SVT tirgus infrastruktūras līmenī; |
| --- | --- |

k)

visiem ieguvumiem un izmaksām, ko rada noteikta sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veida izmantošana un kas izpaužas kā papildu likviditāte un finansējums jaunuzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, drošuma un efektivitātes uzlabojumi, enerģijas patēriņa un riska samazināšanās visā tirdzniecības un pēctirdzniecības ķēdē, tostarp attiecībā uz SVT finanšu instrumentu iegrāmatošanu un drošu glabāšanu, darījumu izsekojamību, labāku atbilstību principam “pazīsti savu klientu” un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas procesiem, korporatīvajām darbībām un ieguldītāju tiesību tiešai īstenošanai, izmantojot viedos līgumus, un ziņošanas un uzraudzības funkcijām SVT tirgus infrastruktūras līmenī;

| l) | visiem atteikumiem piešķirt īpašās atļaujas vai atbrīvojumus, visām šādu īpašo atļauju vai atbrīvojumu izmaiņām vai to atsaukšanu, kā arī visiem kompensējošiem vai korektīviem pasākumiem; |
| --- | --- |

l)

visiem atteikumiem piešķirt īpašās atļaujas vai atbrīvojumus, visām šādu īpašo atļauju vai atbrīvojumu izmaiņām vai to atsaukšanu, kā arī visiem kompensējošiem vai korektīviem pasākumiem;

| m) | ikvienu SVT tirgus infrastruktūras darījumdarbības izbeigšanu un šīs izbeigšanas iemesliem; |
| --- | --- |

m)

ikvienu SVT tirgus infrastruktūras darījumdarbības izbeigšanu un šīs izbeigšanas iemesliem;

| n) | to, cik piemērotas ir 3. pantā un 5. panta 8. punktā minētās robežvērtības, tostarp iespējamo ietekmi, ko rada minēto robežvērtību palielināšana, jo īpaši ņemot vērā sistēmiskus apsvērumus un dažādus sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veidus; un |
| --- | --- |

n)

to, cik piemērotas ir 3. pantā un 5. panta 8. punktā minētās robežvērtības, tostarp iespējamo ietekmi, ko rada minēto robežvērtību palielināšana, jo īpaši ņemot vērā sistēmiskus apsvērumus un dažādus sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas veidus; un

| o) | vispārēju šajā regulā paredzētā izmēģinājuma režīma izmaksu un ieguvumu novērtējumu un ieteikumu par to, vai un ar kādiem nosacījumiem turpināt šo izmēģinājuma režīmu. |
| --- | --- |

o)

vispārēju šajā regulā paredzētā izmēģinājuma režīma izmaksu un ieguvumu novērtējumu un ieteikumu par to, vai un ar kādiem nosacījumiem turpināt šo izmēģinājuma režīmu.

2.   Pamatojoties uz 1. punktā minēto ziņojumu, Komisija trīs mēnešu laikā pēc minētā ziņojuma saņemšanas iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Minētajā ziņojumā iekļauj izmaksu un ieguvumu analīzi par to, vai šajā regulā paredzētais izmēģinājuma režīms būtu:

| a) | jāpagarina uz laiku līdz trim gadiem; |
| --- | --- |

a)

jāpagarina uz laiku līdz trim gadiem;

| b) | jāpaplašina, to attiecinot arī uz cita veida finanšu instrumentiem, ko var emitēt, iegrāmatot, pārnest vai glabāt, izmantojot sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju; |
| --- | --- |

b)

jāpaplašina, to attiecinot arī uz cita veida finanšu instrumentiem, ko var emitēt, iegrāmatot, pārnest vai glabāt, izmantojot sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju;

| c) | jāgroza; |
| --- | --- |

c)

jāgroza;

| d) | jāpārveido par pastāvīgu režīmu, izdarot atbilstošus grozījumus attiecīgajos Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktos; vai |
| --- | --- |

d)

jāpārveido par pastāvīgu režīmu, izdarot atbilstošus grozījumus attiecīgajos Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktos; vai

| e) | jāizbeidz, ieskaitot visas īpašās atļaujas, kas piešķirtas saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

e)

jāizbeidz, ieskaitot visas īpašās atļaujas, kas piešķirtas saskaņā ar šo regulu.

Komisija savā ziņojumā var ieteikt jebkādus atbilstošus grozījumus Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktos vai jebkādu valsts tiesību aktu saskaņošanu, kas veicinātu sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas izmantošanu finanšu nozarē, kā arī jebkādus pasākumus, kas vajadzīgi, lai SVT tirgus infrastruktūras īstenotu pāreju, izejot no šajā regulā paredzētā izmēģinājuma režīma.

Ja šis izmēģinājuma režīms tiek pagarināts uz vēl vienu laikposmu, kā paredzēts šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, Komisija lūdz EVTI iesniegt papildu ziņojumu saskaņā ar 1. punktu ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms pagarinājuma laikposma beigām. Saņemot minēto ziņojumu, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei papildu ziņojumu saskaņā ar šo punktu.

15. pants

Starpposma ziņojumi

EVTI publicē ikgadējus starpposma ziņojumus, lai tirgus dalībniekiem sniegtu informāciju par tirgu darbību, pievērstos SVT tirgus infrastruktūru operatoru nepareizai rīcībai, sniegtu skaidrojumus par šīs regulas piemērošanu un atjauninātu iepriekšējās norādes, pamatojoties uz sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas attīstību. Minētajos ziņojumos sniedz arī vispārēju aprakstu par šajā regulā paredzētā izmēģinājuma režīma piemērošanu, galveno uzmanību pievēršot tendencēm un jauniem riskiem, un tos iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Pirmo šādu ziņojumu publicē līdz 2024. gada 24. martam.

16. pants

Grozījums Regulā (ES) Nr. 600/2014

Regulas (ES) Nr. 600/2014 54. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Ja Komisija secina, ka nav vajadzības izslēgt biržā tirgotus atvasinātos instrumentus no 35. un 36. panta darbības jomas saskaņā ar 52. panta 12. punktu, CDP vai tirdzniecības vieta var pirms 2022. gada 22. jūnija iesniegt pieteikumu savai kompetentajai iestādei, lai saņemtu atļauju veikt pārejas pasākumus. Kompetentā iestāde, ņemot vērā riskus attiecīgā CDP vai tirdzniecības vietas pienācīgai darbībai, kas izriet no piekļuves tiesību piemērošanas saskaņā ar 35. vai 36. pantu attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātiem instrumentiem, var nolemt, ka pārejas periodā līdz 2023. gada 3. jūlijam 35. vai 36. pantu nepiemēro attiecīgi minētajam CDP vai tirdzniecības vietai attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātiem instrumentiem. Ja kompetentā iestāde nolemj apstiprināt šādu pārejas periodu, CDP vai tirdzniecības vieta pārejas perioda laikā negūst labumu no piekļuves tiesībām saskaņā ar 35. vai 36. pantu attiecībā uz biržā tirgotiem atvasinātiem instrumentiem. Kompetentā iestāde paziņo EVTI un attiecībā uz CDP minētā CDP kompetento iestāžu kolēģijai ikreiz, kad tā apstiprina pārejas periodu.”

17. pants

Grozījums Regulā (ES) Nr. 909/2014

Regulas (ES) Nr. 909/2014 76. panta 5. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Ikvienu norēķinu disciplīnas pasākumu, kas minēts 7. panta 1.–13. punktā, piemēro no dienas, kas katram norēķinu disciplīnas pasākumam noteikta kā piemērošanas diena deleģētajā aktā, kuru Komisija pieņēmusi saskaņā ar 7. panta 15. punktu.”

18. pants

Grozījumi Direktīvā 2014/65/ES

Direktīvu 2014/65/ES groza šādi:

| 1) | direktīvas 4. panta 1. punkta 15) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “15) | “finanšu instrumenti” ir instrumenti, kas noteikti I pielikuma C iedaļā, tostarp instrumenti, kas emitēti, izmantojot sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju;”; |
| --- | --- | --- |

1)

direktīvas 4. panta 1. punkta 15) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“15)

“finanšu instrumenti” ir instrumenti, kas noteikti I pielikuma C iedaļā, tostarp instrumenti, kas emitēti, izmantojot sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju;”;

| 2) | direktīvas 93. pantā iekļauj šādu punktu:

  “3.a   Līdz 2023. gada 23. martam dalībvalstis pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību 4. panta 1. punkta 15) apakšpunktam, un paziņo par tiem Komisijai. Tās piemēro minētos noteikumus no 2023. gada 23. marta.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstīm, kas līdz 2023. gada 23. martam nevar pieņemt noteikumus, kuri vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību 4. panta 1. punkta 15) apakšpunktam, jo to likumdošanas procedūras ilgst vairāk nekā deviņus mēnešus, piemēro pagarinājumu, kas nepārsniedz sešus mēnešus no 2023. gada 23. marta, ar noteikumu ka tās līdz 2023. gada 23. martam informē Komisiju par vajadzību izmantot minēto pagarinājumu.” |
| --- | --- |

2)

direktīvas 93. pantā iekļauj šādu punktu:

“3.a   Līdz 2023. gada 23. martam dalībvalstis pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību 4. panta 1. punkta 15) apakšpunktam, un paziņo par tiem Komisijai. Tās piemēro minētos noteikumus no 2023. gada 23. marta.

Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstīm, kas līdz 2023. gada 23. martam nevar pieņemt noteikumus, kuri vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību 4. panta 1. punkta 15) apakšpunktam, jo to likumdošanas procedūras ilgst vairāk nekā deviņus mēnešus, piemēro pagarinājumu, kas nepārsniedz sešus mēnešus no 2023. gada 23. marta, ar noteikumu ka tās līdz 2023. gada 23. martam informē Komisiju par vajadzību izmantot minēto pagarinājumu.”

19. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   To piemēro no 2023. gada 23. marta, izņemot:

| a) | 8. panta 5. punktu, 9. panta 5. punktu, 10. panta 6. punktu un 17. pantu, ko piemēro no 2022. gada 22. jūnija; un |
| --- | --- |

a)

8. panta 5. punktu, 9. panta 5. punktu, 10. panta 6. punktu un 17. pantu, ko piemēro no 2022. gada 22. jūnija; un

| b) | 16. pantu, ko piemēro no 2021. gada 4. jūlija. |
| --- | --- |

b)

16. pantu, ko piemēro no 2021. gada 4. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 30. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  
  OV C 244, 22.6.2021., 4. lpp.

1

(2)  
  OV C 155, 30.4.2021., 31. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 12. aprīļa lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 236/2012 (2012. gada 14. marts) par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem (OV L 86, 24.3.2012., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1129 (2017. gada 14. jūnijs) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, un ar ko atceļ Direktīvu 2003/71/EK (OV L 168, 30.6.2017., 12. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/26/EK (1998. gada 19. maijs) par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/50/ES (2013. gada 22. oktobris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un Komisijas Direktīvu 2007/14/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 2004/109/EK atsevišķu noteikumu īstenošanai (OV L 294, 6.11.2013., 13. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1937 (2019. gada 23. oktobris) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (OV L 305, 26.11.2019., 17. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/23 (2020. gada 16. decembris) par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 806/2014 un (ES) 2015/2365 un Direktīvas 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2007/36/EK, 2014/59/ES un (ES) 2017/1132 (OV L 22, 22.1.2021., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2033 (2019. gada 27. novembris) par prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 806/2014 (OV L 314, 5.12.2019., 1. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.).

19

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 2.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/34

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/859

(2022. gada 24. maijs),

ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punktu un 12. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87 tika izveidota kombinētā preču nomenklatūra (“KN”), kas vienlaikus atbilst kopējā muitas tarifa, Savienības ārējās tirdzniecības statistikas un citu ar preču importu vai eksportu saistītu Savienības politikas jomu prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87 tika izveidota kombinētā preču nomenklatūra (“KN”), kas vienlaikus atbilst kopējā muitas tarifa, Savienības ārējās tirdzniecības statistikas un citu ar preču importu vai eksportu saistītu Savienības politikas jomu prasībām.

| (2) | KN pamatā ir Pasaules Muitas organizācijas Harmonizētās sistēmas (HS) nomenklatūra, kas tika grozīta saskaņā ar Muitas sadarbības padomes 2019. gada 28. jūnija ieteikumu (“2022. gada HS”). Šie grozījumi KN 2022. gada redakcijā (“2022. gada KN”) tika ieviesti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/1832 (2), ar ko no 2022. gada 1. janvāra aizstāts Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikums. |
| --- | --- |

(2)

KN pamatā ir Pasaules Muitas organizācijas Harmonizētās sistēmas (HS) nomenklatūra, kas tika grozīta saskaņā ar Muitas sadarbības padomes 2019. gada 28. jūnija ieteikumu (“2022. gada HS”). Šie grozījumi KN 2022. gada redakcijā (“2022. gada KN”) tika ieviesti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/1832 (2), ar ko no 2022. gada 1. janvāra aizstāts Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikums.

| (3) | 2022. gada HS tika izveidota atsevišķa apakšpozīcija 4421 20 00“zārki”. 2021. gada KN “zārki no kokšķiedru plātnēm” tika klasificēti ar KN kodu 4421 99 10 ar 4 % muitas nodokļa likmi, savukārt “zārki no citiem materiāliem” tika klasificēti ar KN kodu 4421 99 91 ar muitas nodokļa likmi “bez nod.”. Ar 2022. gada HS grozījumiem 2022. gada KN “zārki no kokšķiedru plātnēm” tika pārvietoti uz jauno KN kodu 4421 20 00 ar muitas nodokļa likmi “bez nod.”. |
| --- | --- |

(3)

2022. gada HS tika izveidota atsevišķa apakšpozīcija 4421 20 00“zārki”. 2021. gada KN “zārki no kokšķiedru plātnēm” tika klasificēti ar KN kodu 4421 99 10 ar 4 % muitas nodokļa likmi, savukārt “zārki no citiem materiāliem” tika klasificēti ar KN kodu 4421 99 91 ar muitas nodokļa likmi “bez nod.”. Ar 2022. gada HS grozījumiem 2022. gada KN “zārki no kokšķiedru plātnēm” tika pārvietoti uz jauno KN kodu 4421 20 00 ar muitas nodokļa likmi “bez nod.”.

| (4) | Lai 2022. gadā piemērotu tādu pašu tarifa režīmu kā 2021. gada KN, ir jāgroza 2022. gada KN, lai ņemtu vērā 2022. gada HS grozījumus un paredzētu atsevišķu apakšiedalījumu “zārkiem no kokšķiedru plātnēm”. |
| --- | --- |

(4)

Lai 2022. gadā piemērotu tādu pašu tarifa režīmu kā 2021. gada KN, ir jāgroza 2022. gada KN, lai ņemtu vērā 2022. gada HS grozījumus un paredzētu atsevišķu apakšiedalījumu “zārkiem no kokšķiedru plātnēm”.

| (5) | 2022. gada HS tika izveidota atsevišķa pozīcija 8485 “Aditīvās ražošanas iekārtas” (sauktas arī par “3D printeriem”), kas tika sīkāk iedalīta dažādās kategorijās atkarībā no dažādiem materiāliem (piemēram, “ar metālu”, “ar ģipsi, cementu, keramiku vai stiklu” u. tml.). Tā kā tika izveidota pozīcija 8485, šīs iekārtas tika pārvietotas no dažādām 2021. gada KN (3) apakšpozīcijām, un tika izveidots īpašs KN kods, kas nepieciešams tāda paša tarifa režīma piemērošanai kā 2021. gada KN. |
| --- | --- |

(5)

2022. gada HS tika izveidota atsevišķa pozīcija 8485 “Aditīvās ražošanas iekārtas” (sauktas arī par “3D printeriem”), kas tika sīkāk iedalīta dažādās kategorijās atkarībā no dažādiem materiāliem (piemēram, “ar metālu”, “ar ģipsi, cementu, keramiku vai stiklu” u. tml.). Tā kā tika izveidota pozīcija 8485, šīs iekārtas tika pārvietotas no dažādām 2021. gada KN (3) apakšpozīcijām, un tika izveidots īpašs KN kods, kas nepieciešams tāda paša tarifa režīma piemērošanai kā 2021. gada KN.

| (6) | 2021. gada KN “aditīvās ražošanas iekārtas ar smiltīm, betonu vai citiem minerāliem” tika klasificētas apakšpozīcijā 8474 80 90“citādas” ar muitas nodokļa likmi “bez nod.”. Pēc tam, kad 2022. gada HS tika veikti grozījumi, šie produkti 2022. gada KN tiek klasificēti jaunajā apakšpozīcijā 8485 80 00 ar 1,7 % muitas nodokļa likmi. |
| --- | --- |

(6)

2021. gada KN “aditīvās ražošanas iekārtas ar smiltīm, betonu vai citiem minerāliem” tika klasificētas apakšpozīcijā 8474 80 90“citādas” ar muitas nodokļa likmi “bez nod.”. Pēc tam, kad 2022. gada HS tika veikti grozījumi, šie produkti 2022. gada KN tiek klasificēti jaunajā apakšpozīcijā 8485 80 00 ar 1,7 % muitas nodokļa likmi.

| (7) | Lai minētajām “aditīvās ražošanas iekārtām ar smiltīm, betonu vai citiem minerālproduktiem” turpinātu piemērot tādu pašu tarifa režīmu kā 2021. gadā, ir jāgroza 2022. gada KN, paredzot atsevišķu beznodokļa apakšiedalījumu. |
| --- | --- |

(7)

Lai minētajām “aditīvās ražošanas iekārtām ar smiltīm, betonu vai citiem minerālproduktiem” turpinātu piemērot tādu pašu tarifa režīmu kā 2021. gadā, ir jāgroza 2022. gada KN, paredzot atsevišķu beznodokļa apakšiedalījumu.

| (8) | Turklāt 2022. gada KN šo iekārtu daļām būtu jāpiemēro tāds pats tarifa režīms kā 2021. gada KN. Tāpēc ir lietderīgi grozīt KN koda 8485 90 10 aprakstu, lai tajā iekļautu “daļas aditīvās ražošanas iekārtām ar smiltīm, betonu vai citiem minerālproduktiem”. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt 2022. gada KN šo iekārtu daļām būtu jāpiemēro tāds pats tarifa režīms kā 2021. gada KN. Tāpēc ir lietderīgi grozīt KN koda 8485 90 10 aprakstu, lai tajā iekļautu “daļas aditīvās ražošanas iekārtām ar smiltīm, betonu vai citiem minerālproduktiem”.

| (9) | Tāpēc Regula (EEK) Nr. 2658/87 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc Regula (EEK) Nr. 2658/87 būtu attiecīgi jāgroza.

| (10) | Lai nodrošinātu, ka tarifa režīms 3D printeriem un to daļām 2022. gadā ir tāds pats kā 2021. gadā, attiecīgie grozījumi būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu, ka tarifa režīms 3D printeriem un to daļām 2022. gadā ir tāds pats kā 2021. gadā, attiecīgie grozījumi būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Pielikuma 2. punktu piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 24. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Gerassimos THOMAS

---

(1)  
  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1832 (2021. gada 12. oktobris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 385, 29.10.2021., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1577 (2020. gada 21. septembris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 361, 30.10.2020., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| 1. | Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā ierakstu attiecībā uz kodu 4421 20 00 aizstāj ar šādu:








  KN kods | Apraksts | Līgtā nodokļu likme (%) | Papildu mērvienība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “4421 20 00 | – zārki | bez nod. (1) | p/st |

1.

Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā ierakstu attiecībā uz kodu 4421 20 00 aizstāj ar šādu:

KN kods

Apraksts

Līgtā nodokļu likme (%)

Papildu mērvienība

“4421 20 00

– zārki

bez nod. (1)

p/st

| 2. | Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā ierakstus attiecībā uz kodiem 8485 80 00–8485 90 90 aizstāj ar šādiem:








  KN kods | Apraksts | Līgtā nodokļu likme (%) | Papildu mērvienība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| “8485 80 00 | citādas |

2.

Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā ierakstus attiecībā uz kodiem 8485 80 00–8485 90 90 aizstāj ar šādiem:

KN kods

Apraksts

Līgtā nodokļu likme (%)

Papildu mērvienība

1

2

3

4

“8485 80 00

citādas

1,7  (2)

p/st

8485 90

| daļas: |
| --- |

daļas:

8485 90 10

| – – | daļas apakšpozīcijā 8485 30 10 minētajām iekārtām; daļas aditīvās ražošanas iekārtām ar smiltīm, betonu vai citiem minerālproduktiem |
| --- | --- |

– –

daļas apakšpozīcijā 8485 30 10 minētajām iekārtām; daļas aditīvās ražošanas iekārtām ar smiltīm, betonu vai citiem minerālproduktiem

bez nod.

p/st

8485 90 90

| – – | citādas |
| --- | --- |

– –

citādas

1,7

p/st

---

(1)  
  1 No kokšķiedru plātnēm: 4.”

(2)  Aditīvās ražošanas iekārtas ar smiltīm, betonu vai citiem minerālproduktiem: bez nod.
  ”

---

| 2.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/37

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2022/860

(2022. gada 1. jūnijs),

ar ko attiecībā uz sarkano fermentēto rīsu monakolīniem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1925/2006 III pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1925/2006 (2006. gada 20. decembris) par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (1), jo īpaši tās 8. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1925/2006 8. panta 2. punktu Komisija pēc savas iniciatīvas vai pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju var sākt procedūru, kura paredzēta, lai vielu, kas nav vitamīns vai minerālviela, vai šādu vielu saturošu sastāvdaļu iekļautu minētās regulas III pielikumā, kurā norādītas vielas, kuru izmantošana pārtikas produktos ir aizliegta, ierobežota vai Savienības kontrolē, ja minētā viela ir saistīta ar potenciālu risku patērētājiem, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1925/2006 8. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1925/2006 8. panta 2. punktu Komisija pēc savas iniciatīvas vai pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju var sākt procedūru, kura paredzēta, lai vielu, kas nav vitamīns vai minerālviela, vai šādu vielu saturošu sastāvdaļu iekļautu minētās regulas III pielikumā, kurā norādītas vielas, kuru izmantošana pārtikas produktos ir aizliegta, ierobežota vai Savienības kontrolē, ja minētā viela ir saistīta ar potenciālu risku patērētājiem, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1925/2006 8. panta 1. punktā.

| (2) | 2010. gadā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) lūdza sniegt atzinumu par zinātnisko pamatojumu veselīguma norādei saistībā ar monakolīnu K, kas iesniegta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1924/2006 (2) 13. pantu. 2011. gada 30. jūnijā (3) Iestāde izdeva zinātnisko atzinumu par pamatojumu veselīguma norādei par sarkano fermentēto rīsu monakolīnu K un normāla ZBL holesterīna līmeņa uzturēšanu asinīs. Iestāde secināja, ka ir konstatēta cēloņsakarība starp sarkano fermentēto rīsu monakolīna K patēriņu un normāla ZBL holesterīna līmeņa uzturēšanu asinīs, ja dienas deva ir 10 mg. |
| --- | --- |

(2)

2010. gadā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) lūdza sniegt atzinumu par zinātnisko pamatojumu veselīguma norādei saistībā ar monakolīnu K, kas iesniegta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1924/2006 (2) 13. pantu. 2011. gada 30. jūnijā (3) Iestāde izdeva zinātnisko atzinumu par pamatojumu veselīguma norādei par sarkano fermentēto rīsu monakolīnu K un normāla ZBL holesterīna līmeņa uzturēšanu asinīs. Iestāde secināja, ka ir konstatēta cēloņsakarība starp sarkano fermentēto rīsu monakolīna K patēriņu un normāla ZBL holesterīna līmeņa uzturēšanu asinīs, ja dienas deva ir 10 mg.

| (3) | 2012. gadā Iestādei lūdza sniegt atzinumu par saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 14. pantu iesniegtās veselīguma norādes zinātnisko pamatojumu saistībā ar sastāvdaļu kombināciju, kuru vidū ir sarkano fermentēto rīsu monakolīns K. 2013. gada 12. jūlijā (4) Iestāde izdeva zinātnisko atzinumu, kurā konstatēja cēloņsakarību starp tāda produkta patēriņu, kas kopā ar citām sastāvdaļām satur 2 mg sarkano fermentēto rīsu monakolīna K, un ZBL holesterīna līmeņa samazināšanos asinīs. |
| --- | --- |

(3)

2012. gadā Iestādei lūdza sniegt atzinumu par saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 14. pantu iesniegtās veselīguma norādes zinātnisko pamatojumu saistībā ar sastāvdaļu kombināciju, kuru vidū ir sarkano fermentēto rīsu monakolīns K. 2013. gada 12. jūlijā (4) Iestāde izdeva zinātnisko atzinumu, kurā konstatēja cēloņsakarību starp tāda produkta patēriņu, kas kopā ar citām sastāvdaļām satur 2 mg sarkano fermentēto rīsu monakolīna K, un ZBL holesterīna līmeņa samazināšanos asinīs.

| (4) | Iepriekš minētajos zinātniskajos atzinumos attiecībā uz lietošanas ierobežojumiem Iestāde atsaucās uz Savienības tirgū pieejamu lovastatīnu saturošu zāļu aprakstu, jo tā uzskata, ka monakolīns K laktona veidā ir identisks lovastatīnam. Zāļu īpašību kopsavilkumā veselības aprūpes speciālistiem ir dota informācija par šo zāļu drošu un nekaitīgu lietošanu. Lovastatīnu saturošu zāļu aprakstā ir aprakstītas īpašības un oficiāli apstiprināti lietošanas nosacījumi un iekļauti īpaši brīdinājumi un lietošanas piesardzības pasākumi, atsaucoties uz miopātijas/rabdomiolīzes risku, kas palielinās, ja lovastatīnu lieto vienlaikus ar noteiktām citām zālēm, un lovastatīnu lietot neiesaka grūtniecēm un ar krūti barojošām sievietēm. |
| --- | --- |

(4)

Iepriekš minētajos zinātniskajos atzinumos attiecībā uz lietošanas ierobežojumiem Iestāde atsaucās uz Savienības tirgū pieejamu lovastatīnu saturošu zāļu aprakstu, jo tā uzskata, ka monakolīns K laktona veidā ir identisks lovastatīnam. Zāļu īpašību kopsavilkumā veselības aprūpes speciālistiem ir dota informācija par šo zāļu drošu un nekaitīgu lietošanu. Lovastatīnu saturošu zāļu aprakstā ir aprakstītas īpašības un oficiāli apstiprināti lietošanas nosacījumi un iekļauti īpaši brīdinājumi un lietošanas piesardzības pasākumi, atsaucoties uz miopātijas/rabdomiolīzes risku, kas palielinās, ja lovastatīnu lieto vienlaikus ar noteiktām citām zālēm, un lovastatīnu lietot neiesaka grūtniecēm un ar krūti barojošām sievietēm.

| (5) | Iepriekš minētos zinātniskos atzinumus apspriežot uzturvērtības un veselīguma norāžu darba grupā, dalībvalstis pauda bažas par iespējamām nekaitīguma problēmām, kas varētu būt saistītas ar sarkano fermentēto rīsu monakolīnus saturošu pārtikas produktu patēriņu. |
| --- | --- |

(5)

Iepriekš minētos zinātniskos atzinumus apspriežot uzturvērtības un veselīguma norāžu darba grupā, dalībvalstis pauda bažas par iespējamām nekaitīguma problēmām, kas varētu būt saistītas ar sarkano fermentēto rīsu monakolīnus saturošu pārtikas produktu patēriņu.

| (6) | Sarkanos fermentētos rīsus iegūst, rīsus fermentējot ar raugu, galvenokārt ar Monascus purpureus, kā rezultātā rodas monakolīni, lielākoties monakolīns K. Tos tradicionāli izmanto Ķīnā par pārtikas krāsvielu un tautas līdzekli gremošanas un asinsrites veicināšanai. Eiropas Savienībā par pārtikas krāsvielu tos izmantot nav atļauts, jo tie nav iekļauti Savienības sarakstā, kas dots Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1333/2008 (5) par pārtikas piedevām. Uztura bagātinātāji, kas satur sarkano fermentēto rīsu preparātus, ir tirgoti un patērēti būtiskā apjomā jau pirms 1997. gada 15. maija, tāpēc Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 (6) par jauniem pārtikas produktiem tiem nepiemēro. Saskaņā ar Regulu (ES) 2015/2283 par jauniem pārtikas produktiem sarkano fermentēto rīsu preparātu lietošanai citās pārtikas produktu kategorijās ir vajadzīga atļauja. Šīs regulas noteikumu piemērošana neskar Regulu (ES) 2015/2283 un (EK) Nr. 1333/2008 piemērošanu. |
| --- | --- |

(6)

Sarkanos fermentētos rīsus iegūst, rīsus fermentējot ar raugu, galvenokārt ar Monascus purpureus, kā rezultātā rodas monakolīni, lielākoties monakolīns K. Tos tradicionāli izmanto Ķīnā par pārtikas krāsvielu un tautas līdzekli gremošanas un asinsrites veicināšanai. Eiropas Savienībā par pārtikas krāsvielu tos izmantot nav atļauts, jo tie nav iekļauti Savienības sarakstā, kas dots Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1333/2008 (5) par pārtikas piedevām. Uztura bagātinātāji, kas satur sarkano fermentēto rīsu preparātus, ir tirgoti un patērēti būtiskā apjomā jau pirms 1997. gada 15. maija, tāpēc Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 (6) par jauniem pārtikas produktiem tiem nepiemēro. Saskaņā ar Regulu (ES) 2015/2283 par jauniem pārtikas produktiem sarkano fermentēto rīsu preparātu lietošanai citās pārtikas produktu kategorijās ir vajadzīga atļauja. Šīs regulas noteikumu piemērošana neskar Regulu (ES) 2015/2283 un (EK) Nr. 1333/2008 piemērošanu.

| (7) | Komisija pēc savas iniciatīvas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1925/2006 8. pantu sāka procedūru attiecībā uz monakolīniem sarkanajos fermentētajos rīsos, jo uzskata, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ko apspriešanās gaitā par šādu monakolīnu nekaitīgumu sniedza dalībvalstis, vajadzīgie nosacījumi un prasības, kas noteiktas minētās regulas 8. pantā un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 307/2012 (7) 3. un 4. pantā, ir izpildītas. Šī pieejamā informācija ietvēra Francijas Pārtikas, vides un darba aizsardzības aģentūras (ANSES) atzinumu par risku, kas saistīts ar “sarkano fermentēto rīsu” klātbūtni uztura bagātinātājos (8). Minētajā atzinumā secināts, ka, “tā kā sarkano fermentēto rīsu sastāva dēļ, kurā jo īpaši ir monakolīns K (saukts arī par lovastatīnu, ja to tirgo kā zāles), kam ir tādas pašas blaknes kā statīniem, pārējie monakolīni dažādās koncentrācijās, savienojumi, kuru nekaitīgums nav noteikts, “sarkano fermentēto rīsu” patēriņš dažiem patērētājiem apdraud veselību”. Pieejamā informācija ietvēra arī zinātnisko konsultatīvo ziņojumu, ko 2016. gada 13. februārī ir pieņēmusi Beļģijas Augstākā veselības padome (9) un kurā izvērtēta uz sarkanajiem fermentētajiem rīsiem bāzētu uztura bagātinātāju šķietamā labvēlīgā ietekme un iespējamais toksiskums Beļģijas iedzīvotājiem. Minētajā ziņojumā ir norādīts uz risku, kāds saistīts ar monakolīnu, it īpaši monakolīna K, klātbūtni sarkanajos fermentētajos rīsos, kas ietver tieši tādas pašas blaknes, kādas novērotas pacientiem, kuri lieto statīna zāles, un uz augstāku risku, ka radīsies toksiska iedarbība noteiktām augsta riska grupām, piemēram, grūtniecēm, cilvēkiem ar aknu, nieru un muskuļu darbības traucējumiem, cilvēkiem, kas vecāki par 70 gadiem, bērniem un pusaudžiem. Vēl vienu saistītu zinātnisko novērtēšanu 2013. gadā veica Vācijas pētniecības finansēšanas organizācija DFG (10) un secināja, ka sarkanie fermentētie rīsi nav nekaitīgs pārtikas produkts/nekaitīgs uztura bagātinātājs. |
| --- | --- |

(7)

Komisija pēc savas iniciatīvas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1925/2006 8. pantu sāka procedūru attiecībā uz monakolīniem sarkanajos fermentētajos rīsos, jo uzskata, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ko apspriešanās gaitā par šādu monakolīnu nekaitīgumu sniedza dalībvalstis, vajadzīgie nosacījumi un prasības, kas noteiktas minētās regulas 8. pantā un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 307/2012 (7) 3. un 4. pantā, ir izpildītas. Šī pieejamā informācija ietvēra Francijas Pārtikas, vides un darba aizsardzības aģentūras (ANSES) atzinumu par risku, kas saistīts ar “sarkano fermentēto rīsu” klātbūtni uztura bagātinātājos (8). Minētajā atzinumā secināts, ka, “tā kā sarkano fermentēto rīsu sastāva dēļ, kurā jo īpaši ir monakolīns K (saukts arī par lovastatīnu, ja to tirgo kā zāles), kam ir tādas pašas blaknes kā statīniem, pārējie monakolīni dažādās koncentrācijās, savienojumi, kuru nekaitīgums nav noteikts, “sarkano fermentēto rīsu” patēriņš dažiem patērētājiem apdraud veselību”. Pieejamā informācija ietvēra arī zinātnisko konsultatīvo ziņojumu, ko 2016. gada 13. februārī ir pieņēmusi Beļģijas Augstākā veselības padome (9) un kurā izvērtēta uz sarkanajiem fermentētajiem rīsiem bāzētu uztura bagātinātāju šķietamā labvēlīgā ietekme un iespējamais toksiskums Beļģijas iedzīvotājiem. Minētajā ziņojumā ir norādīts uz risku, kāds saistīts ar monakolīnu, it īpaši monakolīna K, klātbūtni sarkanajos fermentētajos rīsos, kas ietver tieši tādas pašas blaknes, kādas novērotas pacientiem, kuri lieto statīna zāles, un uz augstāku risku, ka radīsies toksiska iedarbība noteiktām augsta riska grupām, piemēram, grūtniecēm, cilvēkiem ar aknu, nieru un muskuļu darbības traucējumiem, cilvēkiem, kas vecāki par 70 gadiem, bērniem un pusaudžiem. Vēl vienu saistītu zinātnisko novērtēšanu 2013. gadā veica Vācijas pētniecības finansēšanas organizācija DFG (10) un secināja, ka sarkanie fermentētie rīsi nav nekaitīgs pārtikas produkts/nekaitīgs uztura bagātinātājs.

| (8) | Tāpēc 2017. gadā Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1925/2006 8. pantu lūdza Iestādi sniegt zinātnisko atzinumu par sarkanajos fermentētajos rīsos esošo monakolīnu nekaitīguma izvērtējumu. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc 2017. gadā Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1925/2006 8. pantu lūdza Iestādi sniegt zinātnisko atzinumu par sarkanajos fermentētajos rīsos esošo monakolīnu nekaitīguma izvērtējumu.

| (9) | Zinātnisko atzinumu par sarkanajos fermentētajos rīsos esošo monakolīnu nekaitīgumu Iestāde pieņēma 2018. gada 25. jūnijā (11). Iestāde uzskata, ka monakolīns K laktona veidā ir identisks lovastatīnam, kas ir aktīvā viela vairākās zālēs, ar kurām Eiropas Savienībā ir atļauts ārstēt hiperholesterinēmiju. Sarkano fermentēto rīsu monakolīns K ir pieejams uztura bagātinātājos ar dažādām ieteicamajām dienas devām, jo tas iedarbojas uz normāla ZBL holesterīna līmeņa uzturēšanu asinīs. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Iestāde secināja, ka, ar uztura bagātinātājiem uzņemot sarkano fermentēto rīsu monakolīnus, varētu rasties paredzama eksponētība monakolīnam K lovastatīna terapeitiskajās devās. Iestāde atzīmēja, ka sarkano fermentēto rīsu izraisīto blakņu raksturojums bija līdzīgs lovastatīna izraisītajām blaknēm. Konsultējusies ar četriem gadījumu aprakstu avotiem (12), tā ziņoja, ka galvenās blakusparādības skāra skeletu, muskuļus un saistaudus (arī rabdomiolīze), aknas, nervu sistēmu, kuņģa un zarnu traktu, ādu un zemādas audus (norādīts secībā no vislielākās sastopamības uz vismazāko). Iestāde uzskata, ka pieejamā informācija par ziņotajām blaknēm cilvēkiem ir pietiekama, lai varētu secināt, ka sarkano fermentēto rīsu monakolīni, ja tos lieto kā uztura bagātinātājus, rada ievērojamas nekaitīguma bažas tad, ja deva ir 10 mg dienā. Vēl Iestāde ņēma vērā to, ka bija ziņots par atsevišķiem smagu blakusparādību gadījumiem, kur sarkano fermentēto rīsu monakolīni tika lietoti tikai pa 3 mg dienā divas nedēļas līdz vienam gadam, un ka bija rabdomiolīzes, hepatīta un ādas slimību gadījumi, kur bija vajadzīga hospitalizācija. |
| --- | --- |

(9)

Zinātnisko atzinumu par sarkanajos fermentētajos rīsos esošo monakolīnu nekaitīgumu Iestāde pieņēma 2018. gada 25. jūnijā (11). Iestāde uzskata, ka monakolīns K laktona veidā ir identisks lovastatīnam, kas ir aktīvā viela vairākās zālēs, ar kurām Eiropas Savienībā ir atļauts ārstēt hiperholesterinēmiju. Sarkano fermentēto rīsu monakolīns K ir pieejams uztura bagātinātājos ar dažādām ieteicamajām dienas devām, jo tas iedarbojas uz normāla ZBL holesterīna līmeņa uzturēšanu asinīs. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Iestāde secināja, ka, ar uztura bagātinātājiem uzņemot sarkano fermentēto rīsu monakolīnus, varētu rasties paredzama eksponētība monakolīnam K lovastatīna terapeitiskajās devās. Iestāde atzīmēja, ka sarkano fermentēto rīsu izraisīto blakņu raksturojums bija līdzīgs lovastatīna izraisītajām blaknēm. Konsultējusies ar četriem gadījumu aprakstu avotiem (12), tā ziņoja, ka galvenās blakusparādības skāra skeletu, muskuļus un saistaudus (arī rabdomiolīze), aknas, nervu sistēmu, kuņģa un zarnu traktu, ādu un zemādas audus (norādīts secībā no vislielākās sastopamības uz vismazāko). Iestāde uzskata, ka pieejamā informācija par ziņotajām blaknēm cilvēkiem ir pietiekama, lai varētu secināt, ka sarkano fermentēto rīsu monakolīni, ja tos lieto kā uztura bagātinātājus, rada ievērojamas nekaitīguma bažas tad, ja deva ir 10 mg dienā. Vēl Iestāde ņēma vērā to, ka bija ziņots par atsevišķiem smagu blakusparādību gadījumiem, kur sarkano fermentēto rīsu monakolīni tika lietoti tikai pa 3 mg dienā divas nedēļas līdz vienam gadam, un ka bija rabdomiolīzes, hepatīta un ādas slimību gadījumi, kur bija vajadzīga hospitalizācija.

| (10) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju un atzinumā aprakstītajām neskaidrībām, Iestāde Komisijai nevarēja dot padomu par to, cik liela sarkano fermentēto rīsu monakolīnu dienas deva neradītu bažas par kaitējumu iedzīvotāju un attiecīgā gadījumā augsta riska apakšgrupu veselībai. Iestāde paskaidroja, ka nav skaidri zināms, kāds ir monakolīnu sastāvs un saturs uztura bagātinātājos, kuri satur sarkanos fermentētos rīsus, un ka sarkanajos fermentētajos rīsos esošie monakolīni tiek izmantoti vairāku sastāvdaļu produktos, kuros nav pilnībā izvērtēta ne katra sastāvdaļa atsevišķi, ne sastāvdaļu kombinācija. Turklāt trūkst datu, lai varētu izvērtēt, cik monakolīnu lietošana ir droša noteiktām augsta riska patērētāju grupām, un nav skaidri zināms, kas notiek tad, ja uz sarkanajiem fermentētajiem rīsiem bāzētus uztura bagātinātājus uzņem vienlaikus ar pārtikas produktiem vai zālēm, kas nomāc fermentu (CYP3A4), kurš piedalās monakolīnu metabolismā. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju un atzinumā aprakstītajām neskaidrībām, Iestāde Komisijai nevarēja dot padomu par to, cik liela sarkano fermentēto rīsu monakolīnu dienas deva neradītu bažas par kaitējumu iedzīvotāju un attiecīgā gadījumā augsta riska apakšgrupu veselībai. Iestāde paskaidroja, ka nav skaidri zināms, kāds ir monakolīnu sastāvs un saturs uztura bagātinātājos, kuri satur sarkanos fermentētos rīsus, un ka sarkanajos fermentētajos rīsos esošie monakolīni tiek izmantoti vairāku sastāvdaļu produktos, kuros nav pilnībā izvērtēta ne katra sastāvdaļa atsevišķi, ne sastāvdaļu kombinācija. Turklāt trūkst datu, lai varētu izvērtēt, cik monakolīnu lietošana ir droša noteiktām augsta riska patērētāju grupām, un nav skaidri zināms, kas notiek tad, ja uz sarkanajiem fermentētajiem rīsiem bāzētus uztura bagātinātājus uzņem vienlaikus ar pārtikas produktiem vai zālēm, kas nomāc fermentu (CYP3A4), kurš piedalās monakolīnu metabolismā.

| (11) | Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 307/2012 4. panta 5. punktu un pēc tam, kad Iestāde publicēja atzinumu par sarkano fermentēto rīsu monakolīniem, Komisija saņēma ieinteresēto personu komentārus par Iestādes veikto zinātnisko riska novērtēšanu. Ieinteresētās personas arī norādīja argumentus par labu tam, ka sarkano fermentēto rīsu monakolīnus var droši lietot tad, ja patērētāji tiek pietiekami informēti par šīs vielas drošu lietošanu. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 307/2012 4. panta 5. punktu un pēc tam, kad Iestāde publicēja atzinumu par sarkano fermentēto rīsu monakolīniem, Komisija saņēma ieinteresēto personu komentārus par Iestādes veikto zinātnisko riska novērtēšanu. Ieinteresētās personas arī norādīja argumentus par labu tam, ka sarkano fermentēto rīsu monakolīnus var droši lietot tad, ja patērētāji tiek pietiekami informēti par šīs vielas drošu lietošanu.

| (12) | Zinātniska rakstura komentārus Iestāde precizēja telekonferencēs, kas tika rīkotas ar ieinteresētajām pusēm pēc pieņemšanas. Iestāde precizēja avotus, no kuriem gūti pierādījumi, uz kuriem balstīts tās zinātniskais atzinums, un paskaidroja, kāpēc noteikti pētījumi, kurus ieinteresētās personas iesniegušas publiskajā uzaicinājumā sniegt datus, netika uzskatīti par pietiekami ticamiem un zinātniski pamatotiem, lai tos varētu iekļaut nekaitīguma novērtējumā. Iestāde paskaidroja zinātnisko pamatojumu tam, kāpēc lovastatīna nekaitīguma datus uzskata par būtiskiem monakolīnu nekaitīguma novērtēšanā, un precizēja, ka par apstiprinošiem pierādījumiem novērtēšanā tika izmantoti ieinteresēto personu sniegtie pēcreģistrācijas dati par nevēlamiem notikumiem. |
| --- | --- |

(12)

Zinātniska rakstura komentārus Iestāde precizēja telekonferencēs, kas tika rīkotas ar ieinteresētajām pusēm pēc pieņemšanas. Iestāde precizēja avotus, no kuriem gūti pierādījumi, uz kuriem balstīts tās zinātniskais atzinums, un paskaidroja, kāpēc noteikti pētījumi, kurus ieinteresētās personas iesniegušas publiskajā uzaicinājumā sniegt datus, netika uzskatīti par pietiekami ticamiem un zinātniski pamatotiem, lai tos varētu iekļaut nekaitīguma novērtējumā. Iestāde paskaidroja zinātnisko pamatojumu tam, kāpēc lovastatīna nekaitīguma datus uzskata par būtiskiem monakolīnu nekaitīguma novērtēšanā, un precizēja, ka par apstiprinošiem pierādījumiem novērtēšanā tika izmantoti ieinteresēto personu sniegtie pēcreģistrācijas dati par nevēlamiem notikumiem.

| (13) | Komisija lūdza Iestādei tehnisko palīdzību ar diviem zinātniskajiem pētījumiem, vienu sistemātisku pārskatu, sarkanos fermentētos rīsus saturošu uztura bagātinātāju lietošanas nekaitīguma metaanalīzi (13) un pārskatu un ekspertu atzinumu par to, kā uztura bagātināšana ar sarkanajiem fermentētajiem rīsiem ietekmē holesterīna kontroli plazmā (14), ko Komisijai iesniedza ieinteresētā persona pēc tam, kad Iestāde bija izdevusi zinātnisko atzinumu. Iestāde atzīmēja, ka neatkarīgi no tā, kādi rezultāti gūti kādā pētījumā ar iejaukšanos vai metaanalīzē par to, cik droši ir uztura bagātinātāji ar sarkanajiem fermentētajiem rīsiem, ir ziņots par blaknēm, kas saistītas ar sarkano fermentēto rīsu lietošanu cilvēku uzturā, un monakolīns K laktona veidā ir identisks lovastatīnam, kura lietošanas blaknes ir labi dokumentētas, tāpēc, lai varētu izdarīt vispārēju secinājumu, minētie iesniegtie pētījumi būtu jāanalizē kopā ar visu pierādījumu kopumu. Iestāde paskaidroja, ka ziņojumus par blaknēm nevar ignorēt vai atspēkot ar rezultātiem, kas gūti pārbaudēs, kurām bijis samērā mazs apjoms un kurās nav bijis paredzēts atklāt šādas blaknes, un ka tādi pētījumi kā iesniegtais pārskats un ekspertu atzinuma pētījums, kas sniedz salīdzinošu riska un ieguvuma attiecību produktiem, kuri satur sarkanos fermentētos rīsus, nebija būtiski, lai izvērtētu pārtikai apzināti pievienotu vielu nekaitīgumu. |
| --- | --- |

(13)

Komisija lūdza Iestādei tehnisko palīdzību ar diviem zinātniskajiem pētījumiem, vienu sistemātisku pārskatu, sarkanos fermentētos rīsus saturošu uztura bagātinātāju lietošanas nekaitīguma metaanalīzi (13) un pārskatu un ekspertu atzinumu par to, kā uztura bagātināšana ar sarkanajiem fermentētajiem rīsiem ietekmē holesterīna kontroli plazmā (14), ko Komisijai iesniedza ieinteresētā persona pēc tam, kad Iestāde bija izdevusi zinātnisko atzinumu. Iestāde atzīmēja, ka neatkarīgi no tā, kādi rezultāti gūti kādā pētījumā ar iejaukšanos vai metaanalīzē par to, cik droši ir uztura bagātinātāji ar sarkanajiem fermentētajiem rīsiem, ir ziņots par blaknēm, kas saistītas ar sarkano fermentēto rīsu lietošanu cilvēku uzturā, un monakolīns K laktona veidā ir identisks lovastatīnam, kura lietošanas blaknes ir labi dokumentētas, tāpēc, lai varētu izdarīt vispārēju secinājumu, minētie iesniegtie pētījumi būtu jāanalizē kopā ar visu pierādījumu kopumu. Iestāde paskaidroja, ka ziņojumus par blaknēm nevar ignorēt vai atspēkot ar rezultātiem, kas gūti pārbaudēs, kurām bijis samērā mazs apjoms un kurās nav bijis paredzēts atklāt šādas blaknes, un ka tādi pētījumi kā iesniegtais pārskats un ekspertu atzinuma pētījums, kas sniedz salīdzinošu riska un ieguvuma attiecību produktiem, kuri satur sarkanos fermentētos rīsus, nebija būtiski, lai izvērtētu pārtikai apzināti pievienotu vielu nekaitīgumu.

| (14) | Ņemot vērā, ka nevar noteikt tādu sarkano fermentēto rīsu monakolīnu dienas devu, kas izslēgtu risku cilvēka veselībai, un ņemot vērā būtisko kaitējumu veselībai saistībā ar sarkano fermentēto rīsu monakolīnu lietošanu pa 10 mg dienā, un atsevišķus smagu blakusparādību gadījumus, lietojot tikai 3 mg dienā, sarkano fermentēto rīsu monakolīnu lietošana būtu jāaizliedz, ja to koncentrācija ieteicamajā produkta ikdienas porcijā ir 3 mg vai augstāka. Tāpēc minētā viela būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 1925/2006 III pielikuma B daļā un tās pievienošana pārtikas produktiem vai izmantošana pārtikas produktu ražošanā būt jāatļauj tikai ar minētajā pielikumā norādītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā, ka nevar noteikt tādu sarkano fermentēto rīsu monakolīnu dienas devu, kas izslēgtu risku cilvēka veselībai, un ņemot vērā būtisko kaitējumu veselībai saistībā ar sarkano fermentēto rīsu monakolīnu lietošanu pa 10 mg dienā, un atsevišķus smagu blakusparādību gadījumus, lietojot tikai 3 mg dienā, sarkano fermentēto rīsu monakolīnu lietošana būtu jāaizliedz, ja to koncentrācija ieteicamajā produkta ikdienas porcijā ir 3 mg vai augstāka. Tāpēc minētā viela būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 1925/2006 III pielikuma B daļā un tās pievienošana pārtikas produktiem vai izmantošana pārtikas produktu ražošanā būt jāatļauj tikai ar minētajā pielikumā norādītajiem nosacījumiem.

| (15) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/46/EK (15) 6. pantu uztura bagātinātāju marķējumā ir jānorāda produkta ieteicamā ikdienas porcija un brīdinājums nepārsniegt ieteicamo dienas devu. Ņemot vērā, ka vienlaikus var tikt uzņemti dažādi pārtikas produkti vai uztura bagātinātāji, kas satur sarkano fermentēto rīsu monakolīnus, pastāv risks, ka Regulas (EK) Nr. 1925/2006 III pielikumā noteiktā robežvērtība var tikt pārsniegta, tāpēc jānosaka piemērotas marķēšanas prasības, kas attiecas uz visiem pārtikas produktiem, kuri satur sarkano fermentēto rīsu monakolīnus. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/46/EK (15) 6. pantu uztura bagātinātāju marķējumā ir jānorāda produkta ieteicamā ikdienas porcija un brīdinājums nepārsniegt ieteicamo dienas devu. Ņemot vērā, ka vienlaikus var tikt uzņemti dažādi pārtikas produkti vai uztura bagātinātāji, kas satur sarkano fermentēto rīsu monakolīnus, pastāv risks, ka Regulas (EK) Nr. 1925/2006 III pielikumā noteiktā robežvērtība var tikt pārsniegta, tāpēc jānosaka piemērotas marķēšanas prasības, kas attiecas uz visiem pārtikas produktiem, kuri satur sarkano fermentēto rīsu monakolīnus.

| (16) | Lai sniegtu pilnīgu informāciju par monakolīnu saturu tādu pārtikas produktu marķējumā, kuri satur sarkano fermentēto rīsu monakolīnus, jānosaka piemērotas marķēšanas prasības, kas attiecas uz visiem pārtikas produktiem, kuri satur sarkano fermentēto rīsu monakolīnus. |
| --- | --- |

(16)

Lai sniegtu pilnīgu informāciju par monakolīnu saturu tādu pārtikas produktu marķējumā, kuri satur sarkano fermentēto rīsu monakolīnus, jānosaka piemērotas marķēšanas prasības, kas attiecas uz visiem pārtikas produktiem, kuri satur sarkano fermentēto rīsu monakolīnus.

| (17) | Iestāde konstatēja, ka, iespējams, mijiedarbībā ar zālēm var rasties blaknes, tāpēc cilvēki ir jābrīdina, ka pārtikas produktus, kas satur sarkano fermentēto rīsu monakolīnus, nav ieteicams lietot vienlaikus ar holesterīna līmeni pazeminošām zālēm. Iestāde atzīmēja, ka sarkano fermentēto rīsu izraisīto blakņu raksturojums bija līdzīgs kā lovastatīnam, tāpēc ir lietderīgi cilvēkus brīdināt, ka veselības traucējumu gadījumā jākonsultējas ar ārstu. Turklāt, tā kā trūkst datu, lai Iestāde varētu novērtēt, vai monakolīnu droši var lietot noteiktas augsta riska patērētāju grupas, un tāpēc joprojām pastāv iespēja, ka sarkano fermentēto rīsu monakolīnu lietošana var būt saistīta ar kaitējumu veselībai, ir lietderīgi sniegt norādi, ka pārtikas produkti, kas satur sarkano fermentēto rīsu monakolīnus, nav ieteicami grūtniecēm, ar krūti barojošām sievietēm, cilvēkiem, kas vecāki par 70 gadiem, kā arī bērniem un pusaudžiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, jānosaka piemērotas marķēšanas prasības visiem pārtikas produktiem, kas satur sarkano fermentēto rīsu monakolīnus. |
| --- | --- |

(17)

Iestāde konstatēja, ka, iespējams, mijiedarbībā ar zālēm var rasties blaknes, tāpēc cilvēki ir jābrīdina, ka pārtikas produktus, kas satur sarkano fermentēto rīsu monakolīnus, nav ieteicams lietot vienlaikus ar holesterīna līmeni pazeminošām zālēm. Iestāde atzīmēja, ka sarkano fermentēto rīsu izraisīto blakņu raksturojums bija līdzīgs kā lovastatīnam, tāpēc ir lietderīgi cilvēkus brīdināt, ka veselības traucējumu gadījumā jākonsultējas ar ārstu. Turklāt, tā kā trūkst datu, lai Iestāde varētu novērtēt, vai monakolīnu droši var lietot noteiktas augsta riska patērētāju grupas, un tāpēc joprojām pastāv iespēja, ka sarkano fermentēto rīsu monakolīnu lietošana var būt saistīta ar kaitējumu veselībai, ir lietderīgi sniegt norādi, ka pārtikas produkti, kas satur sarkano fermentēto rīsu monakolīnus, nav ieteicami grūtniecēm, ar krūti barojošām sievietēm, cilvēkiem, kas vecāki par 70 gadiem, kā arī bērniem un pusaudžiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, jānosaka piemērotas marķēšanas prasības visiem pārtikas produktiem, kas satur sarkano fermentēto rīsu monakolīnus.

| (18) | Iestāde nevarēja noteikt tādu sarkano fermentēto rīsu monakolīnu devu, kas neradītu bažas par kaitējumu iedzīvotāju un attiecīgā gadījumā augsta riska apakšgrupu veselībai. Ņemot vērā, ka vēl aizvien pastāv iespēja, ka sarkano fermentēto rīsu monakolīni var būt saistīti ar kaitējumu veselībai, bet par to nav zinātniskas pārliecības, un ka sarkano fermentēto rīsu monakolīni var tikt izmantoti tikai uztura bagātinātājos un šādu uztura bagātinātāju lietošanas apjomu Iestāde nespētu noteikt, tāpēc sarkano fermentēto rīsu monakolīnu izmantošanai uztura bagātinātājos vajadzētu būt Savienības kontrolē un tie būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 1925/2006 III pielikuma C daļā. Ņemot vērā Iestādes zinātniskajā atzinumā aprakstītās neskaidrības un ieinteresēto personu argumentus par sarkano fermentēto rīsu monakolīnu nekaitīguma raksturojumu, minētajām ieinteresētajām pusēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1925/2006 8. panta 4. punktu ir iespēja saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 307/2012 5. pantu Iestādei iesniegt datus, kas apliecina šādu monakolīnu nekaitīgumu. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1925/2006 8. panta 5. punktu Komisijai, ņemot vērā Iestādes atzinumu par datiem, kas varētu tikt iesniegti, četru gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāpieņem lēmums par to, vai sarkano fermentēto rīsu monakolīnus iekļaut III pielikuma attiecīgi A vai B daļā. |
| --- | --- |

(18)

Iestāde nevarēja noteikt tādu sarkano fermentēto rīsu monakolīnu devu, kas neradītu bažas par kaitējumu iedzīvotāju un attiecīgā gadījumā augsta riska apakšgrupu veselībai. Ņemot vērā, ka vēl aizvien pastāv iespēja, ka sarkano fermentēto rīsu monakolīni var būt saistīti ar kaitējumu veselībai, bet par to nav zinātniskas pārliecības, un ka sarkano fermentēto rīsu monakolīni var tikt izmantoti tikai uztura bagātinātājos un šādu uztura bagātinātāju lietošanas apjomu Iestāde nespētu noteikt, tāpēc sarkano fermentēto rīsu monakolīnu izmantošanai uztura bagātinātājos vajadzētu būt Savienības kontrolē un tie būtu jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 1925/2006 III pielikuma C daļā. Ņemot vērā Iestādes zinātniskajā atzinumā aprakstītās neskaidrības un ieinteresēto personu argumentus par sarkano fermentēto rīsu monakolīnu nekaitīguma raksturojumu, minētajām ieinteresētajām pusēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1925/2006 8. panta 4. punktu ir iespēja saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 307/2012 5. pantu Iestādei iesniegt datus, kas apliecina šādu monakolīnu nekaitīgumu. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1925/2006 8. panta 5. punktu Komisijai, ņemot vērā Iestādes atzinumu par datiem, kas varētu tikt iesniegti, četru gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāpieņem lēmums par to, vai sarkano fermentēto rīsu monakolīnus iekļaut III pielikuma attiecīgi A vai B daļā.

| (19) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1925/2006 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(19)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1925/2006 būtu attiecīgi jāgroza.

| (20) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(20)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1925/2006 III pielikumu groza šādi:

| 1) | B daļas “Vielas, kuru lietošana ir ierobežota” tabulai alfabētiskā secībā pievieno šādu ierakstu:







  Ierobežotā viela | Lietošanas nosacījumi | Papildu prasības |
| --- | --- | --- | --- |
| “Sarkano fermentēto rīsu monakolīni | Viena produkta porcija ikdienas patēriņam nodrošina mazāk nekā 3 mg sarkano fermentēto rīsu monakolīnu. | Marķējumā norāda maksimālo produkta porciju skaitu, ko drīkst uzņemt vienā dienā, un brīdinājumu vienā dienā neuzņemt 3 mg vai vairāk sarkano fermentēto rīsu monakolīnu.
  Marķējumā norāda monakolīnu saturu vienā produkta porcijā.
  Marķējumā iekļauj šādus brīdinājumus:
  “Nelietot grūtniecēm, ar krūti barojošām sievietēm, bērniem, kas jaunāki par 18 gadiem, un pieaugušajiem, kas vecāki par 70 gadiem”;
  “Veselības traucējumu gadījumā par šī produkta lietošanu konsultējieties ar ārstu.”;
  “Nelietojiet šo produktu, ja lietojat holesterīna līmeni pazeminošas zāles.”;
  “Nelietojiet šo produktu, ja jau lietojat citus produktus, kas satur sarkanos fermentētos rīsus””; |

1)

B daļas “Vielas, kuru lietošana ir ierobežota” tabulai alfabētiskā secībā pievieno šādu ierakstu:

Ierobežotā viela

Lietošanas nosacījumi

Papildu prasības

“Sarkano fermentēto rīsu monakolīni

Viena produkta porcija ikdienas patēriņam nodrošina mazāk nekā 3 mg sarkano fermentēto rīsu monakolīnu.

Marķējumā norāda maksimālo produkta porciju skaitu, ko drīkst uzņemt vienā dienā, un brīdinājumu vienā dienā neuzņemt 3 mg vai vairāk sarkano fermentēto rīsu monakolīnu.

Marķējumā norāda monakolīnu saturu vienā produkta porcijā.

Marķējumā iekļauj šādus brīdinājumus:

“Nelietot grūtniecēm, ar krūti barojošām sievietēm, bērniem, kas jaunāki par 18 gadiem, un pieaugušajiem, kas vecāki par 70 gadiem”;

“Veselības traucējumu gadījumā par šī produkta lietošanu konsultējieties ar ārstu.”;

“Nelietojiet šo produktu, ja lietojat holesterīna līmeni pazeminošas zāles.”;

“Nelietojiet šo produktu, ja jau lietojat citus produktus, kas satur sarkanos fermentētos rīsus””;

| 2) | C daļas “Vielas, kuras pārbauda Kopienas iestādes” tabulai alfabētiskā secībā pievieno šādu ierakstu:

  “Sarkano fermentēto rīsu monakolīni”. |
| --- | --- |

2)

C daļas “Vielas, kuras pārbauda Kopienas iestādes” tabulai alfabētiskā secībā pievieno šādu ierakstu:

“Sarkano fermentēto rīsu monakolīni”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 1. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 404, 30.12.2006., 26. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1924/2006 (2006. gada 20. decembris) par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.).

2

(3)  
  EFSA Journal 2011;9(7):2304.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal 2013;11(7):3327.

4

EFSA Journal

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1333/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas piedevām (OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2283 (2015. gada 25. novembris) par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001 (OV L 327, 11.12.2015., 1. lpp.).

6

(7)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 307/2012 (2012. gada 11. aprīlis), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus par to, kā piemērojams 8. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1925/2006 par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (OV L 102, 12.4.2012., 2. lpp.).

7

(8)  ANSES Opinion Request No 2012-SA-0228: Opinion of the French Agency for Food, Environmental and Occupational Health & Safety on the risks associated with the presence of “red yeast rice” in food supplements, 14 February 2014.

8

(9)  Avis du Conseil Superieur de la Sante N° 9312: Compléments alimentaires à base de “levure de riz rouge”, 3 février 2016.

9

(10)  Stellungnahme der Gemeinsamen Experten kommission BVL/BfArM: Einstufung von Rotschimmelreisprodukten, 8.2.2016.

10

(11)  
  EFSA Journal 2019;16(8):5368.

11

EFSA Journal

(12)  Pasaules Veselības organizācija, Francijas Pārtikas, vides un darba aizsardzības aģentūra, Itālijas Dabīgo veselības produktu uzraudzības sistēma, Pārtikas un zāļu pārvalde.

12

(13)  
  Fogacci F, Banach M, Mikhailidis DP et al. Safety of red yeast rice supplementation: A systematic review and meta-analysis of randomized controlled trials. Pharmacological Research 143 (2019), 1.–16. lpp.

13

Fogacci F, Banach M, Mikhailidis DP et al. Safety of red yeast rice supplementation: A systematic review and meta-analysis of randomized controlled trials. Pharmacological Research

(14)  
  Banach M, Bruckert E, Descamps OS et al. The role of red yeast rice (RYR) supplementation in plasma cholesterol control: A review and expert opinion. Atheroscler Suppl., 2019. gada 17. augusts.

14

Banach M, Bruckert E, Descamps OS et al. The role of red yeast rice (RYR) supplementation in plasma cholesterol control: A review and expert opinion. Atheroscler Suppl.

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/46/EK (2002. gada 10. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.).

15

---

| 2.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/42

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/861

(2022. gada 1. jūnijs),

ar ko paredz izņēmuma noteikumus attiecībā uz dalībvalstu otrajiem pieteikumiem uz Savienības atbalstu skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu un atkāpjas no Īstenošanas regulas (ES) 2017/39 attiecībā uz Savienības atbalsta pārdali laikposmam no 2022. gada 1. augusta līdz 2023. gada 31. jūlijam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 25. panta pirmās daļas d) punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1370/2013 (2013. gada 16. decembris) par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem saistībā ar lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju (2) un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Krievijas 2022. gada 24. februārī uzsāktā militārā agresija pret Ukrainu ir izraisījusi pārvietoto personu masveida pieplūdumu no Ukrainas uz Savienību, un lielākā daļa no šiem cilvēkiem ir sievietes un bērni. Pārvietotie bērni no Ukrainas ātri jāintegrē dalībvalstu izglītības sistēmā, tāpēc vairākas dalībvalstis saskaras ar nepieredzētām grūtībām. |
| --- | --- |

(1)

Krievijas 2022. gada 24. februārī uzsāktā militārā agresija pret Ukrainu ir izraisījusi pārvietoto personu masveida pieplūdumu no Ukrainas uz Savienību, un lielākā daļa no šiem cilvēkiem ir sievietes un bērni. Pārvietotie bērni no Ukrainas ātri jāintegrē dalībvalstu izglītības sistēmā, tāpēc vairākas dalībvalstis saskaras ar nepieredzētām grūtībām.

| (2) | Regulā (ES) Nr. 1308/2013 noteiktā atbalsta shēma izglītības iestāžu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un ar pienu un piena produktiem (“skolu apgādes programma”) ir paredzēta bērniem, kuri regulāri apmeklē bērnudārzus, pirmsskolas izglītības iestādes vai pamatskolas vai vidusskolas izglītības iestādes dalībvalstīs. Tādējādi no Ukrainas pārvietotie bērni, kuri ir integrēti dalībvalstu izglītības sistēmās, ir tiesīgi piedalīties skolu apgādes programmā. Ņemot vērā, ka to bērnu skaits, kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, absolūtā izteiksmē vai procentuālā izteiksmē no iedzīvotāju skaita ir palielinājies, vairākas dalībvalstis, kas aktīvi risina Krievijas iebrukuma Ukrainā radītās sekas, var saskarties ar grūtībām īstenot skolu apgādes programmu pēc plāna, ja to Savienības atbalsta piešķīrums netiks palielināts. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (ES) Nr. 1308/2013 noteiktā atbalsta shēma izglītības iestāžu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un ar pienu un piena produktiem (“skolu apgādes programma”) ir paredzēta bērniem, kuri regulāri apmeklē bērnudārzus, pirmsskolas izglītības iestādes vai pamatskolas vai vidusskolas izglītības iestādes dalībvalstīs. Tādējādi no Ukrainas pārvietotie bērni, kuri ir integrēti dalībvalstu izglītības sistēmās, ir tiesīgi piedalīties skolu apgādes programmā. Ņemot vērā, ka to bērnu skaits, kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, absolūtā izteiksmē vai procentuālā izteiksmē no iedzīvotāju skaita ir palielinājies, vairākas dalībvalstis, kas aktīvi risina Krievijas iebrukuma Ukrainā radītās sekas, var saskarties ar grūtībām īstenot skolu apgādes programmu pēc plāna, ja to Savienības atbalsta piešķīrums netiks palielināts.

| (3) | Savienības atbalsta pieprasījumus skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu attiecībā uz 2022./2023. mācību gadu, kas ilgst no 2022. gada 1. augusta līdz 2023. gada 31. jūlijam, dalībvalstis iesniedza Komisijai līdz 2022. gada 31. janvārim, ka to paredz Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/39 (3) 3. panta pirmās daļas a) punkts. Pamatojoties uz minētajiem pieprasījumiem, kas iesniegti pirms Krievijas iebrukuma Ukrainā, Komisija ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/493 (4) noteica Savienības atbalsta galīgos piešķīrumus katrai dalībvalstij. Pieejamā informācija par to, cik lielā mērā dažas dalībvalstis pēdējos mācību gados ir izmantojušas Savienības atbalsta galīgos piešķīrumus, liecina par risku, ka dažas dalībvalstis, iespējams, nevarēs pilnībā izmantot savu galīgo piešķīrumu. |
| --- | --- |

(3)

Savienības atbalsta pieprasījumus skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu attiecībā uz 2022./2023. mācību gadu, kas ilgst no 2022. gada 1. augusta līdz 2023. gada 31. jūlijam, dalībvalstis iesniedza Komisijai līdz 2022. gada 31. janvārim, ka to paredz Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/39 (3) 3. panta pirmās daļas a) punkts. Pamatojoties uz minētajiem pieprasījumiem, kas iesniegti pirms Krievijas iebrukuma Ukrainā, Komisija ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/493 (4) noteica Savienības atbalsta galīgos piešķīrumus katrai dalībvalstij. Pieejamā informācija par to, cik lielā mērā dažas dalībvalstis pēdējos mācību gados ir izmantojušas Savienības atbalsta galīgos piešķīrumus, liecina par risku, ka dažas dalībvalstis, iespējams, nevarēs pilnībā izmantot savu galīgo piešķīrumu.

| (4) | Ņemot vērā jaunās vajadzības un Savienības un dalībvalstu solidaritāti ar Ukrainu, ir lietderīgi paredzēt ārkārtas noteikumus, kas ļautu dalībvalstīm līdz 2022. gada 15. jūnijam attiecībā uz laikposmu no 2022. gada 1. augusta līdz 2023. gada 31. jūlijam iesniegt otru Savienības atbalsta pieprasījumu skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu. Šī iespēja būtu jāsasaista ar nepieciešamību rūpēties par pārvietotajiem bērniem no Ukrainas, kuri minētajā laikposmā reģistrēti dalībvalstu izglītības iestādēs. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai norādīt vai nu savu vēlmi izmantot vairāk nekā to galīgais Savienības atbalsta piešķīrums, kas noteikts Īstenošanas lēmuma (ES) 2022/493 I pielikumā, vai galīgā piešķīruma summu, kas netiek pieprasīta, ja tās nevēlas izmantot visu minētā piešķīruma summu. Pirmajai iespējai būtu jāattiecas tikai uz tām dalībvalstīm, kuras ir pierādījušas Savienības atbalsta galīgā piešķīruma pienācīgu apguvi, pamatojoties uz finansiālo izpildi 2018./2019. mācību gadā, kas pirms Covid-19 pandēmijas bija pēdējais mācību gads. Šo dalībvalstu pieprasījumi būtu jābalsta tikai uz to no Ukrainas pārvietoto bērnu skaitu, kuri ietilpst dalībvalstu stratēģijā noteiktajā mērķgrupā saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2017/39 2. panta 1. punkta f) apakšpunktu, pienācīgi pamatojot to ar pieejamajiem datiem. Būtu jāuzskata, ka dalībvalstis, kas nav iesniegušas otru pieprasījumu, ir apstiprinājušas galīgos piešķīrumus, kas noteikti Īstenošanas lēmuma (ES) 2022/493 I pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā jaunās vajadzības un Savienības un dalībvalstu solidaritāti ar Ukrainu, ir lietderīgi paredzēt ārkārtas noteikumus, kas ļautu dalībvalstīm līdz 2022. gada 15. jūnijam attiecībā uz laikposmu no 2022. gada 1. augusta līdz 2023. gada 31. jūlijam iesniegt otru Savienības atbalsta pieprasījumu skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu. Šī iespēja būtu jāsasaista ar nepieciešamību rūpēties par pārvietotajiem bērniem no Ukrainas, kuri minētajā laikposmā reģistrēti dalībvalstu izglītības iestādēs. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai norādīt vai nu savu vēlmi izmantot vairāk nekā to galīgais Savienības atbalsta piešķīrums, kas noteikts Īstenošanas lēmuma (ES) 2022/493 I pielikumā, vai galīgā piešķīruma summu, kas netiek pieprasīta, ja tās nevēlas izmantot visu minētā piešķīruma summu. Pirmajai iespējai būtu jāattiecas tikai uz tām dalībvalstīm, kuras ir pierādījušas Savienības atbalsta galīgā piešķīruma pienācīgu apguvi, pamatojoties uz finansiālo izpildi 2018./2019. mācību gadā, kas pirms Covid-19 pandēmijas bija pēdējais mācību gads. Šo dalībvalstu pieprasījumi būtu jābalsta tikai uz to no Ukrainas pārvietoto bērnu skaitu, kuri ietilpst dalībvalstu stratēģijā noteiktajā mērķgrupā saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2017/39 2. panta 1. punkta f) apakšpunktu, pienācīgi pamatojot to ar pieejamajiem datiem. Būtu jāuzskata, ka dalībvalstis, kas nav iesniegušas otru pieprasījumu, ir apstiprinājušas galīgos piešķīrumus, kas noteikti Īstenošanas lēmuma (ES) 2022/493 I pielikumā.

| (5) | Īstenošanas regulas (ES) 2017/39 7. panta 1. punktā ir paredzēti Savienības atbalsta pārdales noteikumi. Komisijai atbalsta galīgā summa jānosaka, pārdalot nepieprasītos indikatīvos piešķīrumus vai to nepieprasītās daļas. Lai Komisija varētu ņemt vērā arī jaunus pieprasījumus, kas saistīti ar Krievijas iebrukumu Ukrainā, ir lietderīgi no minētajiem noteikumiem atkāpties, lai laikposmam no 2022. gada 1. augusta līdz 2023. gada 31. jūlijam noteiktu pārskatītu Savienības atbalsta galīgo piešķīrumu. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1370/2013 5. panta 5. punkta otro daļu Savienības atbalsta galīgo piešķīrumu nepieprasītu summu pārdales pamatā ir bērnu skaits vecumā no sešiem līdz desmit gadiem dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(5)

Īstenošanas regulas (ES) 2017/39 7. panta 1. punktā ir paredzēti Savienības atbalsta pārdales noteikumi. Komisijai atbalsta galīgā summa jānosaka, pārdalot nepieprasītos indikatīvos piešķīrumus vai to nepieprasītās daļas. Lai Komisija varētu ņemt vērā arī jaunus pieprasījumus, kas saistīti ar Krievijas iebrukumu Ukrainā, ir lietderīgi no minētajiem noteikumiem atkāpties, lai laikposmam no 2022. gada 1. augusta līdz 2023. gada 31. jūlijam noteiktu pārskatītu Savienības atbalsta galīgo piešķīrumu. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1370/2013 5. panta 5. punkta otro daļu Savienības atbalsta galīgo piešķīrumu nepieprasītu summu pārdales pamatā ir bērnu skaits vecumā no sešiem līdz desmit gadiem dalībvalstīs.

| (6) | Skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu paredzētā Savienības atbalsta galīgo piešķīrumu noteikšana laikposmam no 2022. gada 1. augusta līdz 2023. gada 31. jūlijam, ņemot vērā Savienības atbalsta otro pieprasījumu, būtu jāveic pēc iespējas drīzāk, lai dalībvalstis varētu laikus plānot un veikt skolu apgādes programmas īstenošanai vajadzīgos sagatavošanas pasākumus, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(6)

Skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu paredzētā Savienības atbalsta galīgo piešķīrumu noteikšana laikposmam no 2022. gada 1. augusta līdz 2023. gada 31. jūlijam, ņemot vērā Savienības atbalsta otro pieprasījumu, būtu jāveic pēc iespējas drīzāk, lai dalībvalstis varētu laikus plānot un veikt skolu apgādes programmas īstenošanai vajadzīgos sagatavošanas pasākumus, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Par laikposmu no 2022. gada 1. augusta līdz 2023. gada 31. jūlijam dalībvalstis līdz 2022. gada 15. jūnijam var iesniegt otru Savienības atbalsta pieprasījumu, kurā norādīta:

| a) | gatavība izmantot vairāk nekā Īstenošanas lēmuma (ES) 2022/493 I pielikumā noteiktais galīgais Savienības atbalsta piešķīrums skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un/vai skolu apgādei ar pienu, un pieprasītā papildu summa, ja ir pieejams papildu piešķīrums; vai |
| --- | --- |

a)

gatavība izmantot vairāk nekā Īstenošanas lēmuma (ES) 2022/493 I pielikumā noteiktais galīgais Savienības atbalsta piešķīrums skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un/vai skolu apgādei ar pienu, un pieprasītā papildu summa, ja ir pieejams papildu piešķīrums; vai

| b) | Īstenošanas lēmuma (ES) 2022/493 I pielikumā noteiktā Savienības atbalsta galīgā piešķīruma summa skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un/vai skolu apgādei ar pienu, kas netiek pieprasīta, ja nav vēlēšanās izmantot visu minētā piešķīruma summu. |
| --- | --- |

b)

Īstenošanas lēmuma (ES) 2022/493 I pielikumā noteiktā Savienības atbalsta galīgā piešķīruma summa skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un/vai skolu apgādei ar pienu, kas netiek pieprasīta, ja nav vēlēšanās izmantot visu minētā piešķīruma summu.

Dalībvalstis papildu Savienības atbalsta summu saskaņā ar pirmās daļas a) apakšpunktu var pieprasīt tikai tad, ja Savienības atbalsta galīgais piešķīrums 2018./2019. mācību gadam, kas ilga no 2018. gada 1. augusta līdz 2019. gada 31. jūlijam, ir izmantots par 75 % vai lielākā apmērā, ņemot vērā deklarācijas par izdevumiem līdz 2021. gada 31. decembrim, kas Komisijai nosūtītas saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 (5) 10. pantu. Dalībvalstu pieprasījumu sasaista ar to no Ukrainas pārvietoto bērnu skaitu, kuri minētā pieprasījuma iesniegšanas laikā ietilpst dalībvalstu stratēģijā noteiktajā mērķgrupā saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2017/39 2. panta 1. punkta f) apakšpunktu, un to pienācīgi pamato ar pieejamajiem datiem.

Ja dalībvalsts neiesniedz Savienības atbalsta pieprasījumu saskaņā ar pirmo daļu, uzskata, ka tā ir apstiprinājusi galīgos piešķīrumus, kas noteikti Īstenošanas lēmuma (ES) 2022/493 I pielikumā.

2. pants

Atkāpjoties no Īstenošanas regulas (ES) 2017/39 7. panta 1. punkta, Komisija līdz 2022. gada 15. jūlijam var nolemt ņemt vērā arī otros Savienības atbalsta pieprasījumus, kas iesniegti saskaņā ar šīs regulas 1. pantu, lai laikposmam no 2022. gada 1. augusta līdz 2023. gada 31. jūlijam noteiktu Savienības atbalsta galīgos piešķīrumus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 1. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 346, 20.12.2013., 12. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/39 (2016. gada 3. novembris) par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 piemērot attiecībā uz Savienības atbalstu izglītības iestāžu apgādei ar augļiem un dārzeņiem, banāniem un pienu (OV L 5, 10.1.2017., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/493 (2022. gada 21. marts), ar ko nosaka skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem un skolu apgādei ar pienu paredzētā Savienības atbalsta galīgo piešķīrumu dalībvalstīm periodam no 2022. gada 1. augusta līdz 2023. gada 31. jūlijam un groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/462 (OV L 100, 28.3.2022., 55. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 908/2014 (2014. gada 6. augusts), ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām struktūrām, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, noteikumiem par pārbaudēm, nodrošinājumu un pārredzamību (OV L 255, 28.8.2014., 59. lpp.).

5

---

| 2.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/45

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/862

(2022. gada 1. jūnijs),

ar ko Regulu (EK) Nr. 474/2006 groza attiecībā uz tādu gaisa pārvadātāju sarakstu, kuru darbība Savienībā ir aizliegta vai kuriem piemēro darbības ierobežojumus Savienībā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2111/2005 (2005. gada 14. decembris) par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi un gaisa transporta pasažieru informēšanu par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti un par Direktīvas 2004/36/EK 9. panta atcelšanu (1) un jo īpaši tās 4. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 474/2006 (2) ir izveidots darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju saraksts. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 474/2006 (2) ir izveidots darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju saraksts.

| (2) | Dažas dalībvalstis un Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (“Aģentūra”) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 4. panta 3. punktu ir paziņojušas Komisijai informāciju, kas ir būtiska minētā saraksta atjaunināšanai. Arī trešās valstis un starptautiskās organizācijas sniedza būtisku informāciju. Pamatojoties uz sniegto informāciju, saraksts būtu jāatjaunina. |
| --- | --- |

(2)

Dažas dalībvalstis un Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (“Aģentūra”) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 4. panta 3. punktu ir paziņojušas Komisijai informāciju, kas ir būtiska minētā saraksta atjaunināšanai. Arī trešās valstis un starptautiskās organizācijas sniedza būtisku informāciju. Pamatojoties uz sniegto informāciju, saraksts būtu jāatjaunina.

| (3) | Komisija informēja visus attiecīgos gaisa pārvadātājus vai nu tieši, vai ar to iestāžu starpniecību, kuras ir atbildīgas par attiecīgo gaisa pārvadātāju regulatīvo uzraudzību, un norādīja būtiskos faktus un apsvērumus, ar ko tā pamatos lēmumu noteikt tiem darbības aizliegumu Savienībā vai grozīt darbības aizlieguma nosacījumus gaisa pārvadātājam, kas iekļauts Regulas (EK) Nr. 474/2006 A vai B pielikumā noteiktajā sarakstā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija informēja visus attiecīgos gaisa pārvadātājus vai nu tieši, vai ar to iestāžu starpniecību, kuras ir atbildīgas par attiecīgo gaisa pārvadātāju regulatīvo uzraudzību, un norādīja būtiskos faktus un apsvērumus, ar ko tā pamatos lēmumu noteikt tiem darbības aizliegumu Savienībā vai grozīt darbības aizlieguma nosacījumus gaisa pārvadātājam, kas iekļauts Regulas (EK) Nr. 474/2006 A vai B pielikumā noteiktajā sarakstā.

| (4) | Komisija attiecīgajiem gaisa pārvadātājiem deva iespēju iepazīties ar visiem attiecīgajiem dokumentiem, iesniegt rakstiskas piezīmes un mutiski izklāstīt savus apsvērumus Komisijai un ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 15. pantu izveidotajai komitejai (“ES Aviācijas drošības komiteja”). |
| --- | --- |

(4)

Komisija attiecīgajiem gaisa pārvadātājiem deva iespēju iepazīties ar visiem attiecīgajiem dokumentiem, iesniegt rakstiskas piezīmes un mutiski izklāstīt savus apsvērumus Komisijai un ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 15. pantu izveidotajai komitejai (“ES Aviācijas drošības komiteja”).

| (5) | Komisija ir informējusi ES Aviācijas drošības komiteju par kopīgajām apspriedēm, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2111/2005 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 473/2006 (3) notiek ar Armēnijas, Dienvidsudānas, Irākas, Kazahstānas, Krievijas, Moldovas un Pakistānas kompetentajām iestādēm un gaisa pārvadātājiem. Komisija arī informēja ES Aviācijas drošības komiteju par aviācijas drošības situāciju Ekvatoriālajā Gvinejā, Kongo (Brazavilā), Madagaskarā un Surinamā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija ir informējusi ES Aviācijas drošības komiteju par kopīgajām apspriedēm, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2111/2005 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 473/2006 (3) notiek ar Armēnijas, Dienvidsudānas, Irākas, Kazahstānas, Krievijas, Moldovas un Pakistānas kompetentajām iestādēm un gaisa pārvadātājiem. Komisija arī informēja ES Aviācijas drošības komiteju par aviācijas drošības situāciju Ekvatoriālajā Gvinejā, Kongo (Brazavilā), Madagaskarā un Surinamā.

| (6) | Aģentūra informēja Komisiju un ES Aviācijas drošības komiteju par tehniskajiem novērtējumiem, kas tika veikti saistībā ar to atļauju sākotnējo izvērtēšanu un pastāvīgo uzraudzību, kuras trešo valstu ekspluatantiem (TCO) izdotas saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 452/2014 (4). |
| --- | --- |

(6)

Aģentūra informēja Komisiju un ES Aviācijas drošības komiteju par tehniskajiem novērtējumiem, kas tika veikti saistībā ar to atļauju sākotnējo izvērtēšanu un pastāvīgo uzraudzību, kuras trešo valstu ekspluatantiem (TCO) izdotas saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 452/2014 (4).

| (7) | Aģentūra arī informēja Komisiju un ES Aviācijas drošības komiteju par rezultātiem, kas gūti, analizējot perona pārbaudes, kuras veiktas atbilstīgi Ārzemju gaisa kuģu drošības novērtēšanas (SAFA) programmai saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 965/2012 (5). |
| --- | --- |

(7)

Aģentūra arī informēja Komisiju un ES Aviācijas drošības komiteju par rezultātiem, kas gūti, analizējot perona pārbaudes, kuras veiktas atbilstīgi Ārzemju gaisa kuģu drošības novērtēšanas (SAFA) programmai saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 965/2012 (5).

| (8) | Turklāt Aģentūra informēja Komisiju un ES Aviācijas drošības komiteju par tehniskās palīdzības projektiem, kas īstenoti trešās valstīs, uz kurām attiecas Regulā (EK) Nr. 474/2006 paredzētais darbības aizliegums. Turklāt Aģentūra informēja par plāniem un paustajiem lūgumiem arī turpmāk saņemt tehnisku palīdzību un turpināt sadarbību nolūkā uzlabot trešo valstu civilās aviācijas iestāžu administratīvās un tehniskās spējas, lai palīdzētu tām novērst neatbilstību spēkā esošajiem starptautiskajiem civilās aviācijas drošuma standartiem. Dalībvalstis tika aicinātas atbildēt uz šiem lūgumiem uz divpusējas vienošanās pamata, to koordinējot ar Komisiju un Aģentūru. Šajā saistībā Komisija atkārtoti uzsvēra, ka ir lietderīgi, it sevišķi izmantojot Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) palīdzības partnerības rīku aviācijas drošuma īstenošanai, informēt starptautiskās aviācijas aprindas par tādu tehnisko palīdzību trešām valstīm, ko Savienība un tās dalībvalstis sniedz, lai uzlabotu aviācijas drošumu visā pasaulē. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt Aģentūra informēja Komisiju un ES Aviācijas drošības komiteju par tehniskās palīdzības projektiem, kas īstenoti trešās valstīs, uz kurām attiecas Regulā (EK) Nr. 474/2006 paredzētais darbības aizliegums. Turklāt Aģentūra informēja par plāniem un paustajiem lūgumiem arī turpmāk saņemt tehnisku palīdzību un turpināt sadarbību nolūkā uzlabot trešo valstu civilās aviācijas iestāžu administratīvās un tehniskās spējas, lai palīdzētu tām novērst neatbilstību spēkā esošajiem starptautiskajiem civilās aviācijas drošuma standartiem. Dalībvalstis tika aicinātas atbildēt uz šiem lūgumiem uz divpusējas vienošanās pamata, to koordinējot ar Komisiju un Aģentūru. Šajā saistībā Komisija atkārtoti uzsvēra, ka ir lietderīgi, it sevišķi izmantojot Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) palīdzības partnerības rīku aviācijas drošuma īstenošanai, informēt starptautiskās aviācijas aprindas par tādu tehnisko palīdzību trešām valstīm, ko Savienība un tās dalībvalstis sniedz, lai uzlabotu aviācijas drošumu visā pasaulē.

| (9) | Eirokontrole sniedza Komisijai un ES Aviācijas drošības komitejai jaunāko informāciju par SAFA un TCO brīdināšanas funkciju statusu, ietverot statistikas datus par brīdinājuma ziņojumiem gaisa pārvadātājiem, kuriem piemērots darbības aizliegums. |
| --- | --- |

(9)

Eirokontrole sniedza Komisijai un ES Aviācijas drošības komitejai jaunāko informāciju par SAFA un TCO brīdināšanas funkciju statusu, ietverot statistikas datus par brīdinājuma ziņojumiem gaisa pārvadātājiem, kuriem piemērots darbības aizliegums.

Savienības gaisa pārvadātāji

Savienības gaisa pārvadātāji

| (10) | Pēc Aģentūras analīzes, iepazīstoties ar informāciju, kuras pamatā ir Savienības gaisa pārvadātāju gaisa kuģiem veiktās perona pārbaudes un Aģentūras veiktās standartizācijas pārbaudes, ko papildina informācija par specifiskām valstu aviācijas iestāžu veiktām pārbaudēm un revīzijām, dažas dalībvalstis un Aģentūra, rīkojoties kā kompetentās iestādes, ir veikušas dažus korektīvus un izpildes pasākumus un informējušas Komisiju un ES Aviācijas drošības komiteju par šiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(10)

Pēc Aģentūras analīzes, iepazīstoties ar informāciju, kuras pamatā ir Savienības gaisa pārvadātāju gaisa kuģiem veiktās perona pārbaudes un Aģentūras veiktās standartizācijas pārbaudes, ko papildina informācija par specifiskām valstu aviācijas iestāžu veiktām pārbaudēm un revīzijām, dažas dalībvalstis un Aģentūra, rīkojoties kā kompetentās iestādes, ir veikušas dažus korektīvus un izpildes pasākumus un informējušas Komisiju un ES Aviācijas drošības komiteju par šiem pasākumiem.

| (11) | Dalībvalstis un Aģentūra, rīkojoties kā kompetentās iestādes, atkārtoti apliecināja gatavību attiecīgi rīkoties gadījumā, ja būtiska drošuma informācija norāda uz tiešu drošuma apdraudējumu, kas radies tāpēc, ka Savienības gaisa pārvadātāji nav nodrošinājuši atbilstību attiecīgajiem drošuma standartiem. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstis un Aģentūra, rīkojoties kā kompetentās iestādes, atkārtoti apliecināja gatavību attiecīgi rīkoties gadījumā, ja būtiska drošuma informācija norāda uz tiešu drošuma apdraudējumu, kas radies tāpēc, ka Savienības gaisa pārvadātāji nav nodrošinājuši atbilstību attiecīgajiem drošuma standartiem.

Armēnijas gaisa pārvadātāji

Armēnijas gaisa pārvadātāji

| (12) | 2020. gada jūnijā Armēnijā sertificētie gaisa pārvadātāji ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/736 (6) tika iekļauti Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikumā. |
| --- | --- |

(12)

2020. gada jūnijā Armēnijā sertificētie gaisa pārvadātāji ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/736 (6) tika iekļauti Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikumā.

6

| (13) | 2022. gada 29. aprīlī Komisija, Aģentūra, dalībvalstis un Armēnijas Civilās aviācijas komiteja (CAC) rīkoja tehnisku sanāksmi, kuras laikā CAC sniedza jaunāko informāciju par pasākumiem, kas kopš 2021. gada 3. novembra tehniskās sanāksmes veikti konstatēto drošuma trūkumu novēršanai. Galvenie pasākumi ir Armēnijas civilās aviācijas tiesību aktu un papildinošo noteikumu grozījumi, ar CAC struktūru un personālu saistīti uzlabojumi un CAC inspektoru kvalifikācijas un apmācības pārvaldības sistēmas atjauninājumi, kas aptver arī papildu sākotnējo apmācību, atkārtoto apmācību un apmācību darbavietā. Turklāt CAC paskaidroja, ka tā ir izstrādājusi papildu uzraudzības procedūras un kontrolsarakstus dažādās jomās un sagatavojusi valsts aviācijas drošuma plāna projektu un noteikumu projektu ziņošanai par atgadījumiem, kas saistīti ar drošumu, un šie abi dokumenti jāpieņem 2022. gadā. Komisija un Aģentūra rūpīgi pārbaudīs visus šos materiālus. |
| --- | --- |

(13)

2022. gada 29. aprīlī Komisija, Aģentūra, dalībvalstis un Armēnijas Civilās aviācijas komiteja (CAC) rīkoja tehnisku sanāksmi, kuras laikā CAC sniedza jaunāko informāciju par pasākumiem, kas kopš 2021. gada 3. novembra tehniskās sanāksmes veikti konstatēto drošuma trūkumu novēršanai. Galvenie pasākumi ir Armēnijas civilās aviācijas tiesību aktu un papildinošo noteikumu grozījumi, ar CAC struktūru un personālu saistīti uzlabojumi un CAC inspektoru kvalifikācijas un apmācības pārvaldības sistēmas atjauninājumi, kas aptver arī papildu sākotnējo apmācību, atkārtoto apmācību un apmācību darbavietā. Turklāt CAC paskaidroja, ka tā ir izstrādājusi papildu uzraudzības procedūras un kontrolsarakstus dažādās jomās un sagatavojusi valsts aviācijas drošuma plāna projektu un noteikumu projektu ziņošanai par atgadījumiem, kas saistīti ar drošumu, un šie abi dokumenti jāpieņem 2022. gadā. Komisija un Aģentūra rūpīgi pārbaudīs visus šos materiālus.

CAC

CAC

CAC

CAC

CAC

| (14) | CAC sniedza jaunāko informāciju par pasākumiem, kas veikti saistībā ar tās korektīvo pasākumu plānu attiecībā uz novērojumiem, kuri izdarīti 2020. gada Savienības novērtējuma apmeklējumā uz vietas. Šie pasākumi ietvēra cilvēkresursu plānošanas un apmācības procesu atjaunināšanu, vairāku procedūru un kontrolsarakstu atjaunināšanu nolūkā uzlabot drošuma uzraudzības darbības, elektroniskas datubāzes ieviešanu uzraudzības darbību atbalstam un sistēmas izstrādi ziņošanai par atgadījumiem, kas saistīti ar drošumu. |
| --- | --- |

(14)

CAC sniedza jaunāko informāciju par pasākumiem, kas veikti saistībā ar tās korektīvo pasākumu plānu attiecībā uz novērojumiem, kuri izdarīti 2020. gada Savienības novērtējuma apmeklējumā uz vietas. Šie pasākumi ietvēra cilvēkresursu plānošanas un apmācības procesu atjaunināšanu, vairāku procedūru un kontrolsarakstu atjaunināšanu nolūkā uzlabot drošuma uzraudzības darbības, elektroniskas datubāzes ieviešanu uzraudzības darbību atbalstam un sistēmas izstrādi ziņošanai par atgadījumiem, kas saistīti ar drošumu.

CAC

| (15) | Turklāt saistībā ar Savienības centieniem palīdzēt CAC risināt aviācijas drošuma uzlabošanas vajadzības Aģentūra 2022. gada martā sāka īpašu tehnisku projektu, kura mērķis ir stiprināt CAC drošuma uzraudzību gaisa kuģu ekspluatācijas un lidojumderīguma jomā. |
| --- | --- |

(15)

Turklāt saistībā ar Savienības centieniem palīdzēt CAC risināt aviācijas drošuma uzlabošanas vajadzības Aģentūra 2022. gada martā sāka īpašu tehnisku projektu, kura mērķis ir stiprināt CAC drošuma uzraudzību gaisa kuģu ekspluatācijas un lidojumderīguma jomā.

CAC

CAC

| (16) | Pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, tiek uzskatīts, ka CAC ir panākusi dažus vērā ņemamus drošuma uzraudzības spējas uzlabojumus. Ir arī atzīts, ka CAC, šķiet, ir apņēmības pilna turpināt centienus pilnveidot savas uzraudzības spējas un novērst konstatētās drošuma problēmas. Neraugoties uz šīm pozitīvajām norisēm, pašlaik nav sniegti pietiekami pamatoti pierādījumi, kuri ļautu secināt, ka CAC ir faktiski novērsusi visus trūkumus, kas tika konstatēti 2020. gada februārī notikušajā novērtējuma apmeklējumā uz vietas, kura rezultātā tika pieņemts lēmums noteikt darbības aizliegumu saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/736. Par iespējamajiem uzlabojumiem sniegtā informācija rūpīgāk jāpārbauda papildu tehniskajās sanāksmēs un, iespējams, jāapstiprina uz vietas. |
| --- | --- |

(16)

Pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, tiek uzskatīts, ka CAC ir panākusi dažus vērā ņemamus drošuma uzraudzības spējas uzlabojumus. Ir arī atzīts, ka CAC, šķiet, ir apņēmības pilna turpināt centienus pilnveidot savas uzraudzības spējas un novērst konstatētās drošuma problēmas. Neraugoties uz šīm pozitīvajām norisēm, pašlaik nav sniegti pietiekami pamatoti pierādījumi, kuri ļautu secināt, ka CAC ir faktiski novērsusi visus trūkumus, kas tika konstatēti 2020. gada februārī notikušajā novērtējuma apmeklējumā uz vietas, kura rezultātā tika pieņemts lēmums noteikt darbības aizliegumu saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/736. Par iespējamajiem uzlabojumiem sniegtā informācija rūpīgāk jāpārbauda papildu tehniskajās sanāksmēs un, iespējams, jāapstiprina uz vietas.

CAC

CAC

CAC

| (17) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka patlaban nav pamatojuma grozīt darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu attiecībā uz Armēnijas gaisa pārvadātājiem. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka patlaban nav pamatojuma grozīt darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu attiecībā uz Armēnijas gaisa pārvadātājiem.

| (18) | Nosakot visu Armēnijā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem. |
| --- | --- |

(18)

Nosakot visu Armēnijā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem.

Irākas gaisa pārvadātāji

Irākas gaisa pārvadātāji

| (19) | 2015. gada decembrī gaisa pārvadātājs Iraqi Airways ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2322 (7) tika iekļauts Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikumā. |
| --- | --- |

(19)

2015. gada decembrī gaisa pārvadātājs Iraqi Airways ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2322 (7) tika iekļauts Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikumā.

Iraqi Airways

7

| (20) | Irākas Civilās aviācijas iestāde (ICAA) un Iraqi Airways 2022. gada februārī iesniedza Komisijai informāciju par darbībām un pasākumiem, kas veikti, lai uzlabotu drošuma uzraudzības un pārvaldības sistēmas un spējas. Pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija norāda, ka ir gūti zināmi panākumi konstatēto drošuma problēmu risināšanā. Tomēr tika konstatēti daži trūkumi, kas cita starpā attiecas uz to kontrolsarakstu kvalitāti, kurus ICAA inspektori izmanto sertifikācijas un uzraudzības procesos, kā arī uz ICAA mācību plānu un tā īstenošanu. ICAA uzraudzības rezultātu novērtējums liecināja par vairākām nepilnībām, jo īpaši attiecībā uz to, kā tiek izstrādāti uzraudzības konstatējumi un nodrošināta to pēcpārbaude. Šajā ziņā tika arī norādīts, ka ICAA inspektori nav veikuši atbilstošus izpildes pasākumus, kad tādi bija vajadzīgi. |
| --- | --- |

(20)

Irākas Civilās aviācijas iestāde (ICAA) un Iraqi Airways 2022. gada februārī iesniedza Komisijai informāciju par darbībām un pasākumiem, kas veikti, lai uzlabotu drošuma uzraudzības un pārvaldības sistēmas un spējas. Pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija norāda, ka ir gūti zināmi panākumi konstatēto drošuma problēmu risināšanā. Tomēr tika konstatēti daži trūkumi, kas cita starpā attiecas uz to kontrolsarakstu kvalitāti, kurus ICAA inspektori izmanto sertifikācijas un uzraudzības procesos, kā arī uz ICAA mācību plānu un tā īstenošanu. ICAA uzraudzības rezultātu novērtējums liecināja par vairākām nepilnībām, jo īpaši attiecībā uz to, kā tiek izstrādāti uzraudzības konstatējumi un nodrošināta to pēcpārbaude. Šajā ziņā tika arī norādīts, ka ICAA inspektori nav veikuši atbilstošus izpildes pasākumus, kad tādi bija vajadzīgi.

ICAA

Iraqi Airways

ICAA

ICAA

ICAA

ICAA

| (21) | Iraqi Airways sniegtās informācijas novērtējums parādīja, ka gaisa pārvadātājs ir guvis ievērojamus panākumus dažādās jomās. Tika norādīts, ka gaisa pārvadātājs ir nolīdzis ārēju konsultantu un uzticējis tam veikt gaisa pārvadātāja revīziju un izstrādāt korektīvo pasākumu plānu, kas pašlaik tiek īstenots. |
| --- | --- |

(21)

Iraqi Airways sniegtās informācijas novērtējums parādīja, ka gaisa pārvadātājs ir guvis ievērojamus panākumus dažādās jomās. Tika norādīts, ka gaisa pārvadātājs ir nolīdzis ārēju konsultantu un uzticējis tam veikt gaisa pārvadātāja revīziju un izstrādāt korektīvo pasākumu plānu, kas pašlaik tiek īstenots.

Iraqi Airways

| (22) | Lai vēl vairāk pilnveidotu datu apjomu, kas jāanalizē un jāizmanto drošuma uzlabošanas pasākumu izstrādē, tika sākta lidojumu datu uzraudzības programma. Turklāt tika izveidota iekšēja ziņošanas sistēma, sākta drošuma sanāksmju rīkošana dažādos stratēģiskajos līmeņos un pārskatītas dažas organizācijas rokasgrāmatas. |
| --- | --- |

(22)

Lai vēl vairāk pilnveidotu datu apjomu, kas jāanalizē un jāizmanto drošuma uzlabošanas pasākumu izstrādē, tika sākta lidojumu datu uzraudzības programma. Turklāt tika izveidota iekšēja ziņošanas sistēma, sākta drošuma sanāksmju rīkošana dažādos stratēģiskajos līmeņos un pārskatītas dažas organizācijas rokasgrāmatas.

| (23) | Neraugoties uz iepriekšminētajiem panākumiem, joprojām pastāv vairākas problēmas, tostarp tas, ka vēl aizvien nav uzstādītas vairākas lietojumprogrammas tehniskās apkopes, lidojuma operāciju un dokumentu pārvaldības jomā. Gaisa pārvadātājam ir arī jāuzlabo funkcijas un procedūras, kas saistītas ar ICAA izdarīto uzraudzības konstatējumu risināšanu. Turklāt, lai gan Iraqi Airways ir izstrādājis kvalitātes pārvaldības sistēmu, šķiet, ka tas nespēj pienācīgi veikt visu atbilstīgi šai sistēmai izdarīto konstatējumu pēcpārbaudi. |
| --- | --- |

(23)

Neraugoties uz iepriekšminētajiem panākumiem, joprojām pastāv vairākas problēmas, tostarp tas, ka vēl aizvien nav uzstādītas vairākas lietojumprogrammas tehniskās apkopes, lidojuma operāciju un dokumentu pārvaldības jomā. Gaisa pārvadātājam ir arī jāuzlabo funkcijas un procedūras, kas saistītas ar ICAA izdarīto uzraudzības konstatējumu risināšanu. Turklāt, lai gan Iraqi Airways ir izstrādājis kvalitātes pārvaldības sistēmu, šķiet, ka tas nespēj pienācīgi veikt visu atbilstīgi šai sistēmai izdarīto konstatējumu pēcpārbaudi.

ICAA

Iraqi Airways

| (24) | 2021. gada 14. decembrī un 2022. gada 4. maijā pēc Irākas pieprasījuma un saistībā ar Komisijas pastāvīgās uzraudzības darbībām Komisija, Aģentūra, dalībvalstis, ICAA un Iraqi Airways tikās divās tehniskās sanāksmēs. Abās sanāksmēs ICAA iepazīstināja ar panākumiem, ko tā guvusi, risinot ar drošumu saistītās bažas par tās spēju valstī nodrošināt efektīvu drošuma uzraudzību, jo īpaši Iraqi Airways uzraudzību. Iraqi Airways iepazīstināja ar panākumiem, kas gūti, lai novērstu iepriekš konstatētos drošuma trūkumus, kuru rezultātā Aģentūra galu galā pieņēma negatīvu TCO lēmumu, un informēja arī par citiem saistītajiem drošuma uzlabojumiem. |
| --- | --- |

(24)

2021. gada 14. decembrī un 2022. gada 4. maijā pēc Irākas pieprasījuma un saistībā ar Komisijas pastāvīgās uzraudzības darbībām Komisija, Aģentūra, dalībvalstis, ICAA un Iraqi Airways tikās divās tehniskās sanāksmēs. Abās sanāksmēs ICAA iepazīstināja ar panākumiem, ko tā guvusi, risinot ar drošumu saistītās bažas par tās spēju valstī nodrošināt efektīvu drošuma uzraudzību, jo īpaši Iraqi Airways uzraudzību. Iraqi Airways iepazīstināja ar panākumiem, kas gūti, lai novērstu iepriekš konstatētos drošuma trūkumus, kuru rezultātā Aģentūra galu galā pieņēma negatīvu TCO lēmumu, un informēja arī par citiem saistītajiem drošuma uzlabojumiem.

ICAA

Iraqi Airways

ICAA

Iraqi Airways

Iraqi Airways

TCO

| (25) | ICAA un Iraqi Airways apliecināja skaidru redzējumu un apņēmību uzlabot savu normatīvo atbilstību un drošuma rādītājus. Tomēr vēl aizvien ir vajadzīgi papildu uzlabojumi. Komisija turpinās sadarboties ar ICAA un Iraqi Airways, lai uzraudzītu un veicinātu to centienus uzlabot drošuma uzraudzības un pārvaldības spējas. Šajā sakarā tika norādīts, ka Aģentūra 2022. gadā sāks tehniskās palīdzības projektu, kura mērķis ir atbalstīt ICAA centienus uzlabot aviācijas drošuma uzraudzību Irākā. |
| --- | --- |

(25)

ICAA un Iraqi Airways apliecināja skaidru redzējumu un apņēmību uzlabot savu normatīvo atbilstību un drošuma rādītājus. Tomēr vēl aizvien ir vajadzīgi papildu uzlabojumi. Komisija turpinās sadarboties ar ICAA un Iraqi Airways, lai uzraudzītu un veicinātu to centienus uzlabot drošuma uzraudzības un pārvaldības spējas. Šajā sakarā tika norādīts, ka Aģentūra 2022. gadā sāks tehniskās palīdzības projektu, kura mērķis ir atbalstīt ICAA centienus uzlabot aviācijas drošuma uzraudzību Irākā.

ICAA

Iraqi Airways

ICAA

Iraqi Airways

ICAA

| (26) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka patlaban nav pamatojuma grozīt darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu attiecībā uz Irākas gaisa pārvadātājiem. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka patlaban nav pamatojuma grozīt darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu attiecībā uz Irākas gaisa pārvadātājiem.

| (27) | Nosakot visu Irākā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem. |
| --- | --- |

(27)

Nosakot visu Irākā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem.

| (28) | Ja jebkāda būtiska drošuma informācija liecinās par to, ka pastāv tiešs drošuma apdraudējums, kuru izraisījusi neatbilstība attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem, Komisija var būt spiesta turpmāk rīkoties atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2111/2005. |
| --- | --- |

(28)

Ja jebkāda būtiska drošuma informācija liecinās par to, ka pastāv tiešs drošuma apdraudējums, kuru izraisījusi neatbilstība attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem, Komisija var būt spiesta turpmāk rīkoties atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2111/2005.

Kazahstānas gaisa pārvadātāji

Kazahstānas gaisa pārvadātāji

| (29) | 2016. gada decembrī Kazahstānā sertificētie gaisa pārvadātāji ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2214 (8) tika svītroti no Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikuma, izņemot Air Astana, kas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2322 tika svītrots no B pielikuma 2015. gadā. |
| --- | --- |

(29)

2016. gada decembrī Kazahstānā sertificētie gaisa pārvadātāji ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2214 (8) tika svītroti no Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikuma, izņemot Air Astana, kas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2322 tika svītrots no B pielikuma 2015. gadā.

8

Air Astana

| (30) | 2021. gada oktobrī saistībā ar Komisijas veikto Kazahstānas drošuma uzraudzības sistēmas pastāvīgo uzraudzību Komisijas, Aģentūras un dalībvalstu eksperti (“novērtēšanas grupa”) Kazahstānā veica Savienības novērtējuma apmeklējumu uz vietas Kazahstānas Civilās aviācijas komitejas (CAC KZ) un akciju sabiedrības Aviation Administration of Kazakhstan (AAK) birojos, kā arī trīs Kazahstānā sertificētu gaisa pārvadātāju, proti, Air Astana, Jupiter Jet un Qazaq Air, birojos. |
| --- | --- |

(30)

2021. gada oktobrī saistībā ar Komisijas veikto Kazahstānas drošuma uzraudzības sistēmas pastāvīgo uzraudzību Komisijas, Aģentūras un dalībvalstu eksperti (“novērtēšanas grupa”) Kazahstānā veica Savienības novērtējuma apmeklējumu uz vietas Kazahstānas Civilās aviācijas komitejas (CAC KZ) un akciju sabiedrības Aviation Administration of Kazakhstan (AAK) birojos, kā arī trīs Kazahstānā sertificētu gaisa pārvadātāju, proti, Air Astana, Jupiter Jet un Qazaq Air, birojos.

CAC KZ

Aviation Administration of Kazakhstan

AAK

Air Astana

Jupiter Jet

Qazaq Air

| (31) | 2022. gada 2. februārīAAK iesniedza Komisijai korektīvo pasākumu plānu novērtēšanas grupas konstatēto un paziņoto nepilnību novēršanai. Komisija kopā ar Aģentūru novērtēja korektīvo pasākumu plānu un sniedza CAC KZ un AAK komentārus un korekciju ierosinājumus. |
| --- | --- |

(31)

2022. gada 2. februārīAAK iesniedza Komisijai korektīvo pasākumu plānu novērtēšanas grupas konstatēto un paziņoto nepilnību novēršanai. Komisija kopā ar Aģentūru novērtēja korektīvo pasākumu plānu un sniedza CAC KZ un AAK komentārus un korekciju ierosinājumus.

AAK

CAC KZ

AAK

| (32) | 2022. gada 27. un 28. aprīlī Komisijas, Aģentūras, dalībvalstu un CAC KZ un AAK pārstāvji tikās tehniskā sanāksmē. Šīs sanāksmes nolūks bija pārskatīt, kā tiek izstrādāts un īstenots CAC KZ un AAK korektīvo pasākumu plāns, kā arī saistītie pasākumi, kurus CAC KZ un AAK veic, lai nodrošinātu savas drošuma uzraudzības sistēmas faktisku atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem. |
| --- | --- |

(32)

2022. gada 27. un 28. aprīlī Komisijas, Aģentūras, dalībvalstu un CAC KZ un AAK pārstāvji tikās tehniskā sanāksmē. Šīs sanāksmes nolūks bija pārskatīt, kā tiek izstrādāts un īstenots CAC KZ un AAK korektīvo pasākumu plāns, kā arī saistītie pasākumi, kurus CAC KZ un AAK veic, lai nodrošinātu savas drošuma uzraudzības sistēmas faktisku atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem.

CAC KZ

AAK

CAC KZ

AAK

CAC KZ

AAK

| (33) | Pamatojoties uz iesniegto korektīvo pasākumu plānu, kā arī uz tehniskajā sanāksmē notikušajām diskusijām un sniegtajiem pierādījumiem, tika norādīts, ka ar lielākiem panākumiem tiek ņemti vērā novērtējuma apmeklējumā uz vietas izdarītie novērojumi. Ir skaidrs, ka visi novērojumi ir zināmā mērā ņemti vērā un ka dažus no tiem var uzskatīt par slēgtiem. |
| --- | --- |

(33)

Pamatojoties uz iesniegto korektīvo pasākumu plānu, kā arī uz tehniskajā sanāksmē notikušajām diskusijām un sniegtajiem pierādījumiem, tika norādīts, ka ar lielākiem panākumiem tiek ņemti vērā novērtējuma apmeklējumā uz vietas izdarītie novērojumi. Ir skaidrs, ka visi novērojumi ir zināmā mērā ņemti vērā un ka dažus no tiem var uzskatīt par slēgtiem.

| (34) | Sanāksme parādīja, ka CAC KZ un AAK joprojām ir jāsniedz Komisijai papildu paskaidrojumi un pierādījumi par dažām veiktajām darbībām un pasākumiem. Komisija arī lūdza CAC KZ un AAK pārskatīt korektīvo pasākumu plānu, sīkāk izstrādājot Savienības novērtējuma apmeklējumā uz vietas konstatēto drošuma trūkumu pamatcēloņu analīzi, lai to varētu apspriest nākamajā tehniskajā sanāksmē. |
| --- | --- |

(34)

Sanāksme parādīja, ka CAC KZ un AAK joprojām ir jāsniedz Komisijai papildu paskaidrojumi un pierādījumi par dažām veiktajām darbībām un pasākumiem. Komisija arī lūdza CAC KZ un AAK pārskatīt korektīvo pasākumu plānu, sīkāk izstrādājot Savienības novērtējuma apmeklējumā uz vietas konstatēto drošuma trūkumu pamatcēloņu analīzi, lai to varētu apspriest nākamajā tehniskajā sanāksmē.

CAC KZ

AAK

CAC KZ

AAK

| (35) | Pēc ES Aviācijas drošības komitejas 2021. gada novembra apspriedēm un apstiprinājuma 2022. gada aprīļa tehniskajā sanāksmē Komisija uzaicināja CAC KZ, AAK un gaisa pārvadātāju Air Astana uz uzklausīšanu ES Aviācijas drošības komitejā 2022. gada 17. maijā. |
| --- | --- |

(35)

Pēc ES Aviācijas drošības komitejas 2021. gada novembra apspriedēm un apstiprinājuma 2022. gada aprīļa tehniskajā sanāksmē Komisija uzaicināja CAC KZ, AAK un gaisa pārvadātāju Air Astana uz uzklausīšanu ES Aviācijas drošības komitejā 2022. gada 17. maijā.

CAC KZ

AAK

Air Astana

| (36) | Uzklausīšanā CAC KZ un AAK sniedza Komisijai un ES Aviācijas drošības komitejai pārskatu par sistēmu, kas ieviesta, lai nodrošinātu Kazahstānā sertificēto gaisa pārvadātāju drošuma uzraudzību. CAC KZ un AAK izskaidroja Kazahstānas valsts drošuma attīstības plānu, kas ietver pasākumus Kazahstānas gaisa transporta efektivitātes uzlabošanai, tostarp attiecīgo starptautisko drošuma standartu efektīvai īstenošanai. Turklāt AAK ziņoja par jaunākajām norisēm saistībā ar tās organizatorisko struktūru, par aviācijas nozares apmēru Kazahstānā, kā arī par 2021. gada augustā veiktā ICAO koordinētā validācijas apmeklējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

(36)

Uzklausīšanā CAC KZ un AAK sniedza Komisijai un ES Aviācijas drošības komitejai pārskatu par sistēmu, kas ieviesta, lai nodrošinātu Kazahstānā sertificēto gaisa pārvadātāju drošuma uzraudzību. CAC KZ un AAK izskaidroja Kazahstānas valsts drošuma attīstības plānu, kas ietver pasākumus Kazahstānas gaisa transporta efektivitātes uzlabošanai, tostarp attiecīgo starptautisko drošuma standartu efektīvai īstenošanai. Turklāt AAK ziņoja par jaunākajām norisēm saistībā ar tās organizatorisko struktūru, par aviācijas nozares apmēru Kazahstānā, kā arī par 2021. gada augustā veiktā ICAO koordinētā validācijas apmeklējuma rezultātiem.

CAC KZ

AAK

CAC KZ

AAK

AAK

ICAO

| (37) | Uzsverot apņemšanos turpināt uzlabojumus, CAC KZ un AAK sniedza Komisijai un ES Aviācijas drošības komitejai visaptverošu un detalizētu pārskatu par to, kā tiek īstenots korektīvo pasākumu plāns, kas izstrādāts, pamatojoties uz rezultātiem, kas gūti 2021. gada oktobrī veiktajā Savienības novērtējuma apmeklējumā uz vietas. Tas ietvēra nākotnei izvirzītos stratēģiskos mērķus, piemēram, Kazahstānas tiesiskā regulējuma, AAK rokasgrāmatu un procedūru grozījumus, kvalitātes pārvaldības sistēmas turpmākus uzlabojumus un attiecīgo starptautisko drošuma standartu turpmāku efektīvu īstenošanu. |
| --- | --- |

(37)

Uzsverot apņemšanos turpināt uzlabojumus, CAC KZ un AAK sniedza Komisijai un ES Aviācijas drošības komitejai visaptverošu un detalizētu pārskatu par to, kā tiek īstenots korektīvo pasākumu plāns, kas izstrādāts, pamatojoties uz rezultātiem, kas gūti 2021. gada oktobrī veiktajā Savienības novērtējuma apmeklējumā uz vietas. Tas ietvēra nākotnei izvirzītos stratēģiskos mērķus, piemēram, Kazahstānas tiesiskā regulējuma, AAK rokasgrāmatu un procedūru grozījumus, kvalitātes pārvaldības sistēmas turpmākus uzlabojumus un attiecīgo starptautisko drošuma standartu turpmāku efektīvu īstenošanu.

CAC KZ

AAK

AAK

| (38) | Uzklausīšanā CAC KZ un AAK apņēmās informēt Komisiju par turpmākajām darbībām, kas tiks veiktas saistībā ar pārējiem novērojumiem, kuri izdarīti Savienības 2021. gada novērtējuma apmeklējumā uz vietas. Turklāt tās apņēmās iesaistīties pastāvīgā drošuma dialogā, cita starpā sniedzot attiecīgu drošuma informāciju un piedaloties papildu sanāksmēs vismaz divreiz gadā vai tad, kad Komisija uzskatīs par nepieciešamu. |
| --- | --- |

(38)

Uzklausīšanā CAC KZ un AAK apņēmās informēt Komisiju par turpmākajām darbībām, kas tiks veiktas saistībā ar pārējiem novērojumiem, kuri izdarīti Savienības 2021. gada novērtējuma apmeklējumā uz vietas. Turklāt tās apņēmās iesaistīties pastāvīgā drošuma dialogā, cita starpā sniedzot attiecīgu drošuma informāciju un piedaloties papildu sanāksmēs vismaz divreiz gadā vai tad, kad Komisija uzskatīs par nepieciešamu.

CAC KZ

AAK

| (39) | Pierādījumi liecina, ka CAC KZ un AAK veiktie pasākumi jau palīdz stiprināt to spējas uzraudzīt aviācijas darbības Kazahstānā. Tomēr vēl vairāk jāuzlabo to spēja uzraudzīt, vai Kazahstānā sertificēto gaisa pārvadātāju darbības tiek veiktas saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem, tostarp šādā nolūka gādājot, ka ir nodrošināti pienācīgi resursi šādām drošuma uzraudzības darbībām. |
| --- | --- |

(39)

Pierādījumi liecina, ka CAC KZ un AAK veiktie pasākumi jau palīdz stiprināt to spējas uzraudzīt aviācijas darbības Kazahstānā. Tomēr vēl vairāk jāuzlabo to spēja uzraudzīt, vai Kazahstānā sertificēto gaisa pārvadātāju darbības tiek veiktas saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem, tostarp šādā nolūka gādājot, ka ir nodrošināti pienācīgi resursi šādām drošuma uzraudzības darbībām.

CAC KZ

AAK

| (40) | Pamatojoties uz sniegto informāciju, šķiet, ka kopš 2021. gada oktobra CAC KZ un AAK ir guvušas vērā ņemamus panākumus attiecīgo starptautisko drošuma standartu īstenošanā. Komisija un Aģentūra norādīja uz nodomu arī turpmāk atbalstīt CAC KZ un AAK centienus vēl vairāk stiprināt aviācijas drošuma sistēmu Kazahstānā. |
| --- | --- |

(40)

Pamatojoties uz sniegto informāciju, šķiet, ka kopš 2021. gada oktobra CAC KZ un AAK ir guvušas vērā ņemamus panākumus attiecīgo starptautisko drošuma standartu īstenošanā. Komisija un Aģentūra norādīja uz nodomu arī turpmāk atbalstīt CAC KZ un AAK centienus vēl vairāk stiprināt aviācijas drošuma sistēmu Kazahstānā.

CAC KZ

AAK

CAC KZ

AAK

| (41) | Uzklausīšanā gaisa pārvadātājs Air Astana sniedza pārskatu par savu pašreizējo floti un pieejamajiem resursiem un objektiem. Tas aprakstīja savu robusto un labi izstrādāto drošuma pārvaldības sistēmu un kvalitātes pārvaldības sistēmu. Gaisa pārvadātājs norādīja, ka tas izmanto programmatūras rīku kopumu drošuma, kvalitātes un riska pārvaldības datu integrēšanai, tai skaitā noguruma riska pārvaldības sistēmu. |
| --- | --- |

(41)

Uzklausīšanā gaisa pārvadātājs Air Astana sniedza pārskatu par savu pašreizējo floti un pieejamajiem resursiem un objektiem. Tas aprakstīja savu robusto un labi izstrādāto drošuma pārvaldības sistēmu un kvalitātes pārvaldības sistēmu. Gaisa pārvadātājs norādīja, ka tas izmanto programmatūras rīku kopumu drošuma, kvalitātes un riska pārvaldības datu integrēšanai, tai skaitā noguruma riska pārvaldības sistēmu.

Air Astana

| (42) | Atbildot uz ES Aviācijas drošības komitejas uzdoto jautājumu, gaisa pārvadātājs arī informēja par Air Astana uzraudzības darbībām, ko AAK veica 2021.–2022. gadā, un apstiprināja, ka ir uzlabojusies tā saskarsme ar CAC KZ un AAK. |
| --- | --- |

(42)

Atbildot uz ES Aviācijas drošības komitejas uzdoto jautājumu, gaisa pārvadātājs arī informēja par Air Astana uzraudzības darbībām, ko AAK veica 2021.–2022. gadā, un apstiprināja, ka ir uzlabojusies tā saskarsme ar CAC KZ un AAK.

Air Astana

AAK

CAC KZ

AAK

| (43) | Pamatojoties uz apspriedēm, ES Aviācijas drošības komiteja secināja, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš pastāvīgai drošuma situācijas un norišu uzraudzībai Kazahstānā, cita starpā izmantojot regulārus progresa ziņojumus no CAC KZ un AAK un iespēju uzaicināt tās uz vēl vienu uzklausīšanu kādā no nākamajām ES Aviācijas drošības komitejas sanāksmēm. |
| --- | --- |

(43)

Pamatojoties uz apspriedēm, ES Aviācijas drošības komiteja secināja, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš pastāvīgai drošuma situācijas un norišu uzraudzībai Kazahstānā, cita starpā izmantojot regulārus progresa ziņojumus no CAC KZ un AAK un iespēju uzaicināt tās uz vēl vienu uzklausīšanu kādā no nākamajām ES Aviācijas drošības komitejas sanāksmēm.

CAC KZ

AAK

| (44) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka patlaban nav pamatojuma grozīt darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu attiecībā uz Kazahstānas gaisa pārvadātājiem. |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka patlaban nav pamatojuma grozīt darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu attiecībā uz Kazahstānas gaisa pārvadātājiem.

| (45) | Nosakot visu Kazahstānā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem. |
| --- | --- |

(45)

Nosakot visu Kazahstānā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem.

| (46) | Ja jebkāda būtiska drošuma informācija liecinās par to, ka pastāv tiešs drošuma apdraudējums, kuru izraisījusi neatbilstība attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem, Komisija var būt spiesta turpmāk rīkoties atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2111/2005. |
| --- | --- |

(46)

Ja jebkāda būtiska drošuma informācija liecinās par to, ka pastāv tiešs drošuma apdraudējums, kuru izraisījusi neatbilstība attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem, Komisija var būt spiesta turpmāk rīkoties atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2111/2005.

Moldovas gaisa pārvadātāji

Moldovas gaisa pārvadātāji

| (47) | 2021. gada novembrī Moldovas gaisa pārvadātāji ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/2070 (9) tika svītroti no Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikuma, izņemot Air Moldova, Aerotranscargo un Fly One, kuri nekad nav bijuši iekļauti ne A, ne B pielikumā. |
| --- | --- |

(47)

2021. gada novembrī Moldovas gaisa pārvadātāji ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/2070 (9) tika svītroti no Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikuma, izņemot Air Moldova, Aerotranscargo un Fly One, kuri nekad nav bijuši iekļauti ne A, ne B pielikumā.

9

Air Moldova

Aerotranscargo

Fly One

| (48) | Moldovas Civilās aviācijas iestāde (CAAM) 2022. gada 31. marta vēstulē sniedza informāciju un atjauninājumus attiecībā uz drošuma uzraudzības darbībām laikposmā no 2021. gada novembra līdz 2022. gada martam. Papildus jaunākajai informācijai par korektīvo pasākumu plānu, kas izstrādāts, pamatojoties uz 2021. gada septembrī veikto Savienības novērtējuma apmeklējumu uz vietas, CAAM arī sniedza jaunāko informāciju par Moldovas valsts aviācijas tiesiskā regulējuma grozījumiem. |
| --- | --- |

(48)

Moldovas Civilās aviācijas iestāde (CAAM) 2022. gada 31. marta vēstulē sniedza informāciju un atjauninājumus attiecībā uz drošuma uzraudzības darbībām laikposmā no 2021. gada novembra līdz 2022. gada martam. Papildus jaunākajai informācijai par korektīvo pasākumu plānu, kas izstrādāts, pamatojoties uz 2021. gada septembrī veikto Savienības novērtējuma apmeklējumu uz vietas, CAAM arī sniedza jaunāko informāciju par Moldovas valsts aviācijas tiesiskā regulējuma grozījumiem.

CAAM

CAAM

| (49) | Pārbaudījusi saņemto informāciju un dokumentāciju, Komisija uzskata, ka visi atlikušie atklātie novērojumi, kas izriet no 2021. gada septembra novērtējuma apmeklējuma uz vietas, ir veiksmīgi atrisināti un var tikt slēgti. Ņemot vērā gūtos panākumus, Komisija uzskata, ka līdz brīdim, kad varbūt tiek pieņemts cits lēmums, pietiek ar to, ka CAAM reizi gadā nosūta jaunāko informāciju. |
| --- | --- |

(49)

Pārbaudījusi saņemto informāciju un dokumentāciju, Komisija uzskata, ka visi atlikušie atklātie novērojumi, kas izriet no 2021. gada septembra novērtējuma apmeklējuma uz vietas, ir veiksmīgi atrisināti un var tikt slēgti. Ņemot vērā gūtos panākumus, Komisija uzskata, ka līdz brīdim, kad varbūt tiek pieņemts cits lēmums, pietiek ar to, ka CAAM reizi gadā nosūta jaunāko informāciju.

CAAM

| (50) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka patlaban nav pamatojuma grozīt darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu attiecībā uz Moldovas gaisa pārvadātājiem. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka patlaban nav pamatojuma grozīt darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu attiecībā uz Moldovas gaisa pārvadātājiem.

| (51) | Nosakot visu Moldovā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem. |
| --- | --- |

(51)

Nosakot visu Moldovā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem.

| (52) | Ja jebkāda būtiska drošuma informācija liecinās par to, ka pastāv tiešs drošuma apdraudējums, kuru izraisījusi neatbilstība attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem, Komisija var būt spiesta turpmāk rīkoties atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2111/2005. |
| --- | --- |

(52)

Ja jebkāda būtiska drošuma informācija liecinās par to, ka pastāv tiešs drošuma apdraudējums, kuru izraisījusi neatbilstība attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem, Komisija var būt spiesta turpmāk rīkoties atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2111/2005.

Pakistānas gaisa pārvadātāji

Pakistānas gaisa pārvadātāji

| (53) | 2007. gada martā Pakistan International Airlines tika iekļauts Regulas (EK) Nr. 474/2006 B pielikumā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 235/2007 (10), bet 2007. gada novembrī – no tā svītrots ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1400/2007 (11). |
| --- | --- |

(53)

2007. gada martā Pakistan International Airlines tika iekļauts Regulas (EK) Nr. 474/2006 B pielikumā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 235/2007 (10), bet 2007. gada novembrī – no tā svītrots ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1400/2007 (11).

Pakistan International Airlines

10

11

| (54) | Pakistānas federālā aviācijas ministra 2020. gada 24. jūnija paziņojumā tika atklāts, ka liels skaits pilota licenču, ko izdevusi Pakistānas Civilās aviācijas iestāde (PCAA), iegūtas ar krāpnieciskiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(54)

Pakistānas federālā aviācijas ministra 2020. gada 24. jūnija paziņojumā tika atklāts, ka liels skaits pilota licenču, ko izdevusi Pakistānas Civilās aviācijas iestāde (PCAA), iegūtas ar krāpnieciskiem līdzekļiem.

PCAA

| (55) | Šā notikuma rezultātā, kā arī tāpēc, ka PCAA acīmredzami nenodrošināja faktisku drošuma uzraudzību, Aģentūra no 2020. gada 1. jūlija ir apturējusi Pakistan International Airlines un Vision Air TCO atļauju. |
| --- | --- |

(55)

Šā notikuma rezultātā, kā arī tāpēc, ka PCAA acīmredzami nenodrošināja faktisku drošuma uzraudzību, Aģentūra no 2020. gada 1. jūlija ir apturējusi Pakistan International Airlines un Vision Air TCO atļauju.

PCAA

Pakistan International Airlines

Vision Air TCO

| (56) | Komisija 2020. gada 1. jūlijā sāka apspriedes ar PCAA saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 473/2006 3. panta 2. punktu. Šajā sakarā Komisija sadarbībā ar Aģentūru un dalībvalstīm 2020. gada 9. jūlijā un 25. septembrī, 2021. gada 15. un 16. martā, 2021. gada 15. oktobrī un 2022. gada 16. martā organizēja vairākas tehniskas sanāksmes ar PCAA. |
| --- | --- |

(56)

Komisija 2020. gada 1. jūlijā sāka apspriedes ar PCAA saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 473/2006 3. panta 2. punktu. Šajā sakarā Komisija sadarbībā ar Aģentūru un dalībvalstīm 2020. gada 9. jūlijā un 25. septembrī, 2021. gada 15. un 16. martā, 2021. gada 15. oktobrī un 2022. gada 16. martā organizēja vairākas tehniskas sanāksmes ar PCAA.

PCAA

PCAA

| (57) | Šajās sanāksmēs tika apspriesti dažādi jautājumi, jo īpaši Pakistānā sertificēto gaisa pārvadātāju, cita starpā to drošuma pārvaldības sistēmu, uzraudzība. Komisija pieprasīja informāciju un pierādījumus, lai pārbaudītu, vai citās jomās, piemēram, salona apkalpes licencēšanā, tehniskās apkopes inženieru licencēšanā vai gaisa pārvadātāju sertificēšanā, nav līdzīgas situācijas. |
| --- | --- |

(57)

Šajās sanāksmēs tika apspriesti dažādi jautājumi, jo īpaši Pakistānā sertificēto gaisa pārvadātāju, cita starpā to drošuma pārvaldības sistēmu, uzraudzība. Komisija pieprasīja informāciju un pierādījumus, lai pārbaudītu, vai citās jomās, piemēram, salona apkalpes licencēšanā, tehniskās apkopes inženieru licencēšanā vai gaisa pārvadātāju sertificēšanā, nav līdzīgas situācijas.

| (58) | Informācijā, kuras apmaiņa ar PCAA notika 2022. gada 16. martā, galvenokārt bija aplūkoti ICAO Universālās drošuma uzraudzības revīzijas programmas (USOAP) satvarā veiktā nesenā apmeklējuma rezultāti. Komisija uzsvēra, ka revīzijas ziņojuma saturs tiks pienācīgi ņemts vērā, lai noteiktu nākamos soļus aviācijas drošuma saraksta apspriešanas procesā. Sanāksmes laikā PCAA sniedza pārskatu par ziņojuma galvenajiem aspektiem un apņēmās nosūtīt šo ziņojumu Komisijai, kad tas būs pabeigts. |
| --- | --- |

(58)

Informācijā, kuras apmaiņa ar PCAA notika 2022. gada 16. martā, galvenokārt bija aplūkoti ICAO Universālās drošuma uzraudzības revīzijas programmas (USOAP) satvarā veiktā nesenā apmeklējuma rezultāti. Komisija uzsvēra, ka revīzijas ziņojuma saturs tiks pienācīgi ņemts vērā, lai noteiktu nākamos soļus aviācijas drošuma saraksta apspriešanas procesā. Sanāksmes laikā PCAA sniedza pārskatu par ziņojuma galvenajiem aspektiem un apņēmās nosūtīt šo ziņojumu Komisijai, kad tas būs pabeigts.

PCAA

ICAO

USOAP

PCAA

| (59) | Pēc ziņojuma saņemšanas Komisija varēja atzīmēt, ka tajā nav nekādu norāžu par jomām, kurās nepieciešami tūlītēji korektīvi pasākumi. Lai gan ziņojumā norādīts, ka ir nodrošināta lielākā daļa elementu, kas vajadzīgi PCAA pienākumu izpildei, tajā tomēr ir arī norādīts, ka PCAA ir jāgroza, jāpapildina vai jāuzlabo norādījumi un procedūras, jo īpaši pilotu licencēšanas jomā. Turklāt ziņojumā norādīts, ka Pakistānas valsts tiesību akti ir jāuzlabo, iekļaujot noteikumus par izpildes politiku un inspekcijas personāla neierobežotu piekļuvi efektīvas uzraudzības nodrošināšanas nolūkā. |
| --- | --- |

(59)

Pēc ziņojuma saņemšanas Komisija varēja atzīmēt, ka tajā nav nekādu norāžu par jomām, kurās nepieciešami tūlītēji korektīvi pasākumi. Lai gan ziņojumā norādīts, ka ir nodrošināta lielākā daļa elementu, kas vajadzīgi PCAA pienākumu izpildei, tajā tomēr ir arī norādīts, ka PCAA ir jāgroza, jāpapildina vai jāuzlabo norādījumi un procedūras, jo īpaši pilotu licencēšanas jomā. Turklāt ziņojumā norādīts, ka Pakistānas valsts tiesību akti ir jāuzlabo, iekļaujot noteikumus par izpildes politiku un inspekcijas personāla neierobežotu piekļuvi efektīvas uzraudzības nodrošināšanas nolūkā.

PCAA

PCAA

| (60) | Balstoties uz pieejamo informāciju un saziņu ar PCAA, Komisija atzinīgi vērtē PCAA centienus pieņemt korektīvo pasākumu plānu, kuru mērķis ir novērst konstatētos drošuma trūkumus. Komisija ar Aģentūras un dalībvalstu palīdzību norāda, ka pēc ICAO USOAP apmeklējuma Pakistānā notiek ievērojams attīstības process, tai skaitā tās primāro aviācijas tiesību aktu izmaiņas. |
| --- | --- |

(60)

Balstoties uz pieejamo informāciju un saziņu ar PCAA, Komisija atzinīgi vērtē PCAA centienus pieņemt korektīvo pasākumu plānu, kuru mērķis ir novērst konstatētos drošuma trūkumus. Komisija ar Aģentūras un dalībvalstu palīdzību norāda, ka pēc ICAO USOAP apmeklējuma Pakistānā notiek ievērojams attīstības process, tai skaitā tās primāro aviācijas tiesību aktu izmaiņas.

PCAA

PCAA

ICAO USOAP

| (61) | Pamatojoties uz to, Komisija nolūkā noteikt, vai ir vajadzīga turpmāka rīcība saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2111/2005, turpinās sadarboties ar PCAA un uzraudzīt panākumus, kas gūti, risinot drošuma uzraudzības situāciju Pakistānā. Ar šo pastāvīgās uzraudzības darbību palīdzību tiks noteikts, kad veikt Savienības novērtējuma apmeklējumu uz vietas. |
| --- | --- |

(61)

Pamatojoties uz to, Komisija nolūkā noteikt, vai ir vajadzīga turpmāka rīcība saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2111/2005, turpinās sadarboties ar PCAA un uzraudzīt panākumus, kas gūti, risinot drošuma uzraudzības situāciju Pakistānā. Ar šo pastāvīgās uzraudzības darbību palīdzību tiks noteikts, kad veikt Savienības novērtējuma apmeklējumu uz vietas.

PCAA

| (62) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka patlaban nav pamatojuma grozīt darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu attiecībā uz Pakistānas gaisa pārvadātājiem. |
| --- | --- |

(62)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka patlaban nav pamatojuma grozīt darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu attiecībā uz Pakistānas gaisa pārvadātājiem.

| (63) | Nosakot visu Pakistānā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem. |
| --- | --- |

(63)

Nosakot visu Pakistānā sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem.

| (64) | Ja jebkāda būtiska drošuma informācija liecinās par to, ka pastāv tiešs drošuma apdraudējums, kuru izraisījusi neatbilstība attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem, Komisija var būt spiesta turpmāk rīkoties atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2111/2005. |
| --- | --- |

(64)

Ja jebkāda būtiska drošuma informācija liecinās par to, ka pastāv tiešs drošuma apdraudējums, kuru izraisījusi neatbilstība attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem, Komisija var būt spiesta turpmāk rīkoties atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2111/2005.

Krievijas gaisa pārvadātāji

Krievijas gaisa pārvadātāji

| (65) | 2022. gada 8. aprīlī Krievijas gaisa pārvadātāji, kas ekspluatēja vienu vai vairākus no Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/594 (12) 4. vai 5. apsvērumā minētajiem gaisa kuģiem, ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/594 tika iekļauti Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikumā. |
| --- | --- |

(65)

2022. gada 8. aprīlī Krievijas gaisa pārvadātāji, kas ekspluatēja vienu vai vairākus no Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/594 (12) 4. vai 5. apsvērumā minētajiem gaisa kuģiem, ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/594 tika iekļauti Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikumā.

12

| (66) | 2022. gada 28. aprīlī Krievijas Federālā gaisa transporta aģentūra (FATA) informēja Komisiju, ka tā visus apgalvojumus par starptautisko civilās aviācijas standartu pārkāpumiem, kā arī visas bažas par drošumu, kas minētas Īstenošanas regulā (ES) 2022/594, uzskata par nepamatotām. Tomēr FATA nesniedza nekādu informāciju, kas pamatotu tās apgalvojumu. |
| --- | --- |

(66)

2022. gada 28. aprīlī Krievijas Federālā gaisa transporta aģentūra (FATA) informēja Komisiju, ka tā visus apgalvojumus par starptautisko civilās aviācijas standartu pārkāpumiem, kā arī visas bažas par drošumu, kas minētas Īstenošanas regulā (ES) 2022/594, uzskata par nepamatotām. Tomēr FATA nesniedza nekādu informāciju, kas pamatotu tās apgalvojumu.

FATA

FATA

| (67) | Veicot pastāvīgu uzraudzību, Komisija ir konstatējusi, ka ir pierādījumi, kas liecina, ka gaisa pārvadātājs I Fly Īstenošanas regulas (ES) 2022/594 5. apsvērumā minētos gaisa kuģus ir ierakstījis Krievijas gaisa kuģu reģistrā un ka tas ir ekspluatējis minētos gaisa kuģus, apzināti pārkāpjot attiecīgos starptautiskos drošuma standartus. Gaisa kuģi Krievijas reģistrā ierakstīti bez īpašnieku piekrišanas un bez turpmākas ar drošumu saistītas sadarbības ar Īrijas, kas ir atzītā minēto gaisa kuģu reģistrācijas valsts, aviācijas iestādi. |
| --- | --- |

(67)

Veicot pastāvīgu uzraudzību, Komisija ir konstatējusi, ka ir pierādījumi, kas liecina, ka gaisa pārvadātājs I Fly Īstenošanas regulas (ES) 2022/594 5. apsvērumā minētos gaisa kuģus ir ierakstījis Krievijas gaisa kuģu reģistrā un ka tas ir ekspluatējis minētos gaisa kuģus, apzināti pārkāpjot attiecīgos starptautiskos drošuma standartus. Gaisa kuģi Krievijas reģistrā ierakstīti bez īpašnieku piekrišanas un bez turpmākas ar drošumu saistītas sadarbības ar Īrijas, kas ir atzītā minēto gaisa kuģu reģistrācijas valsts, aviācijas iestādi.

I Fly

| (68) | Saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/594 un Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju saraksts būtu jāgroza attiecībā uz Krievijas gaisa pārvadātājiem, iekļaujot Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikumā gaisa pārvadātāju I Fly. |
| --- | --- |

(68)

Saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/594 un Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju saraksts būtu jāgroza attiecībā uz Krievijas gaisa pārvadātājiem, iekļaujot Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikumā gaisa pārvadātāju I Fly.

I Fly

| (69) | Nosakot visu FATA sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem. |
| --- | --- |

(69)

Nosakot visu FATA sertificēto gaisa pārvadātāju perona pārbaudes par prioritāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 965/2012, dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt šo gaisa pārvadātāju faktisko atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem.

FATA

Dienvidsudānas gaisa pārvadātāji

Dienvidsudānas gaisa pārvadātāji

| (70) | Dienvidsudānā sertificēti gaisa pārvadātāji nekad nav bijuši iekļauti Regulas (EK) Nr. 474/2006 A vai B pielikumā. |
| --- | --- |

(70)

Dienvidsudānā sertificēti gaisa pārvadātāji nekad nav bijuši iekļauti Regulas (EK) Nr. 474/2006 A vai B pielikumā.

| (71) | Pēdējos četros gados Dienvidsudānā ir notikuši četri letāli nelaimes gadījumi un vairāki citi nelaimes gadījumi un nopietni incidenti, kuros bieži vien iesaistīti gaisa kuģi ar aizdomīgām reģistrācijas zīmēm. |
| --- | --- |

(71)

Pēdējos četros gados Dienvidsudānā ir notikuši četri letāli nelaimes gadījumi un vairāki citi nelaimes gadījumi un nopietni incidenti, kuros bieži vien iesaistīti gaisa kuģi ar aizdomīgām reģistrācijas zīmēm.

| (72) | 2021. gada 26. martā Komisija sāka oficiālas apspriedes ar Dienvidsudānas Civilās aviācijas iestādi (SSCAA) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 473/2006 3. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(72)

2021. gada 26. martā Komisija sāka oficiālas apspriedes ar Dienvidsudānas Civilās aviācijas iestādi (SSCAA) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 473/2006 3. panta 2. punktu.

SSCAA

| (73) | Turpmākajā sarakstē SSCAA paziņoja, ka pārvadātāja South Sudan Supreme Airlines, kura gaisa kuģis bija iesaistīts letālā nelaimes gadījumā, gaisa kuģa ekspluatanta apliecība (AOC) ir apturēta un ka, ņemot vērā aizdomas par minētajā nelaimes gadījumā iesaistītā gaisa kuģa reģistrāciju, SSCAA ir pārskatījusi visus gaisa kuģu ekspluatantus un AOC valstī. SSCAA arī paziņoja, ka tiek uzlabota noteikumu, rokasgrāmatu un apmācības izstrāde un pārskatīšana. 2021. gada 5. novembrī tika iesniegti dokumenti, kas ietver informāciju par SSCAA inspekcijas, uzraudzības un revīzijas programmu, kā arī ziņojumi par dažu gaisa pārvadātāju darbības pārskatīšanu un par ārvalstīs reģistrētiem gaisa kuģiem, kuri tiek ekspluatēti Dienvidsudānā. |
| --- | --- |

(73)

Turpmākajā sarakstē SSCAA paziņoja, ka pārvadātāja South Sudan Supreme Airlines, kura gaisa kuģis bija iesaistīts letālā nelaimes gadījumā, gaisa kuģa ekspluatanta apliecība (AOC) ir apturēta un ka, ņemot vērā aizdomas par minētajā nelaimes gadījumā iesaistītā gaisa kuģa reģistrāciju, SSCAA ir pārskatījusi visus gaisa kuģu ekspluatantus un AOC valstī. SSCAA arī paziņoja, ka tiek uzlabota noteikumu, rokasgrāmatu un apmācības izstrāde un pārskatīšana. 2021. gada 5. novembrī tika iesniegti dokumenti, kas ietver informāciju par SSCAA inspekcijas, uzraudzības un revīzijas programmu, kā arī ziņojumi par dažu gaisa pārvadātāju darbības pārskatīšanu un par ārvalstīs reģistrētiem gaisa kuģiem, kuri tiek ekspluatēti Dienvidsudānā.

SSCAA

South Sudan Supreme Airlines

AOC

SSCAA

AOC

SSCAA

SSCAA

| (74) | 2022. gada 28. martāSSCAA sniedza atbildes uz anketu, kuru Komisija bija nosūtījusi 2021. gada 26. martā. Tajā minēts, ka SSCAA vēl nav izstrādājusi un ieviesusi efektīvu uzraudzības sistēmu. SSCAA arī atzīmē, ka, lai gan tā nav izdevusi nevienu licenci vai AOC un valstī nav reģistrēts neviens gaisa kuģis, tā ir izdevusi ekspluatācijas atļaujas ārvalstīs reģistrētiem gaisa kuģiem, lai tos varētu ekspluatēt Dienvidsudānā. Nav pierādījumu par jebkādām uzraudzības darbībām, kuru rezultātā izdotas šādas atļaujas, vai par attiecīgu pastāvīgu uzraudzību. |
| --- | --- |

(74)

2022. gada 28. martāSSCAA sniedza atbildes uz anketu, kuru Komisija bija nosūtījusi 2021. gada 26. martā. Tajā minēts, ka SSCAA vēl nav izstrādājusi un ieviesusi efektīvu uzraudzības sistēmu. SSCAA arī atzīmē, ka, lai gan tā nav izdevusi nevienu licenci vai AOC un valstī nav reģistrēts neviens gaisa kuģis, tā ir izdevusi ekspluatācijas atļaujas ārvalstīs reģistrētiem gaisa kuģiem, lai tos varētu ekspluatēt Dienvidsudānā. Nav pierādījumu par jebkādām uzraudzības darbībām, kuru rezultātā izdotas šādas atļaujas, vai par attiecīgu pastāvīgu uzraudzību.

SSCAA

SSCAA

SSCAA

AOC

| (75) | 2022. gada 22. februārī Komisija informēja SSCAA par nodomu nākamās ES Aviācijas drošības komitejas sanāksmes darba kārtībā iekļaut pārskatu par civilās aviācijas uzraudzības situāciju Dienvidsudānā un uzaicināja SSCAA uz uzklausīšanu ES Aviācijas drošības komitejā 2022. gada 18. maijā. |
| --- | --- |

(75)

2022. gada 22. februārī Komisija informēja SSCAA par nodomu nākamās ES Aviācijas drošības komitejas sanāksmes darba kārtībā iekļaut pārskatu par civilās aviācijas uzraudzības situāciju Dienvidsudānā un uzaicināja SSCAA uz uzklausīšanu ES Aviācijas drošības komitejā 2022. gada 18. maijā.

SSCAA

SSCAA

| (76) | Uzklausīšanā SSCAA sniedza Komisijai un ES Aviācijas drošības komitejai pārskatu par savu organizatorisko struktūru un informāciju par aviācijas nozares apmēru Dienvidsudānā. Tā aprakstīja dažādu SSCAA direktorātu funkcijas un pienākumus un sniedza vispārīgu informāciju par iestādes personālu. Tā paskaidroja, ka SSCAA civilās aviācijas noteikumu izstrādē un efektīva uzraudzības procesa attīstībā joprojām ir ļoti atkarīga no Austrumāfrikas Kopienas Civilās aviācijas drošuma un drošības uzraudzības aģentūras (EAC-CASSOA) atbalsta. Šajā ziņā SSCAA norādīja, ka tā augstu vērtētu jebkādu palīdzību un atbalstu tās centienos. |
| --- | --- |

(76)

Uzklausīšanā SSCAA sniedza Komisijai un ES Aviācijas drošības komitejai pārskatu par savu organizatorisko struktūru un informāciju par aviācijas nozares apmēru Dienvidsudānā. Tā aprakstīja dažādu SSCAA direktorātu funkcijas un pienākumus un sniedza vispārīgu informāciju par iestādes personālu. Tā paskaidroja, ka SSCAA civilās aviācijas noteikumu izstrādē un efektīva uzraudzības procesa attīstībā joprojām ir ļoti atkarīga no Austrumāfrikas Kopienas Civilās aviācijas drošuma un drošības uzraudzības aģentūras (EAC-CASSOA) atbalsta. Šajā ziņā SSCAA norādīja, ka tā augstu vērtētu jebkādu palīdzību un atbalstu tās centienos.

SSCAA

SSCAA

SSCAA

EAC-CASSOA

SSCAA

| (77) | SSCAA apstiprināja, ka tā nav izdevusi nevienu AOC un vēl nav izveidojusi gaisa kuģu reģistru. Tomēr SSCAA informēja, ka pēc apmācības, ko EAC-CASSOA nodrošinās no 2022. gada 23. maija, tā plāno īstenot mērķi izveidot gaisa kuģu reģistru un panākt gaisa pārvadātāju sertifikācijas spēju, šādā nolūkā izmantojot piecu posmu sertifikācijas procesu saskaņā ar ICAO norādījumiem. |
| --- | --- |

(77)

SSCAA apstiprināja, ka tā nav izdevusi nevienu AOC un vēl nav izveidojusi gaisa kuģu reģistru. Tomēr SSCAA informēja, ka pēc apmācības, ko EAC-CASSOA nodrošinās no 2022. gada 23. maija, tā plāno īstenot mērķi izveidot gaisa kuģu reģistru un panākt gaisa pārvadātāju sertifikācijas spēju, šādā nolūkā izmantojot piecu posmu sertifikācijas procesu saskaņā ar ICAO norādījumiem.

SSCAA

AOC

SSCAA

EAC-CASSOA

ICAO

| (78) | SSCAA informēja Komisiju un ES Aviācijas drošības komiteju, ka tā ir izdevusi 24 gaisa kuģu ekspluatācijas atļaujas ārvalstu gaisa pārvadātājiem un ka daži no šiem atļauju saņēmušajiem gaisa pārvadātājiem valstī veic iekšzemes lidojumus. Šķiet, ka tā ir vienīgā sertifikācijas darbība, ko veikusi SSCAA. SSCAA aprakstīja šādu atļauju izdošanas procesu, kurā izmanto AOC validāciju un ietver dokumentācijas pārbaudi un gaisa kuģu fizisku pārbaudi. Tomēr šī informācija tika sniegta tikai uzklausīšanā, un nebija iespējams pārbaudīt, kā tiek veikts validācijas process. |
| --- | --- |

(78)

SSCAA informēja Komisiju un ES Aviācijas drošības komiteju, ka tā ir izdevusi 24 gaisa kuģu ekspluatācijas atļaujas ārvalstu gaisa pārvadātājiem un ka daži no šiem atļauju saņēmušajiem gaisa pārvadātājiem valstī veic iekšzemes lidojumus. Šķiet, ka tā ir vienīgā sertifikācijas darbība, ko veikusi SSCAA. SSCAA aprakstīja šādu atļauju izdošanas procesu, kurā izmanto AOC validāciju un ietver dokumentācijas pārbaudi un gaisa kuģu fizisku pārbaudi. Tomēr šī informācija tika sniegta tikai uzklausīšanā, un nebija iespējams pārbaudīt, kā tiek veikts validācijas process.

SSCAA

SSCAA

SSCAA

AOC

| (79) | Uzklausīšanā SSCAA arī sniedza piemēru, kas raksturo izpildes pasākumus, kuri tiek veikti pret ārvalstu gaisa pārvadātāju, atsaucot ekspluatācijas atļauju, kad SSCAA ir konstatējusi, ka gaisa pārvadātāja kompetentā iestāde ir anulējusi tā AOC. |
| --- | --- |

(79)

Uzklausīšanā SSCAA arī sniedza piemēru, kas raksturo izpildes pasākumus, kuri tiek veikti pret ārvalstu gaisa pārvadātāju, atsaucot ekspluatācijas atļauju, kad SSCAA ir konstatējusi, ka gaisa pārvadātāja kompetentā iestāde ir anulējusi tā AOC.

SSCAA

SSCAA

AOC

| (80) | Komisija un ES Aviācijas drošības komiteja ņēma vērā, ka nav gaisa pārvadātāju, attiecībā uz kuriem SSCAA ir regulatīvās uzraudzības pienākumi, jo tā nav izdevusi nevienu AOC, un ka jebkādu gaisa kuģu ekspluatāciju valstī veic gaisa pārvadātāji, kuru AOC ir izdevušas ārvalstu iestādes. Tādējādi, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktos kopējos kritērijus, nav neviena SSCAA sertificēta gaisa pārvadātāja, kas varētu darboties Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(80)

Komisija un ES Aviācijas drošības komiteja ņēma vērā, ka nav gaisa pārvadātāju, attiecībā uz kuriem SSCAA ir regulatīvās uzraudzības pienākumi, jo tā nav izdevusi nevienu AOC, un ka jebkādu gaisa kuģu ekspluatāciju valstī veic gaisa pārvadātāji, kuru AOC ir izdevušas ārvalstu iestādes. Tādējādi, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktos kopējos kritērijus, nav neviena SSCAA sertificēta gaisa pārvadātāja, kas varētu darboties Savienības līmenī.

SSCAA

AOC

AOC

SSCAA

| (81) | Turklāt Komisija un ES Aviācijas drošības komiteja ņēma vērā SSCAA norādes, ka tā neplāno izdot nevienu AOC, kamēr tā nav sasniegusi sertifikācijas un uzraudzības spējas, kas ļautu tai īstenot un izpildīt attiecīgos starptautiskos drošuma standartus. |
| --- | --- |

(81)

Turklāt Komisija un ES Aviācijas drošības komiteja ņēma vērā SSCAA norādes, ka tā neplāno izdot nevienu AOC, kamēr tā nav sasniegusi sertifikācijas un uzraudzības spējas, kas ļautu tai īstenot un izpildīt attiecīgos starptautiskos drošuma standartus.

SSCAA

AOC

| (82) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka patlaban nav pamatojuma grozīt darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu attiecībā uz Dienvidsudānas gaisa pārvadātājiem. |
| --- | --- |

(82)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 pielikumā noteiktajiem kopējiem kritērijiem Komisija uzskata, ka patlaban nav pamatojuma grozīt darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu attiecībā uz Dienvidsudānas gaisa pārvadātājiem.

| (83) | Veicot pastāvīgu uzraudzību, Komisija turpinās rūpīgi novērot drošuma situāciju Dienvidsudānā. ES Aviācijas drošības komiteja secināja, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš drošuma situācijai un norisēm Dienvidsudānā un SSCAA būtu jālūdz regulāri sniegt ziņojumus par panākumiem, kas gūti attiecībā uz civilās aviācijas noteikumu izstrādi, efektīva drošuma uzraudzības procesa attīstību un spēju izsniegt AOC. Ja Komisija uzzina par tiešu drošuma apdraudējumu, kuru izraisījusi neatbilstība attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem, piemēram, AOC izdošanu, kamēr SSCAA nav pienācīgas sertifikācijas un uzraudzības spējas, Komisija var būt spiesta turpmāk rīkoties atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2111/2005, piemēram, noteikt darbības aizliegumu attiecīgajiem gaisa pārvadātājiem un tos iekļaut Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikumā. |
| --- | --- |

(83)

Veicot pastāvīgu uzraudzību, Komisija turpinās rūpīgi novērot drošuma situāciju Dienvidsudānā. ES Aviācijas drošības komiteja secināja, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš drošuma situācijai un norisēm Dienvidsudānā un SSCAA būtu jālūdz regulāri sniegt ziņojumus par panākumiem, kas gūti attiecībā uz civilās aviācijas noteikumu izstrādi, efektīva drošuma uzraudzības procesa attīstību un spēju izsniegt AOC. Ja Komisija uzzina par tiešu drošuma apdraudējumu, kuru izraisījusi neatbilstība attiecīgajiem starptautiskajiem drošuma standartiem, piemēram, AOC izdošanu, kamēr SSCAA nav pienācīgas sertifikācijas un uzraudzības spējas, Komisija var būt spiesta turpmāk rīkoties atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2111/2005, piemēram, noteikt darbības aizliegumu attiecīgajiem gaisa pārvadātājiem un tos iekļaut Regulas (EK) Nr. 474/2006 A pielikumā.

SSCAA

AOC

AOC

SSCAA

| (84) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 474/2006 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(84)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 474/2006 būtu attiecīgi jāgroza.

| (85) | Regulas (EK) Nr. 2111/2005 5. un 6. pantā ir atzīts, ka lēmumi jāpieņem bez kavēšanās un vajadzības gadījumā pat steidzami atkarībā no tā, kā tie ietekmē drošumu. Tāpēc sensitīvas informācijas un ceļotāju aizsardzībai ir svarīgi, lai jebkādi lēmumi, kas saistīti ar to gaisa pārvadātāju saraksta atjaunināšanu, kuriem Savienībā piemērots darbības aizliegums vai ierobežojumi, tiktu publicēti un stātos spēkā nekavējoties pēc to pieņemšanas. |
| --- | --- |

(85)

Regulas (EK) Nr. 2111/2005 5. un 6. pantā ir atzīts, ka lēmumi jāpieņem bez kavēšanās un vajadzības gadījumā pat steidzami atkarībā no tā, kā tie ietekmē drošumu. Tāpēc sensitīvas informācijas un ceļotāju aizsardzībai ir svarīgi, lai jebkādi lēmumi, kas saistīti ar to gaisa pārvadātāju saraksta atjaunināšanu, kuriem Savienībā piemērots darbības aizliegums vai ierobežojumi, tiktu publicēti un stātos spēkā nekavējoties pēc to pieņemšanas.

| (86) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 15. pantu izveidotā ES Aviācijas drošības komiteja, |
| --- | --- |

(86)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 2111/2005 15. pantu izveidotā ES Aviācijas drošības komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 474/2006 groza šādi:

| 1) | A pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu; |
| --- | --- |

1)

A pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu;

| 2) | B pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

2)

B pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 1. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas locekle

Adina VĂLEAN

---

(1)  
  OV L 344, 27.12.2005., 15. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (EK) Nr. 474/2006 (2006. gada 22. marts) par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 II nodaļā (OV L 84, 23.3.2006., 14. lpp.).

2

(3)  Komisijas Regula (EK) Nr. 473/2006 (2006. gada 22. marts), ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas sarakstam, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 II nodaļā (OV L 84, 23.3.2006., 8. lpp.)

3

(4)  Komisijas Regula (ES) Nr. 452/2014 (2014. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras gaisa kuģu ekspluatācijai, ko veic trešo valstu ekspluatanti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008 (OV L 133, 6.5.2014., 12. lpp.).

4

(5)  Komisijas Regula (ES) Nr. 965/2012 (2012. gada 5. oktobris), ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa kuģu ekspluatāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008 (OV L 296, 25.10.2012., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/736 (2020. gada 2. jūnijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 474/2006 groza attiecībā uz tādu gaisa pārvadātāju sarakstu, kuru darbība Savienībā ir aizliegta vai kuriem piemēro darbības ierobežojumus Savienībā (OV L 172, 3.6.2020., 7. lpp.).

6

(7)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2322 (2015. gada 10. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 474/2006 par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi (OV L 328, 12.12.2015., 67. lpp.).

7

(8)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2214 (2016. gada 8. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 474/2006 attiecībā uz darbības aizliegumam Savienībā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu (OV L 334, 9.12.2016., 6. lpp.).

8

(9)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2070 (2021. gada 25. novembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 474/2006 groza attiecībā uz tādu gaisa pārvadātāju sarakstu, kuru darbība Savienībā ir aizliegta vai kuriem piemēro darbības ierobežojumus Savienībā (OV L 421, 26.11.2021., 31. lpp.).

9

(10)  Komisijas Regula (EK) Nr. 235/2007 (2007. gada 5. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 474/2006 par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi (OV L 66, 6.3.2007., 3. lpp.).

10

(11)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1400/2007 (2007. gada 28. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 474/2006 par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi (OV L 311, 29.11.2007., 12. lpp.).

11

(12)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/594 (2022. gada 8. aprīlis), ar ko Regulu (EK) Nr. 474/2006 groza attiecībā uz tādu gaisa pārvadātāju sarakstu, kuru darbība Savienībā ir aizliegta vai kuriem piemēro darbības ierobežojumus Savienībā (OV L 114, 12.4.2022., 49. lpp.).

12

---

I PIELIKUMS

“A PIELIKUMS

GAISA PĀRVADĀTĀJI, KURU DARBĪBA SAVIENĪBĀ IR AIZLIEGTA, AR IZŅĒMUMIEM
   (1)

| Gaisa kuģa ekspluatanta apliecībā (AOC) norādītais gaisa pārvadātāja kā tiesību subjekta nosaukums (un komercnosaukums, ja tas ir citāds) | Gaisa kuģa ekspluatanta apliecības (AOC) numurs vai darbības licences numurs | ICAO trīsburtu apzīmējums | Ekspluatanta valsts |
| --- | --- | --- | --- |
| AVIOR AIRLINES | ROI-RNR-011 | ROI | Venecuēla |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Surinama |
| IRAN ASEMAN AIRLINES | FS-102 | IRC | Irāna |
| IRAQI AIRWAYS | 001 | IAW | Irāka |
| MED-VIEW AIRLINE | MVA/AOC/10-12/05 | MEV | Nigērija |
| AIR ZIMBABWE (PVT) | 177/04 | AZW | Zimbabve |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Afganistānā, tostarp šādi: | | | Afganistāna |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afganistāna |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Afganistāna |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Angolā, izņemot TAAG Angola Airlines un Heli Malongo, bet ieskaitot turpmākos: | | | Angola |
| AEROJET | AO-008/11-07/17 TEJ | TEJ | Angola |
| GUICANGO | AO-009/11-06/17 YYY | Nav zināms | Angola |
| AIR JET | AO-006/11-08/18 MBC | MBC | Angola |
| BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT | AO-015/15-06/17YYY | Nav zināms | Angola |
| HELIANG | AO 007/11-08/18 YYY | Nav zināms | Angola |
| SJL | AO-014/13-08/18YYY | Nav zināms | Angola |
| SONAIR | AO-002/11-08/17 SOR | SOR | Angola |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Armēnijā, tostarp šādi: | | | Armēnija |
| AIRCOMPANY ARMENIA | AM AOC 065 | NGT | Armēnija |
| ARMENIA AIRWAYS | AM AOC 063 | AMW | Armēnija |
| ARMENIAN HELICOPTERS | AM AOC 067 | KAV | Armēnija |
| FLYONE ARMENIA | AM AOC 074 | | Armēnija |
| NOVAIR | AM AOC 071 | NAI | Armēnija |
| SHIRAK AVIA | AM AOC 072 | SHS | Armēnija |
| SKYBALL | AM AOC 073 | Neattiecas | Armēnija |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Kongo (Brazavilā), tostarp šādi: | | | Kongo (Brazavila) |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | CG-CTA 006 | TWC | Kongo (Brazavila) |
| EQUAFLIGHT SERVICES | CG-CTA 002 | EKA | Kongo (Brazavila) |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Kongo (Brazavila) |
| TRANS AIR CONGO | CG-CTA 001 | TSG | Kongo (Brazavila) |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | CG-CTA 004 | Nav zināms | Kongo (Brazavila) |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR), tostarp šādi: | | | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| AIR FAST CONGO | AAC/DG/OPS-09/03 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| AIR KATANGA | AAC/DG/OPS-09/08 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| BUSY BEE CONGO | AAC/DG/OPS-09/04 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA) | AAC/DG/OPS-09/02 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| CONGO AIRWAYS | AAC/DG/OPS-09/01 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| KIN AVIA | AAC/DG/OPS-09/10 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| MALU AVIATION | AAC/DG/OPS-09/05 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| SERVE AIR CARGO | AAC/DG/OPS-09/07 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| SWALA AVIATION | AAC/DG/OPS-09/06 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| MWANT JET | AAC/DG/OPS-09/09 | Nav zināms | Kongo Demokrātiskā Republika (KDR) |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Džibutijā, tostarp šādi: | | | Džibutija |
| DAALLO AIRLINES | Nav zināms | DAO | Džibutija |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Ekvatoriālajā Gvinejā, tostarp šādi: | | | Ekvatoriālā Gvineja |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Ekvatoriālā Gvineja |
| CRONOS AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | Nav zināms | Ekvatoriālā Gvineja |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Eritrejā, tostarp šādi: | | | Eritreja |
| ERITREAN AIRLINES | AOC No 004 | ERT | Eritreja |
| NASAIR ERITREA | AOC No 005 | NAS | Eritreja |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Kirgizstānā, tostarp šādi: | | | Kirgizstāna |
| AEROSTAN | 08 | BSC | Kirgizstāna |
| AIR COMPANY AIR KG | 50 | Nav zināms | Kirgizstāna |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kirgizstāna |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kirgizstāna |
| FLYSKY AIRLINES | 53 | FSQ | Kirgizstāna |
| HELI SKY | 47 | HAC | Kirgizstāna |
| KAP.KG AIRCOMPANY | 52 | KGS | Kirgizstāna |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kirgizstāna |
| TEZ JET | 46 | TEZ | Kirgizstāna |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kirgizstāna |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Libērijā | | | Libērija |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Lībijā, tostarp šādi: | | | Lībija |
| AFRIQIYAH AIRWAYS | 007/01 | AAW | Lībija |
| AIR LIBYA | 004/01 | TLR | Lībija |
| AL MAHA AVIATION | 030/18 | Nav zināms | Lībija |
| BERNIQ AIRWAYS | 032/21 | BNL | Lībija |
| BURAQ AIR | 002/01 | BRQ | Lībija |
| GLOBAL AIR TRANSPORT | 008/05 | GAK | Lībija |
| HALA AIRLINES | 033/21 | HTP | Lībija |
| LIBYAN AIRLINES | 001/01 | LAA | Lībija |
| LIBYAN WINGS AIRLINES | 029/15 | LWA | Lībija |
| PETRO AIR | 025/08 | PEO | Lībija |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Nepālā, tostarp šādi: | | | Nepāla |
| AIR DYNASTY HELI. S. | 035/2001 | Nav zināms | Nepāla |
| ALTITUDE AIR | 085/2016 | Nav zināms | Nepāla |
| BUDDHA AIR | 014/1996 | BHA | Nepāla |
| FISHTAIL AIR | 017/2001 | Nav zināms | Nepāla |
| SUMMIT AIR | 064/2010 | Nav zināms | Nepāla |
| HELI EVEREST | 086/2016 | Nav zināms | Nepāla |
| HIMALAYA AIRLINES | 084/2015 | HIM | Nepāla |
| KAILASH HELICOPTER SERVICES | 087/2018 | Nav zināms | Nepāla |
| MAKALU AIR | 057A/2009 | Nav zināms | Nepāla |
| MANANG AIR PVT | 082/2014 | Nav zināms | Nepāla |
| MOUNTAIN HELICOPTERS | 055/2009 | Nav zināms | Nepāla |
| PRABHU HELICOPTERS | 081/2013 | Nav zināms | Nepāla |
| NEPAL AIRLINES CORPORATION | 003/2000 | RNA | Nepāla |
| SAURYA AIRLINES | 083/2014 | Nav zināms | Nepāla |
| SHREE AIRLINES | 030/2002 | SHA | Nepāla |
| SIMRIK AIR | 034/2000 | Nav zināms | Nepāla |
| SIMRIK AIRLINES | 052/2009 | RMK | Nepāla |
| SITA AIR | 033/2000 | Nav zināms | Nepāla |
| TARA AIR | 053/2009 | Nav zināms | Nepāla |
| YETI AIRLINES | 037/2004 | NYT | Nepāla |
| Visi šie gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Krievijā | | | Krievija |
| AURORA AIRLINES | 486 | SHU | Krievija |
| AVIACOMPANY “AVIASTAR-TU” CO. LTD | 458 | TUP | Krievija |
| IZHAVIA | 479 | IZA | Krievija |
| JOINT STOCK COMPANY “AIR COMPANY “YAKUTIA”” | 464 | SYL | Krievija |
| JOINT STOCK COMPANY “RUSJET” | 498 | RSJ | Krievija |
| JOINT STOCK COMPANY “UVT AERO” | 567 | UVT | Krievija |
| JOINT STOCK COMPANY “SIBERIA AIRLINES” | 31 | SBI | Krievija |
| JOINT STOCK COMPANY “SMARTAVIA AIRLINES” | 466 | AUL | Krievija |
| JOINT-STOCK COMPANY “IRAERO” AIRLINES | 480 | IAE | Krievija |
| JOINT-STOCK COMPANY “URAL AIRLINES” | 18 | SVR | Krievija |
| JOINT–STOCK COMPANY “ALROSA AIR COMPANY” | 230 | DRU | Krievija |
| JOINT-STOCK COMPANY “NORDSTAR AIRLINES” | 452 | TYA | Krievija |
| JS AVIATION COMPANY “RUSLINE” | 225 | RLU | Krievija |
| JSC “YAMAL AIRLINES” | 142 | LLM | Krievija |
| LLC “NORD WIND” | 516 | NWS | Krievija |
| LLC “AIRCOMPANY IKAR” | 36 | KAR | Krievija |
| LTD. I FLY | 533 | RSY | Krievija |
| “POBEDA AIRLINES” LIMITED LIABILITY COMPANY | 562 | PBD | Krievija |
| PUBLIC JOINT STOCK COMPANY “AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES” | 1 | AFL | Krievija |
| “ROSSIYA AIRLINES”, JOINT STOCK COMPANY | 2 | SDM | Krievija |
| “SKOL AIRLINE” LLC | 228 | CDV | Krievija |
| “UTAIR AVIATION”, JOINT-STOCK COMPANY | 6 | UTA | Krievija |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Santomē un Prinsipi, tostarp šādi: | | | Santome un Prinsipi |
| AFRICA'S CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | Santome un Prinsipi |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | Santome un Prinsipi |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Sjerraleonē | | | Sjerraleone |
| Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Sudānā, tostarp šādi: | | | Sudāna |
| ALFA AIRLINES SD | 54 | AAJ | Sudāna |
| BADR AIRLINES | 35 | BDR | Sudāna |
| BLUE BIRD AVIATION | 11 | BLB | Sudāna |
| ELDINDER AVIATION | 8 | DND | Sudāna |
| GREEN FLAG AVIATION | 17 | GNF | Sudāna |
| HELEJETIC AIR | 57 | HJT | Sudāna |
| KATA AIR TRANSPORT | 9 | KTV | Sudāna |
| KUSH AVIATION CO. | 60 | KUH | Sudāna |
| NOVA AIRWAYS | 46 | NOV | Sudāna |
| SUDAN AIRWAYS CO. | 1 | SUD | Sudāna |
| SUN AIR | 51 | SNR | Sudāna |
| TARCO AIR | 56 | TRQ | Sudāna |

Gaisa kuģa ekspluatanta apliecībā (AOC) norādītais gaisa pārvadātāja kā tiesību subjekta nosaukums (un komercnosaukums, ja tas ir citāds)

Gaisa kuģa ekspluatanta apliecības (AOC) numurs vai darbības licences numurs

ICAO trīsburtu apzīmējums

Ekspluatanta valsts

AVIOR AIRLINES

ROI-RNR-011

ROI

Venecuēla

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Surinama

IRAN ASEMAN AIRLINES

FS-102

IRC

Irāna

IRAQI AIRWAYS

001

IAW

Irāka

MED-VIEW AIRLINE

MVA/AOC/10-12/05

MEV

Nigērija

AIR ZIMBABWE (PVT)

177/04

AZW

Zimbabve

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Afganistānā, tostarp šādi:

Afganistāna

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afganistāna

KAM AIR

AOC 001

KMF

Afganistāna

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Angolā, izņemot TAAG Angola Airlines un Heli Malongo, bet ieskaitot turpmākos:

Angola

AEROJET

AO-008/11-07/17 TEJ

TEJ

Angola

GUICANGO

AO-009/11-06/17 YYY

Nav zināms

Angola

AIR JET

AO-006/11-08/18 MBC

MBC

Angola

BESTFLYA AIRCRAFT MANAGEMENT

AO-015/15-06/17YYY

Nav zināms

Angola

HELIANG

AO 007/11-08/18 YYY

Nav zināms

Angola

SJL

AO-014/13-08/18YYY

Nav zināms

Angola

SONAIR

AO-002/11-08/17 SOR

SOR

Angola

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Armēnijā, tostarp šādi:

Armēnija

AIRCOMPANY ARMENIA

AM AOC 065

NGT

Armēnija

ARMENIA AIRWAYS

AM AOC 063

AMW

Armēnija

ARMENIAN HELICOPTERS

AM AOC 067

KAV

Armēnija

FLYONE ARMENIA

AM AOC 074

Armēnija

NOVAIR

AM AOC 071

NAI

Armēnija

SHIRAK AVIA

AM AOC 072

SHS

Armēnija

SKYBALL

AM AOC 073

Neattiecas

Armēnija

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Kongo (Brazavilā), tostarp šādi:

Kongo (Brazavila)

CANADIAN AIRWAYS CONGO

CG-CTA 006

TWC

Kongo (Brazavila)

EQUAFLIGHT SERVICES

CG-CTA 002

EKA

Kongo (Brazavila)

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Kongo (Brazavila)

TRANS AIR CONGO

CG-CTA 001

TSG

Kongo (Brazavila)

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

CG-CTA 004

Nav zināms

Kongo (Brazavila)

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR), tostarp šādi:

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

AIR FAST CONGO

AAC/DG/OPS-09/03

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

AIR KATANGA

AAC/DG/OPS-09/08

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

BUSY BEE CONGO

AAC/DG/OPS-09/04

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA)

AAC/DG/OPS-09/02

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

CONGO AIRWAYS

AAC/DG/OPS-09/01

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

KIN AVIA

AAC/DG/OPS-09/10

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

MALU AVIATION

AAC/DG/OPS-09/05

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

SERVE AIR CARGO

AAC/DG/OPS-09/07

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

SWALA AVIATION

AAC/DG/OPS-09/06

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

MWANT JET

AAC/DG/OPS-09/09

Nav zināms

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Džibutijā, tostarp šādi:

Džibutija

DAALLO AIRLINES

Nav zināms

DAO

Džibutija

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Ekvatoriālajā Gvinejā, tostarp šādi:

Ekvatoriālā Gvineja

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Ekvatoriālā Gvineja

CRONOS AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

Nav zināms

Ekvatoriālā Gvineja

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Eritrejā, tostarp šādi:

Eritreja

ERITREAN AIRLINES

AOC No 004

ERT

Eritreja

NASAIR ERITREA

AOC No 005

NAS

Eritreja

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Kirgizstānā, tostarp šādi:

Kirgizstāna

AEROSTAN

08

BSC

Kirgizstāna

AIR COMPANY AIR KG

50

Nav zināms

Kirgizstāna

AIR MANAS

17

MBB

Kirgizstāna

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kirgizstāna

FLYSKY AIRLINES

53

FSQ

Kirgizstāna

HELI SKY

47

HAC

Kirgizstāna

KAP.KG AIRCOMPANY

52

KGS

Kirgizstāna

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kirgizstāna

TEZ JET

46

TEZ

Kirgizstāna

VALOR AIR

07

VAC

Kirgizstāna

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Libērijā

Libērija

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Lībijā, tostarp šādi:

Lībija

AFRIQIYAH AIRWAYS

007/01

AAW

Lībija

AIR LIBYA

004/01

TLR

Lībija

AL MAHA AVIATION

030/18

Nav zināms

Lībija

BERNIQ AIRWAYS

032/21

BNL

Lībija

BURAQ AIR

002/01

BRQ

Lībija

GLOBAL AIR TRANSPORT

008/05

GAK

Lībija

HALA AIRLINES

033/21

HTP

Lībija

LIBYAN AIRLINES

001/01

LAA

Lībija

LIBYAN WINGS AIRLINES

029/15

LWA

Lībija

PETRO AIR

025/08

PEO

Lībija

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Nepālā, tostarp šādi:

Nepāla

AIR DYNASTY HELI. S.

035/2001

Nav zināms

Nepāla

ALTITUDE AIR

085/2016

Nav zināms

Nepāla

BUDDHA AIR

014/1996

BHA

Nepāla

FISHTAIL AIR

017/2001

Nav zināms

Nepāla

SUMMIT AIR

064/2010

Nav zināms

Nepāla

HELI EVEREST

086/2016

Nav zināms

Nepāla

HIMALAYA AIRLINES

084/2015

HIM

Nepāla

KAILASH HELICOPTER SERVICES

087/2018

Nav zināms

Nepāla

MAKALU AIR

057A/2009

Nav zināms

Nepāla

MANANG AIR PVT

082/2014

Nav zināms

Nepāla

MOUNTAIN HELICOPTERS

055/2009

Nav zināms

Nepāla

PRABHU HELICOPTERS

081/2013

Nav zināms

Nepāla

NEPAL AIRLINES CORPORATION

003/2000

RNA

Nepāla

SAURYA AIRLINES

083/2014

Nav zināms

Nepāla

SHREE AIRLINES

030/2002

SHA

Nepāla

SIMRIK AIR

034/2000

Nav zināms

Nepāla

SIMRIK AIRLINES

052/2009

RMK

Nepāla

SITA AIR

033/2000

Nav zināms

Nepāla

TARA AIR

053/2009

Nav zināms

Nepāla

YETI AIRLINES

037/2004

NYT

Nepāla

Visi šie gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Krievijā

Krievija

AURORA AIRLINES

486

SHU

Krievija

AVIACOMPANY “AVIASTAR-TU” CO. LTD

458

TUP

Krievija

IZHAVIA

479

IZA

Krievija

JOINT STOCK COMPANY “AIR COMPANY “YAKUTIA””

464

SYL

Krievija

JOINT STOCK COMPANY “RUSJET”

498

RSJ

Krievija

JOINT STOCK COMPANY “UVT AERO”

567

UVT

Krievija

JOINT STOCK COMPANY “SIBERIA AIRLINES”

31

SBI

Krievija

JOINT STOCK COMPANY “SMARTAVIA AIRLINES”

466

AUL

Krievija

JOINT-STOCK COMPANY “IRAERO” AIRLINES

480

IAE

Krievija

JOINT-STOCK COMPANY “URAL AIRLINES”

18

SVR

Krievija

JOINT–STOCK COMPANY “ALROSA AIR COMPANY”

230

DRU

Krievija

JOINT-STOCK COMPANY “NORDSTAR AIRLINES”

452

TYA

Krievija

JS AVIATION COMPANY “RUSLINE”

225

RLU

Krievija

JSC “YAMAL AIRLINES”

142

LLM

Krievija

LLC “NORD WIND”

516

NWS

Krievija

LLC “AIRCOMPANY IKAR”

36

KAR

Krievija

LTD. I FLY

533

RSY

Krievija

“POBEDA AIRLINES” LIMITED LIABILITY COMPANY

562

PBD

Krievija

PUBLIC JOINT STOCK COMPANY “AEROFLOT - RUSSIAN AIRLINES”

1

AFL

Krievija

“ROSSIYA AIRLINES”, JOINT STOCK COMPANY

2

SDM

Krievija

“SKOL AIRLINE” LLC

228

CDV

Krievija

“UTAIR AVIATION”, JOINT-STOCK COMPANY

6

UTA

Krievija

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Santomē un Prinsipi, tostarp šādi:

Santome un Prinsipi

AFRICA'S CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

Santome un Prinsipi

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

Santome un Prinsipi

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Sjerraleonē

Sjerraleone

Visi gaisa pārvadātāji, ko sertificējušas iestādes, kuras atbild par regulatīvo uzraudzību Sudānā, tostarp šādi:

Sudāna

ALFA AIRLINES SD

54

AAJ

Sudāna

BADR AIRLINES

35

BDR

Sudāna

BLUE BIRD AVIATION

11

BLB

Sudāna

ELDINDER AVIATION

8

DND

Sudāna

GREEN FLAG AVIATION

17

GNF

Sudāna

HELEJETIC AIR

57

HJT

Sudāna

KATA AIR TRANSPORT

9

KTV

Sudāna

KUSH AVIATION CO.

60

KUH

Sudāna

NOVA AIRWAYS

46

NOV

Sudāna

SUDAN AIRWAYS CO.

1

SUD

Sudāna

SUN AIR

51

SNR

Sudāna

TARCO AIR

56

TRQ

Sudāna

---

(1)  A pielikumā iekļautajiem gaisa pārvadātājiem var atļaut izmantot satiksmes tiesības ar gaisa kuģiem, kas kopā ar apkalpi nomāti no gaisa pārvadātāja, uz kuru neattiecas darbības aizliegums, ja tiek ievēroti attiecīgie drošuma standarti.

1

---

II PIELIKUMS

“B PIELIKUMS

GAISA PĀRVADĀTĀJI, KURIEM PIEMĒRO DARBĪBAS IEROBEŽOJUMUS SAVIENĪBĀ
   (1)

| Gaisa kuģa ekspluatanta apliecībā (AOC) norādītais gaisa pārvadātāja kā tiesību subjekta nosaukums (un komercnosaukums, ja tas ir citāds) | Gaisa kuģa ekspluatanta apliecības (AOC) numurs | ICAO trīsburtu apzīmējums | Ekspluatanta valsts | Gaisa kuģa tips, uz kuru attiecas ierobežojumi | Gaisa kuģa, uz kuru attiecas ierobežojumi, reģistrācijas zīme(-es) un (ja zināms) konstrukcijas sērijas numurs(-i) | Reģistrācijas valsts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IRAN AIR | FS100 | IRA | Irāna | Visi Fokker F100 tipa un Boeing B747 tipa gaisa kuģi | Fokker F100 tipa gaisa kuģi, kā minēts AOC; Boeing B747 tipa gaisa kuģi, kā minēts AOC | Irāna |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | KOR | Ziemeļkoreja | Visa flote, izņemot: divus TU-204 tipa gaisa kuģus | Visa flote, izņemot: P-632, P-633 | Ziemeļkoreja |

Gaisa kuģa ekspluatanta apliecībā (AOC) norādītais gaisa pārvadātāja kā tiesību subjekta nosaukums (un komercnosaukums, ja tas ir citāds)

Gaisa kuģa ekspluatanta apliecības (AOC) numurs

ICAO trīsburtu apzīmējums

Ekspluatanta valsts

Gaisa kuģa tips, uz kuru attiecas ierobežojumi

Gaisa kuģa, uz kuru attiecas ierobežojumi, reģistrācijas zīme(-es) un (ja zināms) konstrukcijas sērijas numurs(-i)

Reģistrācijas valsts

IRAN AIR

FS100

IRA

Irāna

Visi Fokker F100 tipa un Boeing B747 tipa gaisa kuģi

Fokker F100 tipa gaisa kuģi, kā minēts AOC; Boeing B747 tipa gaisa kuģi, kā minēts AOC

Irāna

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Ziemeļkoreja

Visa flote, izņemot: divus TU-204 tipa gaisa kuģus

Visa flote, izņemot: P-632, P-633

Ziemeļkoreja

---

(1)  B pielikumā iekļautajiem gaisa pārvadātājiem var atļaut izmantot satiksmes tiesības ar gaisa kuģiem, kas kopā ar apkalpi nomāti no gaisa pārvadātāja, uz kuru neattiecas darbības aizliegums, ja tiek ievēroti attiecīgie drošuma standarti.

1

---

LĒMUMI

| 2.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/62

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/863

(2022. gada 24. maijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un KTV Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru, attiecībā uz grozījumiem minētajā konvencijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru (“konvencija”) (1) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 87/415/EEK (2), un tā stājās spēkā 1988. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(1)

Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru (“konvencija”) (1) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 87/415/EEK (2), un tā stājās spēkā 1988. gada 1. janvārī.

| (2) | Ievērojot konvencijas 15. panta 3. punkta a) apakšpunktu, Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar konvencijas 14. panta 1. punktu (“ES un KTV Apvienotā komiteja”), var ar lēmumiem pieņemt grozījumus konvencijas papildinājumos. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot konvencijas 15. panta 3. punkta a) apakšpunktu, Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar konvencijas 14. panta 1. punktu (“ES un KTV Apvienotā komiteja”), var ar lēmumiem pieņemt grozījumus konvencijas papildinājumos.

| (3) | ES un KTV Apvienotajai komitejai 2022. gada sākumā ir jāpieņem lēmums par konvencijas I, IIIa un IV papildinājuma grozīšanu. |
| --- | --- |

(3)

ES un KTV Apvienotajai komitejai 2022. gada sākumā ir jāpieņem lēmums par konvencijas I, IIIa un IV papildinājuma grozīšanu.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem ES un KTV Apvienotajā komitejā, jo lēmumam Savienībā būs juridiskas sekas. Tā kā ES un KTV Apvienotā komiteja parasti sanāk tikai vienu reizi gadā, ir lietderīgi atļaut Savienības nostāju paust vai nu kādā no nākamajām sanāksmēm, vai rakstiskā procedūrā. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem ES un KTV Apvienotajā komitejā, jo lēmumam Savienībā būs juridiskas sekas. Tā kā ES un KTV Apvienotā komiteja parasti sanāk tikai vienu reizi gadā, ir lietderīgi atļaut Savienības nostāju paust vai nu kādā no nākamajām sanāksmēm, vai rakstiskā procedūrā.

| (5) | Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 (3) B pielikums un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (4) B pielikums ir grozīti attiecīgi ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2021/234 (5) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/235 (6). Minētajos pielikumos ir noteiktas kopīgo datu prasības, formāti un kodi tranzīta deklarācijai, lai labāk saskaņotu kopīgos datu elementus informācijas glabāšanai un apmaiņai starp muitas dienestiem, kā arī starp muitas dienestiem un uzņēmējiem. Minētie grozījumi bija vajadzīgi, lai nodrošinātu sadarbspēju starp muitas elektroniskajām sistēmām, ko izmanto dažāda veida deklarācijām un paziņojumiem. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza konvencijas IIIa papildinājums, kas atspoguļo Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 B pielikumu un Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 B pielikumu. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 (3) B pielikums un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (4) B pielikums ir grozīti attiecīgi ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2021/234 (5) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/235 (6). Minētajos pielikumos ir noteiktas kopīgo datu prasības, formāti un kodi tranzīta deklarācijai, lai labāk saskaņotu kopīgos datu elementus informācijas glabāšanai un apmaiņai starp muitas dienestiem, kā arī starp muitas dienestiem un uzņēmējiem. Minētie grozījumi bija vajadzīgi, lai nodrošinātu sadarbspēju starp muitas elektroniskajām sistēmām, ko izmanto dažāda veida deklarācijām un paziņojumiem. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza konvencijas IIIa papildinājums, kas atspoguļo Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 B pielikumu un Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 B pielikumu.

| (6) | konvencijas IIIa papildinājuma grozījumu dēļ ir nepieciešams mainīt punktu un iedaļu numerāciju. Tāpēc atsauces uz IIIa papildinājumu konvencijas I papildinājumā būtu jāpieskaņo jaunajai numerācijai. |
| --- | --- |

(6)

konvencijas IIIa papildinājuma grozījumu dēļ ir nepieciešams mainīt punktu un iedaļu numerāciju. Tāpēc atsauces uz IIIa papildinājumu konvencijas I papildinājumā būtu jāpieskaņo jaunajai numerācijai.

| (7) | konvencijas IV papildinājumā ir izklāstīti noteikumi par savstarpējo palīdzību prasījumu piedziņā. Minētie noteikumi ir svarīgi, jo tie aizsargā kopīgā tranzīta valstu, Savienības un dalībvalstu finanšu intereses. Minētie noteikumi būtu jāpārskata, lai tos pieskaņotu attiecīgajiem Savienības noteikumiem, |
| --- | --- |

(7)

konvencijas IV papildinājumā ir izklāstīti noteikumi par savstarpējo palīdzību prasījumu piedziņā. Minētie noteikumi ir svarīgi, jo tie aizsargā kopīgā tranzīta valstu, Savienības un dalībvalstu finanšu intereses. Minētie noteikumi būtu jāpārskata, lai tos pieskaņotu attiecīgajiem Savienības noteikumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem kādā no nākamajām ES un KTV Apvienotās komitejas sanāksmēm vai rakstiskajā procedūrā ES un KTV Apvienotajā komitejā, pamatā ir ES un KTV Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam (7).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2022. gada 24. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  
  OV L 226, 13.8.1987., 2. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 87/415/EEK (1987. gada 15. jūnijs) par konvencijas noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Austrijas Republiku, Somijas Republiku, Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Zviedrijas Karalisti un Šveices Konfederāciju par kopēju tranzīta procedūru (OV L 226, 13.8.1987., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/2446 (2015. gada 28. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

4

(5)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/234 (2020. gada 7. decembris), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 attiecībā uz kopējām datu prasībām un Deleģēto regulu (ES) 2016/341 attiecībā uz kodiem, kuri jāizmanto noteiktās veidlapās (OV L 63, 23.2.2021., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/235 (2021. gada 8. februāris), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447 groza attiecībā uz kopējo datu prasību formātiem un kodiem, konkrētiem uzraudzības noteikumiem un kompetento muitas iestādi muitas procedūras piemērošanai precēm (OV L 63, 23.2.2021., 386. lpp.).

6

(7)  Skatīt dokumentu ST 7680/22 ADD 1 http://register.consilium.europa.eu.

7

---

| 2.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/64

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/864

(2022. gada 24. maijs),

ar ko groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem attiecībā uz Lietuvos bankas ārējiem revidentiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Protokolu Nr. 4 par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 27. panta 27.1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2022. gada 29. marta Ieteikumu Eiropas Savienības Padomei par Lietuvos bankas ārējiem revidentiem (ECB/2022/15) (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru naudas vienība ir euro, valstu centrālo banku pārskati ir jārevidē neatkarīgiem ārējiem revidentiem, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru naudas vienība ir euro, valstu centrālo banku pārskati ir jārevidē neatkarīgiem ārējiem revidentiem, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

| (2) | Lietuvos bankas pašreizējo ārējo revidentu Ernst & Young Baltic UAB pilnvaras beidzās pēc 2021. finanšu gada revīzijas. Tādēļ ir jāieceļ ārējie revidenti laikposmam no 2022. finanšu gada. |
| --- | --- |

(2)

Lietuvos bankas pašreizējo ārējo revidentu Ernst & Young Baltic UAB pilnvaras beidzās pēc 2021. finanšu gada revīzijas. Tādēļ ir jāieceļ ārējie revidenti laikposmam no 2022. finanšu gada.

| (3) | Lietuvos bankas par saviem ārējiem revidentiem 2022.–2024. finanšu gadam ir izvēlējusies UAB ROSK Consulting. |
| --- | --- |

(3)

Lietuvos bankas par saviem ārējiem revidentiem 2022.–2024. finanšu gadam ir izvēlējusies UAB ROSK Consulting.

| (4) | ECB Padome ir ieteikusi par Lietuvos bankas ārējiem revidentiem 2022.–2024. finanšu gadam iecelt UAB ROSK Consulting. |
| --- | --- |

(4)

ECB Padome ir ieteikusi par Lietuvos bankas ārējiem revidentiem 2022.–2024. finanšu gadam iecelt UAB ROSK Consulting.

| (5) | Pēc ECB Padomes ieteikuma Padomes Lēmums 1999/70/EK (2) būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(5)

Pēc ECB Padomes ieteikuma Padomes Lēmums 1999/70/EK (2) būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 1999/70/EK 1. panta 19. punktu aizstāj ar šādu:

“19.   Ar šo par Lietuvos bankas ārējiem revidentiem 2022.–2024. finanšu gadam apstiprina UAB ROSK Consulting.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Eiropas Centrālajai bankai.

Briselē, 2022. gada 24. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  
  OV C 153, 7.4.2022., 7. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 1999/70/EK (1999. gada 25. janvāris) par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem (OV L 22, 29.1.1999., 69. lpp.).

2

---

| 2.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/66

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/865

(2022. gada 24. maijs),

ar ko Čehijas Republikai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2006/112/EK 287. panta 7) punkts Čehijas Republikai (Čehija) atļauj atbrīvot no pievienotās vērtības nodokļa (PVN) tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 35 000 EUR ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā tās pievienošanās dienā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2006/112/EK 287. panta 7) punkts Čehijas Republikai (Čehija) atļauj atbrīvot no pievienotās vērtības nodokļa (PVN) tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 35 000 EUR ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā tās pievienošanās dienā.

| (2) | Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2021. gada 23. novembrī, Čehija lūdza atļauju ieviest īpašu pasākumu, ar ko atkāpjas no Direktīvas 2006/112/EK 287. panta 7) punkta, un tādējādi atbrīvot no PVN nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 85 000 EUR ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā tās pievienošanās dienā (“īpašais pasākums”). Īpašais pasākums būtu piemērojams līdz 2024. gada 31. decembrim – datumam, līdz kuram dalībvalstīm jātransponē Padomes Direktīva (ES) 2020/285 (2). No minētās direktīvas izriet, ka no 2025. gada 1. janvāra dalībvalstīm būs atļauts atbrīvot no PVN to nodokļa maksātāju veikto preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, kuru gada apgrozījums konkrētā dalībvalstī nepārsniedz 85 000 EUR vai līdzvērtīgu summu attiecīgās valsts valūtā. |
| --- | --- |

(2)

Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2021. gada 23. novembrī, Čehija lūdza atļauju ieviest īpašu pasākumu, ar ko atkāpjas no Direktīvas 2006/112/EK 287. panta 7) punkta, un tādējādi atbrīvot no PVN nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 85 000 EUR ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā tās pievienošanās dienā (“īpašais pasākums”). Īpašais pasākums būtu piemērojams līdz 2024. gada 31. decembrim – datumam, līdz kuram dalībvalstīm jātransponē Padomes Direktīva (ES) 2020/285 (2). No minētās direktīvas izriet, ka no 2025. gada 1. janvāra dalībvalstīm būs atļauts atbrīvot no PVN to nodokļa maksātāju veikto preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, kuru gada apgrozījums konkrētā dalībvalstī nepārsniedz 85 000 EUR vai līdzvērtīgu summu attiecīgās valsts valūtā.

| (3) | Ievērojot Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu, Komisija 2021. gada 16. decembra vēstulē Čehijas pieprasījumu nosūtīja pārējām dalībvalstīm. Komisija 2021. gada 20. decembra vēstulē paziņoja Čehijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama pieprasījuma izvērtēšanai. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu, Komisija 2021. gada 16. decembra vēstulē Čehijas pieprasījumu nosūtīja pārējām dalībvalstīm. Komisija 2021. gada 20. decembra vēstulē paziņoja Čehijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama pieprasījuma izvērtēšanai.

| (4) | Īpašais pasākums ir saskaņā ar Direktīvu (ES) 2020/285, kuras mērķis ir samazināt saistību izpildes slogu mazajiem uzņēmumiem un novērst konkurences kropļojumus iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(4)

Īpašais pasākums ir saskaņā ar Direktīvu (ES) 2020/285, kuras mērķis ir samazināt saistību izpildes slogu mazajiem uzņēmumiem un novērst konkurences kropļojumus iekšējā tirgū.

| (5) | Nodokļa maksātājiem īpašais pasākums arī turpmāk būs fakultatīvs, jo viņi joprojām varēs izvēlēties parasto PVN režīmu saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 290. pantu. |
| --- | --- |

(5)

Nodokļa maksātājiem īpašais pasākums arī turpmāk būs fakultatīvs, jo viņi joprojām varēs izvēlēties parasto PVN režīmu saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 290. pantu.

| (6) | Saskaņā ar Čehijas sniegto informāciju īpašajam pasākumam būs tikai maznozīmīga ietekme uz kopējo nodokļu ieņēmumu summu, ko Čehija iekasē galapatēriņa posmā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Čehijas sniegto informāciju īpašajam pasākumam būs tikai maznozīmīga ietekme uz kopējo nodokļu ieņēmumu summu, ko Čehija iekasē galapatēriņa posmā.

| (7) | Pēc tam, kad būs stājusies spēkā Padomes Regula (ES, Euratom) 2021/769 (3), Čehijai nebūs jāveic kompensācijas aprēķini attiecībā uz PVN pašu resursu pārskatu par 2022. finanšu gadu un turpmākajiem gadiem. |
| --- | --- |

(7)

Pēc tam, kad būs stājusies spēkā Padomes Regula (ES, Euratom) 2021/769 (3), Čehijai nebūs jāveic kompensācijas aprēķini attiecībā uz PVN pašu resursu pārskatu par 2022. finanšu gadu un turpmākajiem gadiem.

| (8) | Ņemot vērā to, ka Čehija sagaida, ka īpašā pasākuma rezultātā samazināsies PVN pienākumi un tādējādi samazināsies administratīvais slogs un atbilstības nodrošināšanas izmaksas gan mazajiem uzņēmumiem, gan nodokļu iestādēm, un ņemot vērā to, ka netiks būtiski ietekmēti kopējie gūtie PVN ieņēmumi, būtu jāatļauj Čehijai ieviest īpašo pasākumu. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā to, ka Čehija sagaida, ka īpašā pasākuma rezultātā samazināsies PVN pienākumi un tādējādi samazināsies administratīvais slogs un atbilstības nodrošināšanas izmaksas gan mazajiem uzņēmumiem, gan nodokļu iestādēm, un ņemot vērā to, ka netiks būtiski ietekmēti kopējie gūtie PVN ieņēmumi, būtu jāatļauj Čehijai ieviest īpašo pasākumu.

| (9) | Īpašā pasākuma piemērošanai vajadzētu būt ierobežotai laikā. Termiņam vajadzētu būt pietiekami ilgam, lai Komisija varētu novērtēt robežvērtības efektivitāti un piemērotību. Turklāt saskaņā ar Direktīvas (ES) 2020/285 3. panta 1. punktu dalībvalstīm līdz 2024. gada 31. decembrim ir jāpieņem un jāpublicē normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu prasības minētās direktīvas 1. pantā, ar kuru groza Direktīvu 2006/112/EK un paredz vienkāršākus PVN noteikumus mazajiem uzņēmumiem, un tām minētie noteikumi jāpiemēro no 2025. gada 1. janvāra. Tāpēc ir lietderīgi atļaut Čehijai piemērot īpašo pasākumu līdz 2024. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

(9)

Īpašā pasākuma piemērošanai vajadzētu būt ierobežotai laikā. Termiņam vajadzētu būt pietiekami ilgam, lai Komisija varētu novērtēt robežvērtības efektivitāti un piemērotību. Turklāt saskaņā ar Direktīvas (ES) 2020/285 3. panta 1. punktu dalībvalstīm līdz 2024. gada 31. decembrim ir jāpieņem un jāpublicē normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu prasības minētās direktīvas 1. pantā, ar kuru groza Direktīvu 2006/112/EK un paredz vienkāršākus PVN noteikumus mazajiem uzņēmumiem, un tām minētie noteikumi jāpiemēro no 2025. gada 1. janvāra. Tāpēc ir lietderīgi atļaut Čehijai piemērot īpašo pasākumu līdz 2024. gada 31. decembrim,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 287. panta 7) punkta, Čehijai ir atļauts atbrīvot no PVN tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 85 000 EUR ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā tās pievienošanās dienā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

To piemēro līdz 2024. gada 31. decembrim.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Čehijas Republikai.

Briselē, 2022. gada 24. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  
  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Direktīva (ES) 2020/285 (2020. gada 18. februāris), ar ko Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu groza attiecībā uz īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem un Regulu (ES) Nr. 904/2010 groza attiecībā uz administratīvu sadarbību un informācijas apmaiņu nolūkā uzraudzīt mazajiem uzņēmumiem paredzētā īpašā režīma pareizu piemērošanu (OV L 62, 2.3.2020., 13. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2021/769 (2021. gada 30. aprīlis), ar ko groza Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (OV L 165, 11.5.2021., 9. lpp.).

3

---

| 2.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/68

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/866

(2022. gada 25. maijs)

par neatrisinātajiem iebildumiem, kas saistīti ar biocīda “Primer PIP” atļaujas piešķiršanas nosacījumiem, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012

(izziņots ar dokumentu Nr. C(2022) 3318)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 36. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums Lanxess Deutschland GmbH (“pieteikuma iesniedzējs”) 2016. gada 11. martā Francijas iestādēm iesniedza pieteikumu uz biocīda “Primer PIP” (“biocīds”) vienlaicīgu savstarpēju atzīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 34. pantu. Biocīds ir 8. produkta veida koksnes konservants, ko paredzēts izmantot profilaktiskai apstrādei pret koksni krāsojošām sēnēm, koksni bojājošām bazīdijsēnēm un kokgraužu dzimtas vabolēm (kāpuriem). Biocīdu lieto koksnes manuālai iemērkšanai, automatizētai iemērkšanai vai automatizētai apsmidzināšanai, un tas satur aktīvās vielas propikonazolu, IPBC un permetrīnu. Par pieteikuma izvērtēšanu atbildīgā atsauces dalībvalsts, kas minēta Regulas (ES) Nr. 528/2012 34. panta 1. punktā, ir Vācija. |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums Lanxess Deutschland GmbH (“pieteikuma iesniedzējs”) 2016. gada 11. martā Francijas iestādēm iesniedza pieteikumu uz biocīda “Primer PIP” (“biocīds”) vienlaicīgu savstarpēju atzīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 34. pantu. Biocīds ir 8. produkta veida koksnes konservants, ko paredzēts izmantot profilaktiskai apstrādei pret koksni krāsojošām sēnēm, koksni bojājošām bazīdijsēnēm un kokgraužu dzimtas vabolēm (kāpuriem). Biocīdu lieto koksnes manuālai iemērkšanai, automatizētai iemērkšanai vai automatizētai apsmidzināšanai, un tas satur aktīvās vielas propikonazolu, IPBC un permetrīnu. Par pieteikuma izvērtēšanu atbildīgā atsauces dalībvalsts, kas minēta Regulas (ES) Nr. 528/2012 34. panta 1. punktā, ir Vācija.

| (2) | Ievērojot Regulas (ES) Nr. 528/2012 35. panta 2. punktu, Francija 2020. gada 9. martā izskatīšanai koordinācijas grupā nodeva iebildumus, norādot, ka Vācijas noteiktie atļaujas nosacījumi nenodrošina biocīda atbilstību minētās regulas 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā noteiktajai prasībai. Francija uzskata, ka, lai garantētu drošu apiešanos ar biocīdu, veicot manuālu iemērkšanu un automatizētu apsmidzināšanu, ir jāvalkā individuālie aizsardzības līdzekļi, proti, ķīmiski izturīgi aizsargcimdi, kuri atbilst Eiropas standarta EN 374 prasībām (atļaujas turētājam produkta aprakstā ir jānorāda cimdu materiāls), un vismaz 6. tipa aizsargtērps atbilstoši Eiropas standartam EN 13034, savukārt, veicot automatizētu iemērkšanu, ir jāvalkā individuālie aizsardzības līdzekļi – ķīmiski izturīgi aizsargcimdi, kuri atbilst Eiropas standarta EN 374 prasībām (atļaujas turētājam produkta aprakstā ir jānorāda cimdu materiāls), bet, veicot svaigi apstrādātas koksnes turpmāko manuālo apstrādi, ir jāvalkā ķīmiski izturīgi aizsargcimdi, kuri atbilst Eiropas standarta EN 374 prasībām. Francija uzskata, ka tehnisku un organizatorisku pasākumu piemērošana saskaņā ar Padomes Direktīvu 98/24/EK (2) ar iespējamo nolūku aizstāt individuālos aizsardzības līdzekļus nenodrošina pietiekamu aizsardzību, ja minētie pasākumi biocīda novērtēšanā nav precizēti un izvērtēti. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Regulas (ES) Nr. 528/2012 35. panta 2. punktu, Francija 2020. gada 9. martā izskatīšanai koordinācijas grupā nodeva iebildumus, norādot, ka Vācijas noteiktie atļaujas nosacījumi nenodrošina biocīda atbilstību minētās regulas 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā noteiktajai prasībai. Francija uzskata, ka, lai garantētu drošu apiešanos ar biocīdu, veicot manuālu iemērkšanu un automatizētu apsmidzināšanu, ir jāvalkā individuālie aizsardzības līdzekļi, proti, ķīmiski izturīgi aizsargcimdi, kuri atbilst Eiropas standarta EN 374 prasībām (atļaujas turētājam produkta aprakstā ir jānorāda cimdu materiāls), un vismaz 6. tipa aizsargtērps atbilstoši Eiropas standartam EN 13034, savukārt, veicot automatizētu iemērkšanu, ir jāvalkā individuālie aizsardzības līdzekļi – ķīmiski izturīgi aizsargcimdi, kuri atbilst Eiropas standarta EN 374 prasībām (atļaujas turētājam produkta aprakstā ir jānorāda cimdu materiāls), bet, veicot svaigi apstrādātas koksnes turpmāko manuālo apstrādi, ir jāvalkā ķīmiski izturīgi aizsargcimdi, kuri atbilst Eiropas standarta EN 374 prasībām. Francija uzskata, ka tehnisku un organizatorisku pasākumu piemērošana saskaņā ar Padomes Direktīvu 98/24/EK (2) ar iespējamo nolūku aizstāt individuālos aizsardzības līdzekļus nenodrošina pietiekamu aizsardzību, ja minētie pasākumi biocīda novērtēšanā nav precizēti un izvērtēti.

| (3) | Vācija uzskata, ka Direktīva 98/24/EK nosaka dažādu riska mazināšanas pasākumu prioritāro secību darba ņēmēju aizsardzībai un par prioritāti biocīda lietošanas procesā izvirza tehnisko un organizatorisko pasākumu piemērošanu, nevis individuālo aizsardzības līdzekļu lietošanu. Vācija uzskata, ka saskaņā ar minēto direktīvu darba devējam ir jāizlemj, kādi tehniski un organizatoriski pasākumi piemērojami, un, tā kā pastāv plašs šādu pasākumu klāsts, biocīda produkta atļaujā aprakstīt un izvērtēt pasākumus nav iespējams. |
| --- | --- |

(3)

Vācija uzskata, ka Direktīva 98/24/EK nosaka dažādu riska mazināšanas pasākumu prioritāro secību darba ņēmēju aizsardzībai un par prioritāti biocīda lietošanas procesā izvirza tehnisko un organizatorisko pasākumu piemērošanu, nevis individuālo aizsardzības līdzekļu lietošanu. Vācija uzskata, ka saskaņā ar minēto direktīvu darba devējam ir jāizlemj, kādi tehniski un organizatoriski pasākumi piemērojami, un, tā kā pastāv plašs šādu pasākumu klāsts, biocīda produkta atļaujā aprakstīt un izvērtēt pasākumus nav iespējams.

| (4) | Koordinācijas grupa vienošanos nepanāca, tāpēc 2020. gada 28. oktobrī Vācija uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 36. panta 1. punkta pamata neatrisinātos iebildumus nodeva izskatīšanai Komisijā. Vācija Komisijai iesniedza detalizētu izklāstu par jautājumiem, kuros dalībvalstis nebija spējušas panākt vienošanos, kā arī domstarpību iemeslus. Šis izklāsts tika pārsūtīts arī attiecīgajām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

(4)

Koordinācijas grupa vienošanos nepanāca, tāpēc 2020. gada 28. oktobrī Vācija uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 36. panta 1. punkta pamata neatrisinātos iebildumus nodeva izskatīšanai Komisijā. Vācija Komisijai iesniedza detalizētu izklāstu par jautājumiem, kuros dalībvalstis nebija spējušas panākt vienošanos, kā arī domstarpību iemeslus. Šis izklāsts tika pārsūtīts arī attiecīgajām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam.

| (5) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 2. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktā paredzēts, ka minētā regula neskar Padomes Direktīvu 89/391/EEK (3) un Direktīvu 98/24/EK. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 2. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktā paredzēts, ka minētā regula neskar Padomes Direktīvu 89/391/EEK (3) un Direktīvu 98/24/EK.

| (6) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā kā viens no atļaujas piešķiršanas kritērijiem norādīts, ka ne pašam biocīdam, ne arī tā atliekvielām nav nepieņemamas ietekmes uz cilvēka veselību. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā kā viens no atļaujas piešķiršanas kritērijiem norādīts, ka ne pašam biocīdam, ne arī tā atliekvielām nav nepieņemamas ietekmes uz cilvēka veselību.

| (7) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 VI pielikuma 9. punktā noteikts, ka, tās pašas regulas 19. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto biocīdu dokumentācijas novērtēšanai piemērojot minētajā pielikumā noteiktos vienotos principus kopā ar pārējiem 19. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, kompetentajām iestādēm vai Komisijai jāpieņem lēmums par to, vai biocīdu var atļaut. Šāda atļauja var ietvert biocīda lietošanas ierobežojumus vai citus nosacījumus. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 VI pielikuma 9. punktā noteikts, ka, tās pašas regulas 19. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto biocīdu dokumentācijas novērtēšanai piemērojot minētajā pielikumā noteiktos vienotos principus kopā ar pārējiem 19. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, kompetentajām iestādēm vai Komisijai jāpieņem lēmums par to, vai biocīdu var atļaut. Šāda atļauja var ietvert biocīda lietošanas ierobežojumus vai citus nosacījumus.

| (8) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 VI pielikuma 18. punkta d) apakšpunktā noteikts, ka produkta riska novērtējumā jānosaka pasākumi, kas vajadzīgi, lai aizsargātu cilvēkus, dzīvniekus un vidi gan biocīda parastās lietošanas laikā, gan reāli iespējamā situācijā ar sliktāko iznākumu. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 VI pielikuma 18. punkta d) apakšpunktā noteikts, ka produkta riska novērtējumā jānosaka pasākumi, kas vajadzīgi, lai aizsargātu cilvēkus, dzīvniekus un vidi gan biocīda parastās lietošanas laikā, gan reāli iespējamā situācijā ar sliktāko iznākumu.

| (9) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 VI pielikuma 56. punkta 2. apakšpunktā norādīts, ka, vērtējot atbilstību minētās regulas 19. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, viens no secinājumiem, kas jāizdara iestādei, kura veic novērtēšanu, ir, ka biocīds var atbilst kritērijiem, ievērojot īpašus nosacījumus/ierobežojumus. |
| --- | --- |

(9)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 VI pielikuma 56. punkta 2. apakšpunktā norādīts, ka, vērtējot atbilstību minētās regulas 19. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, viens no secinājumiem, kas jāizdara iestādei, kura veic novērtēšanu, ir, ka biocīds var atbilst kritērijiem, ievērojot īpašus nosacījumus/ierobežojumus.

| (10) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 VI pielikuma 62. punktā noteikts, ka iestādei, kas veic novērtēšanu, vajadzības gadījumā jāsecina, ka 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā noteikto kritēriju var izpildīt, tikai piemērojot preventīvos un aizsardzības pasākumus, tostarp darba procesa projektus, inženiertehniskās kontroles, piemērota aprīkojuma un materiālu izmantošanu, kolektīvās aizsardzības pasākumu piemērošanu un – tur, kur iedarbību nevar novērst ar citiem līdzekļiem, – individuālās aizsardzības pasākumu piemērošanu, tostarp tādu individuālās aizsardzības līdzekļu nēsāšanu kā respiratori, gāzmaskas, kombinezons, cimdi un aizsargbrilles, lai samazinātu iedarbību uz profesionāliem operatoriem. |
| --- | --- |

(10)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 VI pielikuma 62. punktā noteikts, ka iestādei, kas veic novērtēšanu, vajadzības gadījumā jāsecina, ka 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā noteikto kritēriju var izpildīt, tikai piemērojot preventīvos un aizsardzības pasākumus, tostarp darba procesa projektus, inženiertehniskās kontroles, piemērota aprīkojuma un materiālu izmantošanu, kolektīvās aizsardzības pasākumu piemērošanu un – tur, kur iedarbību nevar novērst ar citiem līdzekļiem, – individuālās aizsardzības pasākumu piemērošanu, tostarp tādu individuālās aizsardzības līdzekļu nēsāšanu kā respiratori, gāzmaskas, kombinezons, cimdi un aizsargbrilles, lai samazinātu iedarbību uz profesionāliem operatoriem.

| (11) | Tomēr Regulas (ES) Nr. 528/2012 VI pielikuma 62. punktā nav noteikts, ka novērtējums, kas ļauj secināt, ka minētās regulas 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā noteikto kritēriju var izpildīt, tikai piemērojot profilakses un aizsardzības pasākumus, ir jāveic saskaņā ar Direktīvu 98/24/EK. Tajā arī nav skaidri noteikts, ka minētā direktīva nebūtu piemērojama. Tādējādi no šiem noteikumiem nebūtu secināms, ka Direktīva 98/24/EK nav piemērojama. Turklāt attiecīgie saskaņā ar Direktīvu 98/24/EK uzliktie pienākumi attiecas uz darba devējiem, nevis uz dalībvalstu iestādēm. |
| --- | --- |

(11)

Tomēr Regulas (ES) Nr. 528/2012 VI pielikuma 62. punktā nav noteikts, ka novērtējums, kas ļauj secināt, ka minētās regulas 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā noteikto kritēriju var izpildīt, tikai piemērojot profilakses un aizsardzības pasākumus, ir jāveic saskaņā ar Direktīvu 98/24/EK. Tajā arī nav skaidri noteikts, ka minētā direktīva nebūtu piemērojama. Tādējādi no šiem noteikumiem nebūtu secināms, ka Direktīva 98/24/EK nav piemērojama. Turklāt attiecīgie saskaņā ar Direktīvu 98/24/EK uzliktie pienākumi attiecas uz darba devējiem, nevis uz dalībvalstu iestādēm.

| (12) | Direktīvas 98/24/EK 4. pantā noteikts, ka, lai novērtētu jebkādu risku darba ņēmēju drošībai un veselībai, ko rada ķimikāliju klātbūtne, darba devējiem vajadzīgā papildu informācija jāiegūst no piegādātāja vai citiem iespējami pieejamiem avotiem un ka attiecīgā gadījumā minētajai informācijai jāietver īpašs novērtējums par risku lietotājam, kas noteikts, pamatojoties uz Savienības tiesību aktiem par ķimikālijām. |
| --- | --- |

(12)

Direktīvas 98/24/EK 4. pantā noteikts, ka, lai novērtētu jebkādu risku darba ņēmēju drošībai un veselībai, ko rada ķimikāliju klātbūtne, darba devējiem vajadzīgā papildu informācija jāiegūst no piegādātāja vai citiem iespējami pieejamiem avotiem un ka attiecīgā gadījumā minētajai informācijai jāietver īpašs novērtējums par risku lietotājam, kas noteikts, pamatojoties uz Savienības tiesību aktiem par ķimikālijām.

| (13) | Direktīvas 98/24/EK 6. pantā ir noteikta prioritāte pasākumiem, kas darba devējam jāveic, lai aizsargātu darba ņēmējus pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā. Prioritāte jāpiešķir bīstamās vielas aizstāšanai, bet, ja tas nav iespējams, ar aizsardzības un profilakses pasākumiem līdz minimumam jāsamazina risks, ko bīstama ķimikālija rada darba ņēmēju drošībai un veselībai darbā. Ja nav iespējams novērst kaitīgās vielas iedarbību ar citiem līdzekļiem, darba ņēmēju aizsardzība ir jānodrošina, piemērojot individuālus aizsardzības pasākumus, tostarp individuālos aizsardzības līdzekļus. |
| --- | --- |

(13)

Direktīvas 98/24/EK 6. pantā ir noteikta prioritāte pasākumiem, kas darba devējam jāveic, lai aizsargātu darba ņēmējus pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā. Prioritāte jāpiešķir bīstamās vielas aizstāšanai, bet, ja tas nav iespējams, ar aizsardzības un profilakses pasākumiem līdz minimumam jāsamazina risks, ko bīstama ķimikālija rada darba ņēmēju drošībai un veselībai darbā. Ja nav iespējams novērst kaitīgās vielas iedarbību ar citiem līdzekļiem, darba ņēmēju aizsardzība ir jānodrošina, piemērojot individuālus aizsardzības pasākumus, tostarp individuālos aizsardzības līdzekļus.

| (14) | Ņemot vērā biocīda lietošanas metodes un pieejamo informāciju no iestādes, kas veic novērtēšanu, ne biocīda atļaujas pieteikumā, ne minētā pieteikuma novērtēšanas laikā šādi tehniski vai organizatoriski pasākumi nav konstatēti. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā biocīda lietošanas metodes un pieejamo informāciju no iestādes, kas veic novērtēšanu, ne biocīda atļaujas pieteikumā, ne minētā pieteikuma novērtēšanas laikā šādi tehniski vai organizatoriski pasākumi nav konstatēti.

| (15) | Tāpēc Komisija uzskata, ka biocīds atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā noteiktajam kritērijam, ja atļaujā un biocīda marķējumā attiecībā uz tā lietošanu ir iekļauts šāds nosacījums: “Veicot manuālu iemērkšanu un automatizētu apsmidzināšanu, ir jāvalkā ķīmiski izturīgi aizsargcimdi, kuri atbilst Eiropas standarta EN 374 prasībām (atļaujas turētājam produkta aprakstā ir jānorāda cimdu materiāls) un vismaz 6. tipa aizsargtērps atbilstoši Eiropas standartam EN 13034; veicot automatizētu iemērkšanu, ir jāvalkā ķīmiski izturīgi aizsargcimdi, kuri atbilst Eiropas standarta EN 374 prasībām (atļaujas turētājam produkta aprakstā ir jānorāda cimdu materiāls); veicot svaigi apstrādātas koksnes turpmāko manuālo apstrādi, ir jāvalkā ķīmiski izturīgi aizsargcimdi, kuri atbilst Eiropas standarta EN 374 prasībām (atļaujas turētājam produkta aprakstā ir jānorāda cimdu materiāls). Tas neskar to, kā darba devēji piemēro Padomes Direktīvu 98/24/EK un citus Savienības tiesību aktus darba drošības un veselības aizsardzības jomā.” |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc Komisija uzskata, ka biocīds atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā noteiktajam kritērijam, ja atļaujā un biocīda marķējumā attiecībā uz tā lietošanu ir iekļauts šāds nosacījums: “Veicot manuālu iemērkšanu un automatizētu apsmidzināšanu, ir jāvalkā ķīmiski izturīgi aizsargcimdi, kuri atbilst Eiropas standarta EN 374 prasībām (atļaujas turētājam produkta aprakstā ir jānorāda cimdu materiāls) un vismaz 6. tipa aizsargtērps atbilstoši Eiropas standartam EN 13034; veicot automatizētu iemērkšanu, ir jāvalkā ķīmiski izturīgi aizsargcimdi, kuri atbilst Eiropas standarta EN 374 prasībām (atļaujas turētājam produkta aprakstā ir jānorāda cimdu materiāls); veicot svaigi apstrādātas koksnes turpmāko manuālo apstrādi, ir jāvalkā ķīmiski izturīgi aizsargcimdi, kuri atbilst Eiropas standarta EN 374 prasībām (atļaujas turētājam produkta aprakstā ir jānorāda cimdu materiāls). Tas neskar to, kā darba devēji piemēro Padomes Direktīvu 98/24/EK un citus Savienības tiesību aktus darba drošības un veselības aizsardzības jomā.”

| (16) | Tomēr, ja atļaujas pieteikuma iesniedzējs konstatē iedarbīgus tehniskus vai organizatoriskus pasākumus un atļaujas izsniedzēja iestāde piekrīt, ka šādi pasākumi nodrošina līdzvērtīgu vai iedarbīgāku eksponētības samazinājumu, vai ja pati atļaujas izsniedzēja iestāde konstatē pasākumus, kas nodrošina līdzvērtīgu vai iedarbīgāku eksponētības samazinājumu, ar minētajiem pasākumiem būtu jāaizstāj individuālo aizsardzības līdzekļu lietošana un tie būtu jānorāda biocīda atļaujā un marķējumā. |
| --- | --- |

(16)

Tomēr, ja atļaujas pieteikuma iesniedzējs konstatē iedarbīgus tehniskus vai organizatoriskus pasākumus un atļaujas izsniedzēja iestāde piekrīt, ka šādi pasākumi nodrošina līdzvērtīgu vai iedarbīgāku eksponētības samazinājumu, vai ja pati atļaujas izsniedzēja iestāde konstatē pasākumus, kas nodrošina līdzvērtīgu vai iedarbīgāku eksponētības samazinājumu, ar minētajiem pasākumiem būtu jāaizstāj individuālo aizsardzības līdzekļu lietošana un tie būtu jānorāda biocīda atļaujā un marķējumā.

| (17) | Komisija 2021. gada 15. februārī pieteikuma iesniedzējam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 36. panta 2. punktu deva iespēju sniegt rakstiskus komentārus. Pieteikuma iesniedzējs komentārus nesniedza. |
| --- | --- |

(17)

Komisija 2021. gada 15. februārī pieteikuma iesniedzējam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 36. panta 2. punktu deva iespēju sniegt rakstiskus komentārus. Pieteikuma iesniedzējs komentārus nesniedza.

| (18) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(18)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Biocīds, kas Biocīdu reģistrā identificēts ar lietas numuru BC-XP022475-16, atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā noteiktajam nosacījumam, ja biocīda atļaujā un marķējumā attiecībā uz tā lietošanu ir iekļauts šāds nosacījums: “Veicot manuālu iemērkšanu un automatizētu apsmidzināšanu, ir jāvalkā ķīmiski izturīgi aizsargcimdi, kuri atbilst Eiropas standarta EN 374 prasībām (atļaujas turētājam produkta aprakstā ir jānorāda cimdu materiāls) un vismaz 6. tipa aizsargtērps atbilstoši Eiropas standartam EN 13034; veicot automatizētu iemērkšanu, ir jāvalkā ķīmiski izturīgi aizsargcimdi, kuri atbilst Eiropas standarta EN 374 prasībām (atļaujas turētājam produkta aprakstā ir jānorāda cimdu materiāls); veicot svaigi apstrādātas koksnes turpmāko manuālo apstrādi, ir jāvalkā ķīmiski izturīgi aizsargcimdi, kuri atbilst Eiropas standarta EN 374 prasībām (atļaujas turētājam produkta aprakstā ir jānorāda cimdu materiāls). Tas neskar to, kā darba devēji piemēro Padomes Direktīvu 98/24/EK un citus Savienības tiesību aktus darba drošības un veselības aizsardzības jomā.”

Tomēr, ja atļaujas pieteikuma iesniedzējs konstatē tehniskus vai organizatoriskus pasākumus un atļaujas izsniedzēja iestāde piekrīt, ka šādi pasākumi nodrošina līdzvērtīgu vai iedarbīgāku eksponētības samazinājumu salīdzinājumā ar samazinājumu, ko panāk, valkājot pirmajā daļā minētos aizsardzības līdzekļus, vai ja pati atļaujas izsniedzēja iestāde konstatē šādus pasākumus, kuri nodrošina līdzvērtīgu vai iedarbīgāku eksponētības samazinājumu salīdzinājumā ar samazinājumu, ko panāk, valkājot pirmajā daļa minētos aizsardzības līdzekļus, ar minētajiem pasākumiem būtu jāaizstāj individuālo aizsardzības līdzekļu lietošana un tie būtu jānorāda biocīda atļaujā un marķējumā. Tādā gadījumā nepiemēro pirmajā daļā noteikto pienākumu iekļaut nosacījumu par biocīda lietošanu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2022. gada 25. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Direktīva 98/24/EK (1998. gada 7. aprīlis) par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (četrpadsmitā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.).

2

(3)  Padomes Direktīva 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.).

3

---

IETEIKUMI

| 2.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/72

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2022/867

(2022. gada 1. jūnijs)

par naftas drošības rezervju nodošanu apritē, ko dalībvalstis veic sakarā ar iebrukumu Ukrainā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīvas 2009/119/EK (1) mērķis ir Savienībā nodrošināt augstu naftapgādes drošības līmeni, izmantojot uzticamus un caurredzamus mehānismus, kuru pamatā ir dalībvalstu solidaritāte. Konkrētāk, tajā paredzēti noteikumi un procedūras, kas jāpiemēro ārkārtas situācijās. 2022. gada 1. martā un 1. aprīlīIEA valde pieņēma lēmumu par koordinētiem naftas ārkārtas rezervju izmantošanas plāniem, kas paredz nodot apritē attiecīgi 60 un 120 miljonus barelu naftas (2). |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīvas 2009/119/EK (1) mērķis ir Savienībā nodrošināt augstu naftapgādes drošības līmeni, izmantojot uzticamus un caurredzamus mehānismus, kuru pamatā ir dalībvalstu solidaritāte. Konkrētāk, tajā paredzēti noteikumi un procedūras, kas jāpiemēro ārkārtas situācijās. 2022. gada 1. martā un 1. aprīlīIEA valde pieņēma lēmumu par koordinētiem naftas ārkārtas rezervju izmantošanas plāniem, kas paredz nodot apritē attiecīgi 60 un 120 miljonus barelu naftas (2).

| (2) | Komisija un dalībvalstis IEA kolektīvās rīcības iespēju, paredzamos ieguvumus un ietekmi apsprieda četrās Naftas jautājumu koordinācijas grupas sanāksmēs (22. un 25. februārī un 2. un 31. martā). 2022. gada 4. marta un 5. aprīļa vēstulēs, kas adresētas Naftas jautājumu koordinācijas grupai, Komisijas dienesti dalībvalstīm atgādināja par attiecīgajiem noteikumiem un pienākumiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisija un dalībvalstis IEA kolektīvās rīcības iespēju, paredzamos ieguvumus un ietekmi apsprieda četrās Naftas jautājumu koordinācijas grupas sanāksmēs (22. un 25. februārī un 2. un 31. martā). 2022. gada 4. marta un 5. aprīļa vēstulēs, kas adresētas Naftas jautājumu koordinācijas grupai, Komisijas dienesti dalībvalstīm atgādināja par attiecīgajiem noteikumiem un pienākumiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

| (3) | Astoņpadsmit dalībvalstis (to vidū divas dalībvalstis, kas nav IEA locekles) piedalījās IEA kolektīvajā rīcībā un apņēmās rezerves brīvprātīgi atbrīvot tādā apmērā, kas atbilst aptuveni 40 miljoniem barelu jēlnaftas ekvivalenta. |
| --- | --- |

(3)

Astoņpadsmit dalībvalstis (to vidū divas dalībvalstis, kas nav IEA locekles) piedalījās IEA kolektīvajā rīcībā un apņēmās rezerves brīvprātīgi atbrīvot tādā apmērā, kas atbilst aptuveni 40 miljoniem barelu jēlnaftas ekvivalenta.

| (4) | Pašlaik Savienībā glabāto naftas drošības rezervju apjoms ir vismazākais kopš 2013. gada. Saskaņā ar Direktīvas 2009/119/EK 3. pantu tas atspoguļo to, ka jēlnaftas un naftas produktu neto imports 2020. gadā bija neparasti zems tāpēc, ka sakarā ar sanitārajiem pasākumiem Covid-19 pandēmijas apkarošanai (pārvietošanās ierobežojumi un mazāka mobilitāte) saruka patēriņš. Paredzams, ka jēlnaftas un naftas produktu apjoms, kas būs vajadzīgs, lai izpildītu jauno ikgadējo krājumu uzturēšanas pienākumu, kas uz 12 mēnešu periodu piemērojams no 2022. gada 1. jūlija, dažās dalībvalstīs pieaugs par apmēru, kas var sasniegt 30 %. |
| --- | --- |

(4)

Pašlaik Savienībā glabāto naftas drošības rezervju apjoms ir vismazākais kopš 2013. gada. Saskaņā ar Direktīvas 2009/119/EK 3. pantu tas atspoguļo to, ka jēlnaftas un naftas produktu neto imports 2020. gadā bija neparasti zems tāpēc, ka sakarā ar sanitārajiem pasākumiem Covid-19 pandēmijas apkarošanai (pārvietošanās ierobežojumi un mazāka mobilitāte) saruka patēriņš. Paredzams, ka jēlnaftas un naftas produktu apjoms, kas būs vajadzīgs, lai izpildītu jauno ikgadējo krājumu uzturēšanas pienākumu, kas uz 12 mēnešu periodu piemērojams no 2022. gada 1. jūlija, dažās dalībvalstīs pieaugs par apmēru, kas var sasniegt 30 %.

| (5) | Ņemot vērā pašreizējo neskaidrību par to, kā risināsies karš Ukrainā, ir ārkārtīgi svarīgi pēc iespējas ierobežot pieprasījumu pēc jēlnaftas un naftas produktiem un izvairīties no papildu noslodzes radīšanas naftas tirgū. Tāpēc nav vēlams, lai dalībvalstis naftas drošības rezerves, kas tiek nodotas apritē vai tiks nodotas apritē saskaņā ar Direktīvas 2009/119/EK 20. pantu, īstermiņā atjaunotu, ja vien nepastāv energoapgādes drošības risks. Tomēr ir pāragri noteikt konkrētu termiņu apritē nodoto rezervju atjaunošanai. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā pašreizējo neskaidrību par to, kā risināsies karš Ukrainā, ir ārkārtīgi svarīgi pēc iespējas ierobežot pieprasījumu pēc jēlnaftas un naftas produktiem un izvairīties no papildu noslodzes radīšanas naftas tirgū. Tāpēc nav vēlams, lai dalībvalstis naftas drošības rezerves, kas tiek nodotas apritē vai tiks nodotas apritē saskaņā ar Direktīvas 2009/119/EK 20. pantu, īstermiņā atjaunotu, ja vien nepastāv energoapgādes drošības risks. Tomēr ir pāragri noteikt konkrētu termiņu apritē nodoto rezervju atjaunošanai.

| (6) | Dalībvalstīm būtu jāizvairās no papildu jēlnaftas un naftas produktu iegādes ar mērķi sagatavoties gaidāmajam jaunajam ikgadējam krājumu uzturēšanas pienākumam no 2022. gada jūlija, jo tas noteikti palielinātu pašreizējo pieprasījumu pēc šīm precēm. Atsaucoties uz Direktīvas 2009/119/EK 20. panta 6. punktu, Komisija izskatīs termiņu, kādā dalībvalstīm ir savas rezerves jāatjauno līdz nepieciešamajam minimumam, ņemot vērā pašreizējās krīzes attīstību. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstīm būtu jāizvairās no papildu jēlnaftas un naftas produktu iegādes ar mērķi sagatavoties gaidāmajam jaunajam ikgadējam krājumu uzturēšanas pienākumam no 2022. gada jūlija, jo tas noteikti palielinātu pašreizējo pieprasījumu pēc šīm precēm. Atsaucoties uz Direktīvas 2009/119/EK 20. panta 6. punktu, Komisija izskatīs termiņu, kādā dalībvalstīm ir savas rezerves jāatjauno līdz nepieciešamajam minimumam, ņemot vērā pašreizējās krīzes attīstību.

| (7) | Komisija par šo ieteikumu 2021. gada 14. marta sanāksmē, kurā piedalījās IEA sekretariāta pārstāvji, apspriedās ar Naftas jautājumu koordinācijas grupu, |
| --- | --- |

(7)

Komisija par šo ieteikumu 2021. gada 14. marta sanāksmē, kurā piedalījās IEA sekretariāta pārstāvji, apspriedās ar Naftas jautājumu koordinācijas grupu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Dalībvalstīm savas naftas drošības rezerves līdz Direktīvā 2009/119/EK noteiktajam minimālajam līmenim nebūtu jāatjauno pirms 2022. gada 1. novembra, ciktāl tas neapdraud to apgādes drošību. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apspriežoties ar Naftas jautājumu koordinācijas grupu un koordinējoties ar Starptautisko Enerģētikas aģentūru, Komisija šo ieteikumu izskatīs, lai noteiktu datumu krājumu uzturēšanas pienākuma piemērošanai, ņemot vērā pašreizējās krīzes attīstību. |
| --- | --- |

2.

Briselē, 2022. gada 1. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Kadri SIMSON

---

(1)  Padomes Direktīva 2009/119/EK (2009. gada 14. septembris), ar ko dalībvalstīm uzliek pienākumu uzturēt jēlnaftas un/vai naftas produktu obligātas rezerves (OV L 265, 9.10.2009., 9. lpp.).

1

(2)  277. un 279. valdes ārkārtas sēde.

2

---

Labojumi

| 2.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 151/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 151/74

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 167, 2012. gada 27. jūnijs
  )

35. lappusē 58. panta 2. punktā:

tekstu:

“2.Apstrādātu izstrādājumu laiž tirgū tikai tad, ja visas aktīvās vielas, kas ir to biocīdu sastāvā, kuri izmantoti izstrādājuma apstrādei vai ir tā sastāvā, ir ietvertas atbilstīgi 9. panta 2. punktam izstrādātajā sarakstā saistībā ar attiecīgo produkta veidu un izmantošanu vai I pielikumā un atbilst attiecīgajā pielikumā minētajiem noteikumiem vai ierobežojumiem.”

lasīt šādi:

“2.Apstrādātu izstrādājumu laiž tirgū tikai tad, ja visas aktīvās vielas, kas ir to biocīdu sastāvā, kuri izmantoti izstrādājuma apstrādei vai ir tā sastāvā, ir ietvertas atbilstīgi 9. panta 2. punktam izstrādātajā sarakstā saistībā ar attiecīgo produkta veidu un izmantošanu vai I pielikumā un atbilst tajos minētajiem noteikumiem vai ierobežojumiem.”

---