# Euroopan unionin L 161/2022

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 161 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 65. vuosikerta16. kesäkuu 2022 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 161

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

65. vuosikerta16. kesäkuu 2022

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/926, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/927, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2022, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 28 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/928, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteiden V ja XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Kanadaa, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Yhdysvaltoja koskevista kohdista niiden kolmansien maiden luetteloissa, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua (
  1
  ) | 67 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/926, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/927, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2022, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

28

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/928, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteiden V ja XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Kanadaa, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Yhdysvaltoja koskevista kohdista niiden kolmansien maiden luetteloissa, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua (
  1
  )

1

67

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 292/21/KOL, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta antamalla uudet suuntaviivat valtiontuelle riskirahoitussijoitusten edistämiseksi [2022/929] | 81 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 292/21/KOL, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta antamalla uudet suuntaviivat valtiontuelle riskirahoitussijoitusten edistämiseksi [2022/929]

81

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2019/1009, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, EU-lannoitevalmisteiden asettamista saataville markkinoilla koskevien sääntöjen vahvistamisesta ja asetusten (EY) N:o 1069/2009 ja (EY) N:o 1107/2009 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 2003/2003 kumoamisesta ( EUVL L 170, 25.6.2019 ) | 121 |
| | * | Oikaisu neuvoston täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2022/658, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2022, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta ( EUVL L 120, 21.4.2022 ) | 122 |
| | * | Oikaisu komission täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2016/1659, annettu 13. syyskuuta 2016, perinteisissä kasvirohdosvalmisteissa käytettäviä kasviperäisiä aineita, kasvirohdostuotteita ja niiden yhdistelmiä koskevan luettelon laatimisesta tehdyn päätöksen 2008/911/EY muuttamisesta ( EUVL L 247, 15.9.2016 ) | 123 |

Oikaisuja

*

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2019/1009, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, EU-lannoitevalmisteiden asettamista saataville markkinoilla koskevien sääntöjen vahvistamisesta ja asetusten (EY) N:o 1069/2009 ja (EY) N:o 1107/2009 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 2003/2003 kumoamisesta ( EUVL L 170, 25.6.2019 )

( EUVL L 170, 25.6.2019 )

121

*

Oikaisu neuvoston täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2022/658, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2022, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta ( EUVL L 120, 21.4.2022 )

( EUVL L 120, 21.4.2022 )

122

*

Oikaisu komission täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2016/1659, annettu 13. syyskuuta 2016, perinteisissä kasvirohdosvalmisteissa käytettäviä kasviperäisiä aineita, kasvirohdostuotteita ja niiden yhdistelmiä koskevan luettelon laatimisesta tehdyn päätöksen 2008/911/EY muuttamisesta ( EUVL L 247, 15.9.2016 )

( EUVL L 247, 15.9.2016 )

123

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 161/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/926,

annettu 15 päivänä kesäkuuta 2022,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti asetuksella (EU) 2016/388 (2), jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, joka koski Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuontia, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneeseen tutkimukseen viitataan jäljempänä ilmaisulla ’alkuperäinen tutkimus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti asetuksella (EU) 2016/388 (2), jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, joka koski Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuontia, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneeseen tutkimukseen viitataan jäljempänä ilmaisulla ’alkuperäinen tutkimus’.

2

| (2) | Käyttöönotettu polkumyyntitulli oli Electrosteel Castings Ltd:n osalta 0 prosenttia ja Jindal Saw Limitedin ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta 14,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(2)

Käyttöönotettu polkumyyntitulli oli Electrosteel Castings Ltd:n osalta 0 prosenttia ja Jindal Saw Limitedin ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta 14,1 prosenttia.

| (3) | Komissio otti myös käyttöön samaa tuotetta koskevan lopullisen tasoitustullin asetuksella (EU) 2016/387 (3). Käyttöönotettu tasoitustulli oli Jindal Saw Limitedin osalta 8,7 prosenttia ja Electrosteel Castings Ltd:n ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta 9 prosenttia. |
| --- | --- |

(3)

Komissio otti myös käyttöön samaa tuotetta koskevan lopullisen tasoitustullin asetuksella (EU) 2016/387 (3). Käyttöönotettu tasoitustulli oli Jindal Saw Limitedin osalta 8,7 prosenttia ja Electrosteel Castings Ltd:n ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta 9 prosenttia.

3

| (4) | Unionin yleisen tuomioistuimen asioissa T-300/16 ja T-301/16 (4) antamien tuomioiden jälkeen komissio korjasi virheet, jotka unionin yleinen tuomioistuin oli havainnut laskiessaan Jindal Saw Limitedin polkumyynti- ja tasoitustullia. Asetuksilla (EU) 2020/526 (5) ja (EU) 2020/527 (6) komissio otti Jindal Saw Limitedin osalta uudelleen käyttöön lopullisen polkumyyntitullin (3 %) ja lopullisen tasoitustullin (6 %). |
| --- | --- |

(4)

Unionin yleisen tuomioistuimen asioissa T-300/16 ja T-301/16 (4) antamien tuomioiden jälkeen komissio korjasi virheet, jotka unionin yleinen tuomioistuin oli havainnut laskiessaan Jindal Saw Limitedin polkumyynti- ja tasoitustullia. Asetuksilla (EU) 2020/526 (5) ja (EU) 2020/527 (6) komissio otti Jindal Saw Limitedin osalta uudelleen käyttöön lopullisen polkumyyntitullin (3 %) ja lopullisen tasoitustullin (6 %).

4

5

6

| (5) | Tällä hetkellä voimassa olevat polkumyyntitullit ovat Electrosteel Castings Ltd:n osalta 0 prosenttia, Jindal Saw Limitedin osalta 3 prosenttia ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta 14,1 prosenttia. Tällä hetkellä voimassa olevat tasoitustullit ovat 6 prosenttia Jindal Saw Limitedin osalta ja 9 prosenttia Electrosteel Castings Ltd:n ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta. |
| --- | --- |

(5)

Tällä hetkellä voimassa olevat polkumyyntitullit ovat Electrosteel Castings Ltd:n osalta 0 prosenttia, Jindal Saw Limitedin osalta 3 prosenttia ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta 14,1 prosenttia. Tällä hetkellä voimassa olevat tasoitustullit ovat 6 prosenttia Jindal Saw Limitedin osalta ja 9 prosenttia Electrosteel Castings Ltd:n ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta.

1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (6) | Julkaistuaan ilmoituksen toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (7) komissio vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön. |
| --- | --- |

(6)

Julkaistuaan ilmoituksen toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (7) komissio vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.

7

| (7) | Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön esittivät 21 päivänä joulukuuta 2020 Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH ja Saint-Gobain PAM España SA, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden osuus pallografiittiraudasta valmistettujen putkien unionin kokonaistuotannosta on yli 50 prosenttia. Tarkastelupyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(7)

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön esittivät 21 päivänä joulukuuta 2020 Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH ja Saint-Gobain PAM España SA, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden osuus pallografiittiraudasta valmistettujen putkien unionin kokonaistuotannosta on yli 50 prosenttia. Tarkastelupyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

1.3   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (8) | Kun komissio oli todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se pani 17 päivänä maaliskuuta 2021 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella vireille Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien pallografiittirautaputkien tuontia unioniin koskevan tarkastelun. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (8), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(8)

Kun komissio oli todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se pani 17 päivänä maaliskuuta 2021 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella vireille Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien pallografiittirautaputkien tuontia unioniin koskevan tarkastelun. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (8), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

8

| (9) | Samana päivänä komissio pani myös vireille saman tuotteen tuontiin sovellettavien tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun (9). |
| --- | --- |

(9)

Samana päivänä komissio pani myös vireille saman tuotteen tuontiin sovellettavien tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun (9).

9

1.4   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (10) | Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattaa 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2017 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(10)

Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattaa 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2017 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.5   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (11) | Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta nimenomaisesti unionin tuottajille, tiedossa oleville Intian tuottajille ja Intian viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

(11)

Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta nimenomaisesti unionin tuottajille, tiedossa oleville Intian tuottajille ja Intian viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

| (12) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Yksikään asianomainen osapuoli ei pyytänyt kuulemista. |
| --- | --- |

(12)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Yksikään asianomainen osapuoli ei pyytänyt kuulemista.

a)   
  Otanta

Otanta

| (13) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(13)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

Unionin tuottajia koskeva otanta

Unionin tuottajia koskeva otanta

| (14) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otokseen kolme unionin tuottajaa. Nämä unionin tuottajat kuuluvat samaan yritysryhmään. Komissio valitsi otoksen samankaltaisen tuotteen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (eli 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana) unionissa toteutuneen tuotanto- ja myyntimäärän perusteella. Lopulliseen otokseen kuuluvien unionin tuottajien osuus unionin arvioidusta kokonaistuotannosta oli [70–85] prosenttia ja niiden osuus samankaltaisen tuotteen arvioidusta kokonaismyyntimäärästä unionissa [70–85] prosenttia, ja otos oli myös maantieteellisesti kattava. |
| --- | --- |

(14)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otokseen kolme unionin tuottajaa. Nämä unionin tuottajat kuuluvat samaan yritysryhmään. Komissio valitsi otoksen samankaltaisen tuotteen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (eli 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana) unionissa toteutuneen tuotanto- ja myyntimäärän perusteella. Lopulliseen otokseen kuuluvien unionin tuottajien osuus unionin arvioidusta kokonaistuotannosta oli [70–85] prosenttia ja niiden osuus samankaltaisen tuotteen arvioidusta kokonaismyyntimäärästä unionissa [70–85] prosenttia, ja otos oli myös maantieteellisesti kattava.

| (15) | Komissio kehotti asianomaisia osapuolia perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta muttei saanut mitään huomautuksia. Näin ollen alustava otos vahvistettiin, ja sen katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(15)

Komissio kehotti asianomaisia osapuolia perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta muttei saanut mitään huomautuksia. Näin ollen alustava otos vahvistettiin, ja sen katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa.

Tuojia koskeva otanta

Tuojia koskeva otanta

| (16) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Otanta ei kuitenkaan ollut tarpeen, koska etuyhteydettömiä tuojia ei ilmoittautunut. |
| --- | --- |

(16)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Otanta ei kuitenkaan ollut tarpeen, koska etuyhteydettömiä tuojia ei ilmoittautunut.

Intian tuottajia koskeva otanta

Intian tuottajia koskeva otanta

| (17) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Intiassa toimivia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Intian viranomaisia nimeämään muita mahdollisia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(17)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Intiassa toimivia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Intian viranomaisia nimeämään muita mahdollisia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (18) | Vain kolme tuottajaa vastasi otantaa koskevaan pyyntöön asetetussa määräajassa, joten komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(18)

Vain kolme tuottajaa vastasi otantaa koskevaan pyyntöön asetetussa määräajassa, joten komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

b)   
  Kyselylomakkeet

Kyselylomakkeet

| (19) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kolmen otokseen valitun unionin tuottajan ryhmälle sekä otantapyyntöön vastanneille kolmelle vientiä harjoittavalle tuottajalle. Lisäksi samat kyselylomakkeet asetettiin saataville verkossa (10) vireillepanopäivänä. |
| --- | --- |

(19)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kolmen otokseen valitun unionin tuottajan ryhmälle sekä otantapyyntöön vastanneille kolmelle vientiä harjoittavalle tuottajalle. Lisäksi samat kyselylomakkeet asetettiin saataville verkossa (10) vireillepanopäivänä.

10

| (20) | Komissio sai vastauksen kyselyihin otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta ja yhdeltä vientiä harjoittavista tuottajista, Tata Metaliks Limitediltä, jäljempänä ’TML’. Vaikka kaksi muutakin vientiä harjoittavaa tuottajaa vastasi otantaa koskevaan pyyntöön, ne eivät vastanneet kyselylomakkeeseen, eivätkä ne näin ollen toimineet yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(20)

Komissio sai vastauksen kyselyihin otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta ja yhdeltä vientiä harjoittavista tuottajista, Tata Metaliks Limitediltä, jäljempänä ’TML’. Vaikka kaksi muutakin vientiä harjoittavaa tuottajaa vastasi otantaa koskevaan pyyntöön, ne eivät vastanneet kyselylomakkeeseen, eivätkä ne näin ollen toimineet yhteistyössä tutkimuksessa.

c)   
  Tarkastukset

Tarkastukset

| (21) | Covid-19-pandemian puhkeamisen ja kolmansien maiden toteuttamien rajoitustoimenpiteiden vuoksi komissio ei voinut tehdä perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä vientiä harjoittavan tuottajan toimitiloissa. Sen sijaan komissio ristiintarkasti etätarkastuksena kaikki päätelmien tekemistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot covid-19-epidemian vaikutuksia polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin koskevan ilmoituksen (11) mukaisesti. Komissio suoritti seuraavan vientiä harjoittavan tuottajan osalta ristiintarkastuksen etätarkastuksena:






  — | Tata Metaliks Limited. |
| --- | --- | --- |

(21)

Covid-19-pandemian puhkeamisen ja kolmansien maiden toteuttamien rajoitustoimenpiteiden vuoksi komissio ei voinut tehdä perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä vientiä harjoittavan tuottajan toimitiloissa. Sen sijaan komissio ristiintarkasti etätarkastuksena kaikki päätelmien tekemistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot covid-19-epidemian vaikutuksia polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin koskevan ilmoituksen (11) mukaisesti. Komissio suoritti seuraavan vientiä harjoittavan tuottajan osalta ristiintarkastuksen etätarkastuksena:

11

—

Tata Metaliks Limited.

| (22) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki tiedot, joita tutkimuksessa katsottiin tarvittavan. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien unionin tuottajien ja niihin etuyhteydessä olevan, Italiassa toimivan myyntiä harjoittavan yrityksen toimitiloihin:






  — | Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Ranska, |
| --- | --- | --- |

(22)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki tiedot, joita tutkimuksessa katsottiin tarvittavan. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien unionin tuottajien ja niihin etuyhteydessä olevan, Italiassa toimivan myyntiä harjoittavan yrityksen toimitiloihin:

—

Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Ranska,

| — | Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Saksa, |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Saksa,

| — | Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Italia. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Italia.

1.6   Myöhempi menettely

Myöhempi menettely

| (23) | Komissio ilmoitti 18 päivänä maaliskuuta 2022 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää polkumyyntitullit voimassa. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa tästä ilmoituksesta. |
| --- | --- |

(23)

Komissio ilmoitti 18 päivänä maaliskuuta 2022 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää polkumyyntitullit voimassa. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa tästä ilmoituksesta.

| (24) | Vain Tata Metaliks Limited toimitti huomautuksia määräajassa. Komissio tarkasteli näitä huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. Yksikään osapuoli ei pyytänyt kuulemista. |
| --- | --- |

(24)

Vain Tata Metaliks Limited toimitti huomautuksia määräajassa. Komissio tarkasteli näitä huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. Yksikään osapuoli ei pyytänyt kuulemista.

1.7   Vireillepanoa koskevat huomautukset

Vireillepanoa koskevat huomautukset

| (25) | Yksi käyttäjä, Hydro Mat Benelux, sekä yksi vientiä harjoittava tuottaja, Tata Metaliks Limited, esittivät huomautuksia vireillepanosta. |
| --- | --- |

(25)

Yksi käyttäjä, Hydro Mat Benelux, sekä yksi vientiä harjoittava tuottaja, Tata Metaliks Limited, esittivät huomautuksia vireillepanosta.

| (26) | Komissio pani merkille, että Tata Metaliks Limited toimitti vireillepanoa koskevat huomautuksensa 17 päivänä helmikuuta 2022, yli yhdeksän kuukautta niiden toimittamisen määräajan umpeutumisen jälkeen (vireillepanoilmoituksen 5.2 kohdassa määräajaksi annettiin 37 päivää ilmoituksen julkaisemisesta). Sen vuoksi komissio ei ottanut näitä huomautuksia huomioon. |
| --- | --- |

(26)

Komissio pani merkille, että Tata Metaliks Limited toimitti vireillepanoa koskevat huomautuksensa 17 päivänä helmikuuta 2022, yli yhdeksän kuukautta niiden toimittamisen määräajan umpeutumisen jälkeen (vireillepanoilmoituksen 5.2 kohdassa määräajaksi annettiin 37 päivää ilmoituksen julkaisemisesta). Sen vuoksi komissio ei ottanut näitä huomautuksia huomioon.

| (27) | Komissio totesi, että vaikka Hydro Mat Benelux toimitti huomautuksia vireillepanosta, se ei toiminut täysin yhteistyössä tutkimuksessa. Yritys ei nimittäin täyttänyt käyttäjille esitettyä kyselylomaketta, jota olisi voitu käyttää joidenkin jäljempänä lueteltujen väitteiden ristiintarkastamiseksi, esimerkiksi vientiä harjoittavien tuottajien myyntihintojen tai julkisiin hankintoihin liittyvien asiakirjojen tarkastamiseksi. |
| --- | --- |

(27)

Komissio totesi, että vaikka Hydro Mat Benelux toimitti huomautuksia vireillepanosta, se ei toiminut täysin yhteistyössä tutkimuksessa. Yritys ei nimittäin täyttänyt käyttäjille esitettyä kyselylomaketta, jota olisi voitu käyttää joidenkin jäljempänä lueteltujen väitteiden ristiintarkastamiseksi, esimerkiksi vientiä harjoittavien tuottajien myyntihintojen tai julkisiin hankintoihin liittyvien asiakirjojen tarkastamiseksi.

| (28) | Hydro Mat Benelux väitti ensinnäkin, että menettely olisi päätettävä, koska pyyntöä ei ollut esitetty toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevassa ilmoituksessa (12) mainittua voimassaolon päättymispäivämäärää edeltävien kolmen kuukauden aikana. |
| --- | --- |

(28)

Hydro Mat Benelux väitti ensinnäkin, että menettely olisi päätettävä, koska pyyntöä ei ollut esitetty toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevassa ilmoituksessa (12) mainittua voimassaolon päättymispäivämäärää edeltävien kolmen kuukauden aikana.

12

| (29) | Komissio selvensi, että vireillepanoilmoituksessa mainittu huomautusten toimittamisen määräaika ei ollut sama kuin pyynnön esittämispäivämäärä. Kuten käy ilmi tarkastelupyynnön avoimesta versiosta, joka on ollut kaikkien asianomaisten osapuolten saatavilla ei-luottamuksellisessa asiakirja-aineistossa 17 päivästä maaliskuuta 2021 lähtien, pyyntö toimitettiin asianmukaisesti 18 päivänä joulukuuta 2020 eli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa säädetyssä määräajassa. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(29)

Komissio selvensi, että vireillepanoilmoituksessa mainittu huomautusten toimittamisen määräaika ei ollut sama kuin pyynnön esittämispäivämäärä. Kuten käy ilmi tarkastelupyynnön avoimesta versiosta, joka on ollut kaikkien asianomaisten osapuolten saatavilla ei-luottamuksellisessa asiakirja-aineistossa 17 päivästä maaliskuuta 2021 lähtien, pyyntö toimitettiin asianmukaisesti 18 päivänä joulukuuta 2020 eli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa säädetyssä määräajassa. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (30) | Toiseksi Hydro Mat Benelux väitti, että liian suuri osa pyynnössä esitetyistä tiedoista on määritetty luottamuksellisiksi. Esimerkkinä mainittiin erityisesti, että unionin tuotannonala esitti kaikki taloudellista tulostaan koskevat indikaattorit indekseinä. Osapuoli viittasi täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2020/1336 (13), jossa komissio esitti yhden ainoan unionin tuottajan mikrotaloudelliset tiedot. |
| --- | --- |

(30)

Toiseksi Hydro Mat Benelux väitti, että liian suuri osa pyynnössä esitetyistä tiedoista on määritetty luottamuksellisiksi. Esimerkkinä mainittiin erityisesti, että unionin tuotannonala esitti kaikki taloudellista tulostaan koskevat indikaattorit indekseinä. Osapuoli viittasi täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2020/1336 (13), jossa komissio esitti yhden ainoan unionin tuottajan mikrotaloudelliset tiedot.

13

| (31) | Komissio totesi, että täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1336 kaikki mikroindikaattorit (myyntihinnat ja -määrät, yksikkökohtaiset tuotantokustannukset, työvoimakustannukset, loppuvarastot, kannattavuus jne.) esitettiin vaihteluväleinä tai indekseinä. |
| --- | --- |

(31)

Komissio totesi, että täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1336 kaikki mikroindikaattorit (myyntihinnat ja -määrät, yksikkökohtaiset tuotantokustannukset, työvoimakustannukset, loppuvarastot, kannattavuus jne.) esitettiin vaihteluväleinä tai indekseinä.

| (32) | Lisäksi komissio katsoi, että asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettu versio toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelupyynnöstä sisälsi kaiken olennaisen näytön ja ei-luottamukselliset yhteenvedot luottamuksellisiksi merkityistä tiedoista, jotta asianomaiset osapuolet voivat esittää merkityksellisiä huomautuksia ja käyttää puolustautumisoikeuttaan menettelyssä. |
| --- | --- |

(32)

Lisäksi komissio katsoi, että asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettu versio toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelupyynnöstä sisälsi kaiken olennaisen näytön ja ei-luottamukselliset yhteenvedot luottamuksellisiksi merkityistä tiedoista, jotta asianomaiset osapuolet voivat esittää merkityksellisiä huomautuksia ja käyttää puolustautumisoikeuttaan menettelyssä.

| (33) | Komissio myös muistutti tältä osin, että perusasetuksen 19 artiklassa sallitaan luottamuksellisten tietojen suojaaminen olosuhteissa, joissa tietojen ilmaisemisesta olisi merkittävää etua kilpailijalle tai sillä olisi merkittävä haitallinen vaikutus tiedon antajan tai sen kannalta, jolta tiedon antaja on saanut tiedon. Näin ollen nämä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(33)

Komissio myös muistutti tältä osin, että perusasetuksen 19 artiklassa sallitaan luottamuksellisten tietojen suojaaminen olosuhteissa, joissa tietojen ilmaisemisesta olisi merkittävää etua kilpailijalle tai sillä olisi merkittävä haitallinen vaikutus tiedon antajan tai sen kannalta, jolta tiedon antaja on saanut tiedon. Näin ollen nämä väitteet hylättiin.

| (34) | Kolmanneksi kyseinen osapuoli väitti, että vuoden 2020 alkupuoliskolla vallinnut tilanne ei vastannut tavanomaisia taloudellisia olosuhteita, ja katsoi, ettei kyseinen ajanjakso ollut edustava sen arvioimiseksi, millaisia seurauksia kyseessä olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymisellä olisi. Osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan vuoden 2020 alkupuoliskon negatiivinen tulos johtui covid-19-pandemian kielteisistä taloudellisista vaikutuksista, raaka-ainekustannusten noususta maailmanmarkkinoilla ja siitä, että tätä kustannusten nousua ei voitu siirtää toimitusketjun loppupäähän kuluttajien maksettavaksi. Lisäksi osapuoli väitti, että vuosina 2017–2019 tärkeimmät indikaattorit eivät osoittaneet unionin tuotannonalan olevan haavoittuvassa vaan pikemminkin hyvässä tilassa, erityisesti kun analysoidaan tuotantoa, tuotantokapasiteettia, varastoja, investointeja, myyntihintoja ja kannattavuutta. |
| --- | --- |

(34)

Kolmanneksi kyseinen osapuoli väitti, että vuoden 2020 alkupuoliskolla vallinnut tilanne ei vastannut tavanomaisia taloudellisia olosuhteita, ja katsoi, ettei kyseinen ajanjakso ollut edustava sen arvioimiseksi, millaisia seurauksia kyseessä olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymisellä olisi. Osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan vuoden 2020 alkupuoliskon negatiivinen tulos johtui covid-19-pandemian kielteisistä taloudellisista vaikutuksista, raaka-ainekustannusten noususta maailmanmarkkinoilla ja siitä, että tätä kustannusten nousua ei voitu siirtää toimitusketjun loppupäähän kuluttajien maksettavaksi. Lisäksi osapuoli väitti, että vuosina 2017–2019 tärkeimmät indikaattorit eivät osoittaneet unionin tuotannonalan olevan haavoittuvassa vaan pikemminkin hyvässä tilassa, erityisesti kun analysoidaan tuotantoa, tuotantokapasiteettia, varastoja, investointeja, myyntihintoja ja kannattavuutta.

| (35) | Komissio muistutti, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkastelupyyntöön on sisällyttävä riittävästi todisteita siitä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Tässä tapauksessa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitetty erillinen vahinkoanalyysi sisälsi näyttöä, joka viittaa intialaisen tuonnin merkittävään pääsyyn unionin markkinoille hinnoin, jotka alittavat huomattavasti unionin tuotannonalan hinnat ja viitehinnat. Näin ollen komissio katsoi, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö sisälsi riittävästi näyttöä vahingon jatkumisesta, ja hylkäsi väitteen. |
| --- | --- |

(35)

Komissio muistutti, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkastelupyyntöön on sisällyttävä riittävästi todisteita siitä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Tässä tapauksessa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitetty erillinen vahinkoanalyysi sisälsi näyttöä, joka viittaa intialaisen tuonnin merkittävään pääsyyn unionin markkinoille hinnoin, jotka alittavat huomattavasti unionin tuotannonalan hinnat ja viitehinnat. Näin ollen komissio katsoi, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö sisälsi riittävästi näyttöä vahingon jatkumisesta, ja hylkäsi väitteen.

| (36) | Neljänneksi osapuoli väitti ajanjaksoa 2017–2020 koskevan analyysinsa perusteella, että saatavilla olevat tuontitiedot eivät tukeneet väitettä vahingon toistumisen todennäköisyydestä. Se väitti lisäksi, että pyynnön esittäjien laskemat Intian vientihinnat sekä hinnan ja viitehinnan alittavuuden marginaalit eivät olleet luotettavia, koska vientihinnat perustuivat etuyhteydessä olevien osapuolten eli intialaisten tuottajien ja niihin etuyhteydessä olevien tytäryhtiöiden väliseen siirtohintaan. Lopuksi osapuoli väitti, että intialaiset tuottajat ovat lisänneet tuotantokapasiteettiaan vastatakseen Intian kasvavien kotimarkkinoiden kysyntään ja että tärkeimmät intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät olleet aikeissa kasvattaa tuotantokapasiteettiaan. |
| --- | --- |

(36)

Neljänneksi osapuoli väitti ajanjaksoa 2017–2020 koskevan analyysinsa perusteella, että saatavilla olevat tuontitiedot eivät tukeneet väitettä vahingon toistumisen todennäköisyydestä. Se väitti lisäksi, että pyynnön esittäjien laskemat Intian vientihinnat sekä hinnan ja viitehinnan alittavuuden marginaalit eivät olleet luotettavia, koska vientihinnat perustuivat etuyhteydessä olevien osapuolten eli intialaisten tuottajien ja niihin etuyhteydessä olevien tytäryhtiöiden väliseen siirtohintaan. Lopuksi osapuoli väitti, että intialaiset tuottajat ovat lisänneet tuotantokapasiteettiaan vastatakseen Intian kasvavien kotimarkkinoiden kysyntään ja että tärkeimmät intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät olleet aikeissa kasvattaa tuotantokapasiteettiaan.

| (37) | Komissio katsoi, että yksikään väitteistä ei osoittanut vääräksi päätelmää, jonka mukaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan tarkastelun vireillepanemiseksi oli riittävästi näyttöä. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö sisälsi riittävästi näyttöä siitä, että polkumyyntituonnilla oli merkittävä vahingollinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen. Pyynnön esittäjät toimittivat laskelmat, jotka osoittivat hintojen alittavuuden paitsi rajalla myös asiakkaiden tiloihin toimitettuna. Näiden laskelmien mukaan hintojen alittavuus oli peräti 14,9 prosenttia. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitetty erillinen vahinkoanalyysi osoittaa Intiasta tulevan tuonnin lisääntymisen unionin markkinoilla (sekä absoluuttisesti että suhteellisesti) hinnoilla, jotka alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Tällä vaikuttaa olleen merkittävä vahingollinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, mitä osoittavat esimerkiksi myynnin ja markkinaosuuden supistuminen sekä taloudellisten tulosten heikkeneminen. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(37)

Komissio katsoi, että yksikään väitteistä ei osoittanut vääräksi päätelmää, jonka mukaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan tarkastelun vireillepanemiseksi oli riittävästi näyttöä. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö sisälsi riittävästi näyttöä siitä, että polkumyyntituonnilla oli merkittävä vahingollinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen. Pyynnön esittäjät toimittivat laskelmat, jotka osoittivat hintojen alittavuuden paitsi rajalla myös asiakkaiden tiloihin toimitettuna. Näiden laskelmien mukaan hintojen alittavuus oli peräti 14,9 prosenttia. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitetty erillinen vahinkoanalyysi osoittaa Intiasta tulevan tuonnin lisääntymisen unionin markkinoilla (sekä absoluuttisesti että suhteellisesti) hinnoilla, jotka alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Tällä vaikuttaa olleen merkittävä vahingollinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, mitä osoittavat esimerkiksi myynnin ja markkinaosuuden supistuminen sekä taloudellisten tulosten heikkeneminen. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (38) | Osapuoli ei toimittanut mitään näyttöä todistaakseen väitteensä, jonka mukaan Intian tuotannon kasvu olisi tarkoitettu yksinomaan Intian markkinoille. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(38)

Osapuoli ei toimittanut mitään näyttöä todistaakseen väitteensä, jonka mukaan Intian tuotannon kasvu olisi tarkoitettu yksinomaan Intian markkinoille. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (39) | Viidenneksi osapuoli väitti, että yleisiä kilpailukykyyn liittyviä ongelmia ei saisi käyttää perusteena päätelmälle, jonka mukaan vahingon jatkuminen tai toistuminen on todennäköistä. Osapuoli mainitsi tässä yhteydessä useita seikkoja, kuten sen, että unionin kulutus supistui euroalueen finanssikriisin myötä julkisen talouden menoleikkausten seurauksena, millä oli kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan kilpailukykyyn, sekä muoviputkialan kilpailun, vaikeudet löytää työvoimaa, määräävän aseman säilyttämisen ja Kiinasta tulevan halvemman tuonnin aiheuttamat paineet tarjouskilpailumenettelyissä. |
| --- | --- |

(39)

Viidenneksi osapuoli väitti, että yleisiä kilpailukykyyn liittyviä ongelmia ei saisi käyttää perusteena päätelmälle, jonka mukaan vahingon jatkuminen tai toistuminen on todennäköistä. Osapuoli mainitsi tässä yhteydessä useita seikkoja, kuten sen, että unionin kulutus supistui euroalueen finanssikriisin myötä julkisen talouden menoleikkausten seurauksena, millä oli kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan kilpailukykyyn, sekä muoviputkialan kilpailun, vaikeudet löytää työvoimaa, määräävän aseman säilyttämisen ja Kiinasta tulevan halvemman tuonnin aiheuttamat paineet tarjouskilpailumenettelyissä.

| (40) | Edellä mainittua väitettä käsitellään jäljempänä johdanto-osan 155 kappaleessa. |
| --- | --- |

(40)

Edellä mainittua väitettä käsitellään jäljempänä johdanto-osan 155 kappaleessa.

| (41) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited esitti huomautuksissaan, että tarkastelupyynnössä esitetyt unionin tuotannonalaa ja tuontia koskevat tiedot kattoivat heinäkuusta 2019 kesäkuuhun 2020 ulottuvan ajanjakson. Vireillepanoilmoituksessa tarkastelua koskevaksi tutkimusajanjaksoksi määriteltiin kuitenkin tammikuusta 2020 joulukuuhun 2020 ulottuva ajanjakso. Yrityksen mielestä pyynnön esittäjien olisi pitänyt päivittää toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö vireillepanoilmoituksessa määritellyn tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson mukaisesti ja nämä tiedot olisi pitänyt asettaa osapuolten saataville. Koska komissio ei toimittanut osapuolille tällä tavoin päivitettyä tarkastelupyyntöä, yrityksen mukaan se rikkoi WTO:n polkumyyntisopimuksen 6.1.2. ja 6.4 artiklaa. |
| --- | --- |

(41)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited esitti huomautuksissaan, että tarkastelupyynnössä esitetyt unionin tuotannonalaa ja tuontia koskevat tiedot kattoivat heinäkuusta 2019 kesäkuuhun 2020 ulottuvan ajanjakson. Vireillepanoilmoituksessa tarkastelua koskevaksi tutkimusajanjaksoksi määriteltiin kuitenkin tammikuusta 2020 joulukuuhun 2020 ulottuva ajanjakso. Yrityksen mielestä pyynnön esittäjien olisi pitänyt päivittää toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö vireillepanoilmoituksessa määritellyn tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson mukaisesti ja nämä tiedot olisi pitänyt asettaa osapuolten saataville. Koska komissio ei toimittanut osapuolille tällä tavoin päivitettyä tarkastelupyyntöä, yrityksen mukaan se rikkoi WTO:n polkumyyntisopimuksen 6.1.2. ja 6.4 artiklaa.

| (42) | Ensinnäkin komission yleisenä käytäntönä on käyttää päätelmiensä perustana tuoreimpia saatavilla olevia tietoja. Tällaiset tiedot eivät välttämättä täsmää ajallisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä mainitun ajanjakson kanssa, koska ne eivät välttämättä olleet saatavilla tarkastelupyyntöä toimitettaessa. WTO:n polkumyyntisopimus ei sisällä määräyksiä, joiden mukaan komission olisi käytettävä päätelmiensä perustana toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä mainittua ajanjaksoa. Toiseksi kaikilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää tutkimuksessa huomautuksia päätelmistä ja todisteista, jotka liittyivät vireillepanoilmoituksessa määriteltyyn tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon. Näin ollen komissio katsoi, ettei se rikkonut mitään menettelyllisiä oikeuksia eikä WTO:n polkumyyntisopimusta, ja hylkäsi väitteen. |
| --- | --- |

(42)

Ensinnäkin komission yleisenä käytäntönä on käyttää päätelmiensä perustana tuoreimpia saatavilla olevia tietoja. Tällaiset tiedot eivät välttämättä täsmää ajallisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä mainitun ajanjakson kanssa, koska ne eivät välttämättä olleet saatavilla tarkastelupyyntöä toimitettaessa. WTO:n polkumyyntisopimus ei sisällä määräyksiä, joiden mukaan komission olisi käytettävä päätelmiensä perustana toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä mainittua ajanjaksoa. Toiseksi kaikilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää tutkimuksessa huomautuksia päätelmistä ja todisteista, jotka liittyivät vireillepanoilmoituksessa määriteltyyn tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon. Näin ollen komissio katsoi, ettei se rikkonut mitään menettelyllisiä oikeuksia eikä WTO:n polkumyyntisopimusta, ja hylkäsi väitteen.

| (43) | Tata Metaliks Limited mainitsi myös, että komissio hylkäsi sen esittämät vireillepanoa koskevat huomautukset, koska ne toimitettiin vireillepanoilmoituksessa asetetun määräajan umpeuduttua (ks. johdanto-osan 26 kappale). Yrityksen mielestä pyynnön esittäjien olisi pitänyt päivittää esittämänsä tiedot koskemaan vireillepanoilmoituksessa määriteltyä tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa ja määräaikaa sovellettaisiin vasta siitä lähtien, kun nämä päivitetyt tiedot on vastaanotettu. Tata Metaliks Limited väitti myös, että natural justice -oikeuden eli oikeudenmukaisen oikeusmenettelyn vakiintuneena periaatteena ja vakiintuneena oikeuskäytäntönä kaikilla lainkäyttöalueilla on, että lakiin liittyvistä seikoista voidaan esittää huomautuksia myös määräaikojen umpeuduttua. |
| --- | --- |

(43)

Tata Metaliks Limited mainitsi myös, että komissio hylkäsi sen esittämät vireillepanoa koskevat huomautukset, koska ne toimitettiin vireillepanoilmoituksessa asetetun määräajan umpeuduttua (ks. johdanto-osan 26 kappale). Yrityksen mielestä pyynnön esittäjien olisi pitänyt päivittää esittämänsä tiedot koskemaan vireillepanoilmoituksessa määriteltyä tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa ja määräaikaa sovellettaisiin vasta siitä lähtien, kun nämä päivitetyt tiedot on vastaanotettu. Tata Metaliks Limited väitti myös, että natural justice -oikeuden eli oikeudenmukaisen oikeusmenettelyn vakiintuneena periaatteena ja vakiintuneena oikeuskäytäntönä kaikilla lainkäyttöalueilla on, että lakiin liittyvistä seikoista voidaan esittää huomautuksia myös määräaikojen umpeuduttua.

| (44) | Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa selitetään, tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso vastaa viimeisintä ajanjaksoa, jolta tietoja oli saatavilla, eikä tämä ajanjakso välttämättä ole sama kuin tarkastelupyynnössä esitetyssä alustavassa arvioinnissa käytetty ajanjakso. Lisäksi vireillepanoilmoituksessa annettu määräaika perustuu nimenomaisesti ilmoituksen julkaisupäivään eikä mihinkään muuhun päivämäärän, kuten jonkin osapuolen esittämien tietojen toimittamispäivämäärään. Vireillepanoilmoituksessa esitetyn määräajan yhteydessä ei tehdä eroa lakiin ja tosiseikkoihin liittyvien kysymysten välillä, vaan sitä sovelletaan samalla tavalla kaikkiin kysymyksiin. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(44)

Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa selitetään, tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso vastaa viimeisintä ajanjaksoa, jolta tietoja oli saatavilla, eikä tämä ajanjakso välttämättä ole sama kuin tarkastelupyynnössä esitetyssä alustavassa arvioinnissa käytetty ajanjakso. Lisäksi vireillepanoilmoituksessa annettu määräaika perustuu nimenomaisesti ilmoituksen julkaisupäivään eikä mihinkään muuhun päivämäärän, kuten jonkin osapuolen esittämien tietojen toimittamispäivämäärään. Vireillepanoilmoituksessa esitetyn määräajan yhteydessä ei tehdä eroa lakiin ja tosiseikkoihin liittyvien kysymysten välillä, vaan sitä sovelletaan samalla tavalla kaikkiin kysymyksiin. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (45) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Intiasta peräisin olevat pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistetut putket, jäljempänä ’pallografiittirautaputket’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 (Taric-koodi 7303001010) ja ex 7303 00 90 (Taric-koodi 7303009010), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, lukuun ottamatta pallografiittirautaputkia, joissa ei ole sisä- ja ulkopinnoitetta, jäljempänä ’pinnoittamattomat putket’. |
| --- | --- |

(45)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Intiasta peräisin olevat pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistetut putket, jäljempänä ’pallografiittirautaputket’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 (Taric-koodi 7303001010) ja ex 7303 00 90 (Taric-koodi 7303009010), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, lukuun ottamatta pallografiittirautaputkia, joissa ei ole sisä- ja ulkopinnoitetta, jäljempänä ’pinnoittamattomat putket’.

| (46) | Pallografiittirautaputkia käytetään vesijohdoissa, viemäreissä ja maatalousmaan kastelussa. Veden kuljetus pallografiittirautaputkien läpi voidaan toteuttaa paineen tai yksinomaan painovoiman avulla. Putkien koko on 60–2 000 mm, ja ne ovat pituudeltaan joko 5,5 tai 6 tai 7 taikka 8 metriä. Niiden sisäpinta on yleensä vuorattu sementtilaastilla tai muilla materiaaleilla, ja niiden ulkopinnassa on sinkkipinnoitus, maalaus tai teippikääre. Pääasialliset loppukäyttäjät ovat julkisia yrityksiä. |
| --- | --- |

(46)

Pallografiittirautaputkia käytetään vesijohdoissa, viemäreissä ja maatalousmaan kastelussa. Veden kuljetus pallografiittirautaputkien läpi voidaan toteuttaa paineen tai yksinomaan painovoiman avulla. Putkien koko on 60–2 000 mm, ja ne ovat pituudeltaan joko 5,5 tai 6 tai 7 taikka 8 metriä. Niiden sisäpinta on yleensä vuorattu sementtilaastilla tai muilla materiaaleilla, ja niiden ulkopinnassa on sinkkipinnoitus, maalaus tai teippikääre. Pääasialliset loppukäyttäjät ovat julkisia yrityksiä.

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (47) | Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistui, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:






  — | tarkasteltavana oleva tuote, |
| --- | --- | --- |

(47)

Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistui, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:

—

tarkasteltavana oleva tuote,

| — | asianomaisen maan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote, sekä |
| --- | --- |

—

asianomaisen maan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote, sekä

| — | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (48) | Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(48)

Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (49) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan ja vireillepanoilmoituksessa todetun mukaisesti komissio tutki, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. Komissio tutki ensin, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (3.1 jakso), ja toiseksi, onko todennäköistä, että se jatkuisi tai toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta (3.2 jakso). |
| --- | --- |

(49)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan ja vireillepanoilmoituksessa todetun mukaisesti komissio tutki, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. Komissio tutki ensin, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (3.1 jakso), ja toiseksi, onko todennäköistä, että se jatkuisi tai toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta (3.2 jakso).

3.1   Polkumyynnin jatkuminen tutkimusajanjakson aikana

Polkumyynnin jatkuminen tutkimusajanjakson aikana

3.1.1   Tuonnin kehitys toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen

Tuonnin kehitys toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen

| (50) | Alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla (14) Intia vei unioniin (EU27-maihin) [80 000–100 000] tonnia (15) tarkasteltavana olevaa tuotetta. Sen jälkeen, kun lopulliset toimenpiteet otettiin käyttöön maaliskuussa 2016, vuotuinen tuonti väheni ja vaihteli 38 000:n ja 55 000 tonnin välillä vuosina 2016–2018. Vuonna 2019 tuonti Intiasta kasvoi jälleen [64 000–75 000] tonniin. |
| --- | --- |

(50)

Alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla (14) Intia vei unioniin (EU27-maihin) [80 000–100 000] tonnia (15) tarkasteltavana olevaa tuotetta. Sen jälkeen, kun lopulliset toimenpiteet otettiin käyttöön maaliskuussa 2016, vuotuinen tuonti väheni ja vaihteli 38 000:n ja 55 000 tonnin välillä vuosina 2016–2018. Vuonna 2019 tuonti Intiasta kasvoi jälleen [64 000–75 000] tonniin.

14

15

| (51) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti väheni [44 000–52 000] tonniin. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen vuonna 2021 tuonti kasvoi jälleen vuoden 2019 tasolle. |
| --- | --- |

(51)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti väheni [44 000–52 000] tonniin. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen vuonna 2021 tuonti kasvoi jälleen vuoden 2019 tasolle.

| (52) | Kaiken kaikkiaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävänä ja sen osuus unionin markkinoista oli noin [10–14] prosenttia. Alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli [15–20] prosenttia. |
| --- | --- |

(52)

Kaiken kaikkiaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävänä ja sen osuus unionin markkinoista oli noin [10–14] prosenttia. Alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli [15–20] prosenttia.

3.1.2   Intialaisten tuottajien toimiminen yhteistyössä ja päätelmien perusteet

Intialaisten tuottajien toimiminen yhteistyössä ja päätelmien perusteet

| (53) | Aluksi kolme intialaista tuottajaa ilmaisi halukkuutensa yhteistyöhön. Kaksi näistä yrityksistä/yritysryhmistä kuitenkin perui myöhemmin päätöksensä (ks. 1.5 jakso). Ainoa yhteistyössä toiminut yritys, Tata Metaliks Limited, myi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suurimman osan tuotannostaan kotimarkkinoilla. Sen ilmoitettu kokonaisvientimäärä unioniin oli vähäinen: [alle 1 prosentti] tarkasteltavana olevan tuotteen Intiasta unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärästä (16). Koska Tata Metaliks Limitedin unioniin viemä määrä oli hyvin pieni, komissio ei pitänyt kyseisen yrityksen vientiä luotettavana perustana sen määrittämiseksi, jatkuiko Intiasta unioniin tuleva polkumyyntituonti. |
| --- | --- |

(53)

Aluksi kolme intialaista tuottajaa ilmaisi halukkuutensa yhteistyöhön. Kaksi näistä yrityksistä/yritysryhmistä kuitenkin perui myöhemmin päätöksensä (ks. 1.5 jakso). Ainoa yhteistyössä toiminut yritys, Tata Metaliks Limited, myi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suurimman osan tuotannostaan kotimarkkinoilla. Sen ilmoitettu kokonaisvientimäärä unioniin oli vähäinen: [alle 1 prosentti] tarkasteltavana olevan tuotteen Intiasta unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärästä (16). Koska Tata Metaliks Limitedin unioniin viemä määrä oli hyvin pieni, komissio ei pitänyt kyseisen yrityksen vientiä luotettavana perustana sen määrittämiseksi, jatkuiko Intiasta unioniin tuleva polkumyyntituonti.

16

| (54) | Koska tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvienti pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suhteellisen suurena (ks. johdanto-osan 51 kappale), komissio teki päätelmänsä Intiasta unioniin tulevan polkumyyntituonnin jatkumisesta parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Näin ollen se käytti päätelmiensä perustana Eurostatin kirjaamia tuontitilastotietoja. |
| --- | --- |

(54)

Koska tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvienti pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suhteellisen suurena (ks. johdanto-osan 51 kappale), komissio teki päätelmänsä Intiasta unioniin tulevan polkumyyntituonnin jatkumisesta parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Näin ollen se käytti päätelmiensä perustana Eurostatin kirjaamia tuontitilastotietoja.

3.1.3   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (55) | Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin ainoan yhteistyössä toimineen tuottajan, Tata Metaliks Limitedin, toimittamat tiedot. Yritys myi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta kotimarkkinoilla. Tata Metaliks Limited kirjasi kotimaan hinnat kirjanpitojärjestelmäänsä juoksumetriä kohti. Polkumyyntitutkimusta varten se muunsi hinnat käyttäen muuntosuhdetta, jolla hinnat muunnettiin metrikohtaisista kilokohtaisiksi hinnoiksi. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tällä menetelmällä tuotteen todellinen paino määritettiin väärin eivätkä sen tuloksena saadut kilohinnat näin ollen ilmentäneet todellisia myyntihintoja. Sen vuoksi komissio päätti olla käyttämättä Tata Metaliks Limitedin toimittamia tietoja normaaliarvoa määrittäessään ja tukeutui sen sijaan käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(55)

Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin ainoan yhteistyössä toimineen tuottajan, Tata Metaliks Limitedin, toimittamat tiedot. Yritys myi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta kotimarkkinoilla. Tata Metaliks Limited kirjasi kotimaan hinnat kirjanpitojärjestelmäänsä juoksumetriä kohti. Polkumyyntitutkimusta varten se muunsi hinnat käyttäen muuntosuhdetta, jolla hinnat muunnettiin metrikohtaisista kilokohtaisiksi hinnoiksi. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tällä menetelmällä tuotteen todellinen paino määritettiin väärin eivätkä sen tuloksena saadut kilohinnat näin ollen ilmentäneet todellisia myyntihintoja. Sen vuoksi komissio päätti olla käyttämättä Tata Metaliks Limitedin toimittamia tietoja normaaliarvoa määrittäessään ja tukeutui sen sijaan käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

| (56) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, ettei menetelmä, jota se käytti mittayksikön muuntamiseksi pituuden yksiköstä painoyksikköön kotimarkkinamyynnin osalta, ollut virheellinen. Tämän perusteella se pyysi komissiota ottamaan sen toimittamat tiedot huomioon normaaliarvoa määritettäessä. |
| --- | --- |

(56)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, ettei menetelmä, jota se käytti mittayksikön muuntamiseksi pituuden yksiköstä painoyksikköön kotimarkkinamyynnin osalta, ollut virheellinen. Tämän perusteella se pyysi komissiota ottamaan sen toimittamat tiedot huomioon normaaliarvoa määritettäessä.

| (57) | Komissio totesi, että Tata Metaliks Limited ei tämän yleisluontoisen väitteen lisäksi perustellut toimittamiensa tietojen paikkansapitävyyttä tarkemmin. Komissio havaitsi etänä suoritetussa ristiintarkastuksessa (ks. edellä oleva johdanto-osan 21 kappale), että toisin kuin yritys väitti, myytyjen tuotteiden ilmoitetun ja todellisen painon välillä oli merkittäviä eroja. Sen vuoksi komissio piti kiinni siitä, etteivät tiedot, jotka Tata Metaliks Limited toimitti normaaliarvon määrittämiseksi, olleet käyttökelpoisia. |
| --- | --- |

(57)

Komissio totesi, että Tata Metaliks Limited ei tämän yleisluontoisen väitteen lisäksi perustellut toimittamiensa tietojen paikkansapitävyyttä tarkemmin. Komissio havaitsi etänä suoritetussa ristiintarkastuksessa (ks. edellä oleva johdanto-osan 21 kappale), että toisin kuin yritys väitti, myytyjen tuotteiden ilmoitetun ja todellisen painon välillä oli merkittäviä eroja. Sen vuoksi komissio piti kiinni siitä, etteivät tiedot, jotka Tata Metaliks Limited toimitti normaaliarvon määrittämiseksi, olleet käyttökelpoisia.

| (58) | Koska yksikään muu intialainen tuottaja ei toiminut yhteistyössä, komissio määritti normaaliarvon käytettävissä olevien tietojen ja erityisesti tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella. Tarkastelupyyntö sisälsi tietoa muun muassa hinnoista, joita tarkasteltavana olevasta tuotteesta oli tarjottu, sovittu ja maksettu useissa eri osavaltioissa ja kunnissa, eri määrien, halkaisijoiden ja tuotelajien mukaan eriteltyinä. |
| --- | --- |

(58)

Koska yksikään muu intialainen tuottaja ei toiminut yhteistyössä, komissio määritti normaaliarvon käytettävissä olevien tietojen ja erityisesti tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella. Tarkastelupyyntö sisälsi tietoa muun muassa hinnoista, joita tarkasteltavana olevasta tuotteesta oli tarjottu, sovittu ja maksettu useissa eri osavaltioissa ja kunnissa, eri määrien, halkaisijoiden ja tuotelajien mukaan eriteltyinä.

3.1.4   Vientihinta

Vientihinta

| (59) | Koska komissio katsoi, että Tata Metaliks Limitedin vähäiset vientimäärät (ks. johdanto-osan 53 kappale) eivät edustaneet tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientiä unionin markkinoille, ja koska muut intialaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio määritti vientihinnan Eurostatin CIF-hintatietojen perusteella muuntaen CIF-hinnat noudettuna-tasolle. |
| --- | --- |

(59)

Koska komissio katsoi, että Tata Metaliks Limitedin vähäiset vientimäärät (ks. johdanto-osan 53 kappale) eivät edustaneet tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientiä unionin markkinoille, ja koska muut intialaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio määritti vientihinnan Eurostatin CIF-hintatietojen perusteella muuntaen CIF-hinnat noudettuna-tasolle.

| (60) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että komission soveltama menetelmä oli epäoikeudenmukainen ja virheellinen, koska kyseinen yritys joutuisi kärsimään vientiä harjoittavien tuottajien mahdollisesti harjoittamasta polkumyynnistä samalla, kun kyseiset tuottajat hyötyisivät edelleen niille asetetuista yksilöllisistä polkumyyntitulleista. |
| --- | --- |

(60)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että komission soveltama menetelmä oli epäoikeudenmukainen ja virheellinen, koska kyseinen yritys joutuisi kärsimään vientiä harjoittavien tuottajien mahdollisesti harjoittamasta polkumyynnistä samalla, kun kyseiset tuottajat hyötyisivät edelleen niille asetetuista yksilöllisistä polkumyyntitulleista.

| (61) | Komissio muistutti, että koska Tata Metaliks Limitedin unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla viemät määrät olivat erittäin vähäisiä, komissio ei voinut käyttää yrityksen toimittamia tietoja vientihinnan määrittämiseksi. Koska yksikään muu vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, komissiolla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin tukeutua tilastotietoihin. Lisäksi – kuten johdanto-osan 193 kappaleessa tarkemmin selostetaan – komissio päättää tässä tarkastelussa ainoastaan toimenpiteiden tarpeellisuudesta. Alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettuja tulleja ei siis tässä yhteydessä muuteta. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(61)

Komissio muistutti, että koska Tata Metaliks Limitedin unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla viemät määrät olivat erittäin vähäisiä, komissio ei voinut käyttää yrityksen toimittamia tietoja vientihinnan määrittämiseksi. Koska yksikään muu vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, komissiolla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin tukeutua tilastotietoihin. Lisäksi – kuten johdanto-osan 193 kappaleessa tarkemmin selostetaan – komissio päättää tässä tarkastelussa ainoastaan toimenpiteiden tarpeellisuudesta. Alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettuja tulleja ei siis tässä yhteydessä muuteta. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

3.1.5   Vertailu

Vertailu

| (62) | Komissio vertasi normaaliarvoa sekä noudettuna-tasolla ilmaistua vientihintaa, jotka määritettiin edellä 3.1.3 ja 3.1.4 jaksossa kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

(62)

Komissio vertasi normaaliarvoa sekä noudettuna-tasolla ilmaistua vientihintaa, jotka määritettiin edellä 3.1.3 ja 3.1.4 jaksossa kuvatulla tavalla.

| (63) | Näin saatu polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 12 prosenttia. |
| --- | --- |

(63)

Näin saatu polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 12 prosenttia.

3.1.6   Päätelmät

Päätelmät

| (64) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että intialaiset tuottajat jatkoivat tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä unioniin polkumyyntihinnoin myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(64)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että intialaiset tuottajat jatkoivat tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä unioniin polkumyyntihinnoin myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.2   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta

Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta

| (65) | Todettuaan, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Komissio analysoi erityisesti seuraavia seikkoja: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Intiassa, Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus markkinoiden koon ja hintojen puolesta. |
| --- | --- |

(65)

Todettuaan, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Komissio analysoi erityisesti seuraavia seikkoja: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Intiassa, Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus markkinoiden koon ja hintojen puolesta.

3.2.1   Tuotantokapasiteetti, käyttämätön kapasiteetti Intiassa sekä Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat

Tuotantokapasiteetti, käyttämätön kapasiteetti Intiassa sekä Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat

| (66) | Intialaisten tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajien arvioitu kokonaistuotanto oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 2 miljoonaa tonnia vuodessa. Arvioitu tuotantokapasiteetti oli noin 2,5 miljoonaa tonnia. Näin ollen käyttämätöntä kapasiteettia oli noin 500 000 tonnia vuodessa, mikä on enemmän kuin tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ([388 000–454 000] tonnia). |
| --- | --- |

(66)

Intialaisten tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajien arvioitu kokonaistuotanto oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 2 miljoonaa tonnia vuodessa. Arvioitu tuotantokapasiteetti oli noin 2,5 miljoonaa tonnia. Näin ollen käyttämätöntä kapasiteettia oli noin 500 000 tonnia vuodessa, mikä on enemmän kuin tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ([388 000–454 000] tonnia).

| (67) | Pyynnön esittäjien toimittaman näytön perusteella useat intialaiset tuottajat, mukaan lukien yhteistyössä toiminut tuottaja Tata Metaliks Limited (17), suunnittelevat investoivansa kapasiteetin lisäämiseen, minkä myös Tata Metaliks Limitedin toimittamat tiedot vahvistavat (18). Arvion mukaan kapasiteettia lisätään lähivuosina yhteensä noin 1,5 miljoonalla tonnilla. |
| --- | --- |

(67)

Pyynnön esittäjien toimittaman näytön perusteella useat intialaiset tuottajat, mukaan lukien yhteistyössä toiminut tuottaja Tata Metaliks Limited (17), suunnittelevat investoivansa kapasiteetin lisäämiseen, minkä myös Tata Metaliks Limitedin toimittamat tiedot vahvistavat (18). Arvion mukaan kapasiteettia lisätään lähivuosina yhteensä noin 1,5 miljoonalla tonnilla.

17

18

| (68) | Kapasiteetin odotettu lisäys vastaa Intian markkinoiden kysynnän arvioitua kasvua. Suurimmat tiedossa olevat tuottajat aikovat kuitenkin keskittyä myös vientimarkkinoihin (19). Esimerkiksi ESL Steel Limited (osa Vedanta-konsernia) mainitsi erikseen eräässä toteutettavuustutkimuksessa, että sen uusi laitos sijaitsee lähellä satamaa, mikä parantaa sen vientimahdollisuuksia. Raportissa mainitaan erityisesti Itä-Eurooppaan kohdistuva suuri vientipotentiaali (20). Yhteistyössä toiminut yritys Tata Metaliks Limited mainitsi kyselylomakevastauksensa etänä toteutetussa ristiintarkastuksessa myös suunnitelmansa laajentaa tulevaisuudessa toimintaansa unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(68)

Kapasiteetin odotettu lisäys vastaa Intian markkinoiden kysynnän arvioitua kasvua. Suurimmat tiedossa olevat tuottajat aikovat kuitenkin keskittyä myös vientimarkkinoihin (19). Esimerkiksi ESL Steel Limited (osa Vedanta-konsernia) mainitsi erikseen eräässä toteutettavuustutkimuksessa, että sen uusi laitos sijaitsee lähellä satamaa, mikä parantaa sen vientimahdollisuuksia. Raportissa mainitaan erityisesti Itä-Eurooppaan kohdistuva suuri vientipotentiaali (20). Yhteistyössä toiminut yritys Tata Metaliks Limited mainitsi kyselylomakevastauksensa etänä toteutetussa ristiintarkastuksessa myös suunnitelmansa laajentaa tulevaisuudessa toimintaansa unionin markkinoille.

19

20

| (69) | Lisäksi yhden suurimpiin kuuluvan toimijan Srikalahasthi Pipes Limitedin, jäljempänä ’SPL’, mukaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä (7–10 vuoden sisällä) Intian markkinoilla tarjonta ylittää kysynnän, kun jätevesi- ja vesihankkeet on saatettu päätökseen. Tämä tulee entisestään kannustamaan intialaisia tuottajia keskittymään yhä enemmän vientimarkkinoihin. |
| --- | --- |

(69)

Lisäksi yhden suurimpiin kuuluvan toimijan Srikalahasthi Pipes Limitedin, jäljempänä ’SPL’, mukaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä (7–10 vuoden sisällä) Intian markkinoilla tarjonta ylittää kysynnän, kun jätevesi- ja vesihankkeet on saatettu päätökseen. Tämä tulee entisestään kannustamaan intialaisia tuottajia keskittymään yhä enemmän vientimarkkinoihin.

| (70) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että intialaisilla tuottajilla on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, jota ne voisivat käyttää tuottaakseen tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin vietäväksi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, ja että tämän käyttämättömän kapasiteetin odotetaan lisääntyvän. |
| --- | --- |

(70)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että intialaisilla tuottajilla on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, jota ne voisivat käyttää tuottaakseen tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin vietäväksi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, ja että tämän käyttämättömän kapasiteetin odotetaan lisääntyvän.

| (71) | Komissio myös tarkasteli Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja Global Trade Atlas -tietokannan, jäljempänä ’GTA’, vientitilastojen perusteella CN-koodin 7303 00 30 tasolla. Näiden tilastojen perusteella komissio totesi, että unionin markkinat ovat kooltaan ja hinnoiltaan edelleen houkuttelevat, sillä ne ovat selkeästi pallografiittirautaputkien intialaisten tuottajien tärkeimmät vientimarkkinat, joiden osuus näiden tuottajien kokonaisviennistä on 40 prosenttia. Lisäksi unioniin suuntautuvan viennin volyymi on 25-kertainen verrattuna Intian toiseksi suurimpiin vientimarkkinoihin eli Qatariin. Qatarin osuus Intian kokonaisviennistä on vain 2 prosenttia. Lisäksi intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuontihinnat unionin markkinoilla olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman korkeammat kuin muiden maiden markkinoilla. Tämä tarkoittaa, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, vientiä harjoittavilla tuottajilla olisi kannustin entisestään lisätä vientiään unioniin. |
| --- | --- |

(71)

Komissio myös tarkasteli Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja Global Trade Atlas -tietokannan, jäljempänä ’GTA’, vientitilastojen perusteella CN-koodin 7303 00 30 tasolla. Näiden tilastojen perusteella komissio totesi, että unionin markkinat ovat kooltaan ja hinnoiltaan edelleen houkuttelevat, sillä ne ovat selkeästi pallografiittirautaputkien intialaisten tuottajien tärkeimmät vientimarkkinat, joiden osuus näiden tuottajien kokonaisviennistä on 40 prosenttia. Lisäksi unioniin suuntautuvan viennin volyymi on 25-kertainen verrattuna Intian toiseksi suurimpiin vientimarkkinoihin eli Qatariin. Qatarin osuus Intian kokonaisviennistä on vain 2 prosenttia. Lisäksi intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuontihinnat unionin markkinoilla olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman korkeammat kuin muiden maiden markkinoilla. Tämä tarkoittaa, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, vientiä harjoittavilla tuottajilla olisi kannustin entisestään lisätä vientiään unioniin.

3.2.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus ja hinnat unionin markkinoilla

Unionin markkinoiden houkuttelevuus ja hinnat unionin markkinoilla

| (72) | Unionin pallografiittirautaputkien markkinat ovat merkittävät, [388 000–454 000] tonnia (ks. johdanto-osan 66 kappale). Pyynnön esittäjät myös odottavat markkinoiden kasvavan entisestään seuraavien viiden vuoden aikana (21). |
| --- | --- |

(72)

Unionin pallografiittirautaputkien markkinat ovat merkittävät, [388 000–454 000] tonnia (ks. johdanto-osan 66 kappale). Pyynnön esittäjät myös odottavat markkinoiden kasvavan entisestään seuraavien viiden vuoden aikana (21).

21

| (73) | Tuotteen keskimääräinen hinta tonnilta unionin markkinoilla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla [1 020–1 200] euroa. Intian kotimarkkinoilla noudettuna-hinta samalla ajanjaksolla oli 595 euroa tonnilta. Unionin markkinoilla myytyjen tuotteiden hinnat olivat siis noin kaksinkertaiset Intiasta tulevan tuonnin hintoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(73)

Tuotteen keskimääräinen hinta tonnilta unionin markkinoilla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla [1 020–1 200] euroa. Intian kotimarkkinoilla noudettuna-hinta samalla ajanjaksolla oli 595 euroa tonnilta. Unionin markkinoilla myytyjen tuotteiden hinnat olivat siis noin kaksinkertaiset Intiasta tulevan tuonnin hintoihin verrattuna.

| (74) | Näin ollen unionin markkinat olivat kokonsa ja hintojen puolesta edelleen houkuttelevat intialaisille tuottajille. Tätä tukee myös se, että intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävänä (ks. taulukko 2), sekä se, että 40 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Intian kokonaisviennistä suuntautui unionin markkinoille, kuten edellä johdanto-osan 71 kappaleessa selitetään. |
| --- | --- |

(74)

Näin ollen unionin markkinat olivat kokonsa ja hintojen puolesta edelleen houkuttelevat intialaisille tuottajille. Tätä tukee myös se, että intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävänä (ks. taulukko 2), sekä se, että 40 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Intian kokonaisviennistä suuntautui unionin markkinoille, kuten edellä johdanto-osan 71 kappaleessa selitetään.

3.3   Päätelmät polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä

Päätelmät polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä

| (75) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti Intiasta unionin markkinoille jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(75)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti Intiasta unionin markkinoille jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (76) | Komissio myös löysi perusasetuksen 18 artiklan perusteella näyttöä siitä, että polkumyynti todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Intian käyttämätön kapasiteetti oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana merkittävä unionin kulutukseen nähden. Lisäksi unionin markkinoiden houkuttelevuus kokonsa ja hintojensa puolesta lisää todennäköisyyttä sille, että Intiasta peräisin oleva vienti ja Intian käyttämätön kapasiteetti suunnattaisiin unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin ollen komissio päätteli, että on erittäin todennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi tarkasteltavana olevan tuotteen Intiasta unionin markkinoille tulevan polkumyyntituonnin merkittävään lisääntymiseen. |
| --- | --- |

(76)

Komissio myös löysi perusasetuksen 18 artiklan perusteella näyttöä siitä, että polkumyynti todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Intian käyttämätön kapasiteetti oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana merkittävä unionin kulutukseen nähden. Lisäksi unionin markkinoiden houkuttelevuus kokonsa ja hintojensa puolesta lisää todennäköisyyttä sille, että Intiasta peräisin oleva vienti ja Intian käyttämätön kapasiteetti suunnattaisiin unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin ollen komissio päätteli, että on erittäin todennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi tarkasteltavana olevan tuotteen Intiasta unionin markkinoille tulevan polkumyyntituonnin merkittävään lisääntymiseen.

| (77) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi polkumyynnin jatkumiseen. |
| --- | --- |

(77)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi polkumyynnin jatkumiseen.

4.   VAHINKO

VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (78) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottaa unionissa viisi yritystä. Kolme näistä yrityksistä kuuluu samaan konserniin. Tarkastelupyyntöön sisältyneiden käytettävissä olevien tietojen perusteella unionissa ei ole muita tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia. Kyseiset viisi yritystä muodostavat siten perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan. |
| --- | --- |

(78)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottaa unionissa viisi yritystä. Kolme näistä yrityksistä kuuluu samaan konserniin. Tarkastelupyyntöön sisältyneiden käytettävissä olevien tietojen perusteella unionissa ei ole muita tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia. Kyseiset viisi yritystä muodostavat siten perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan.

| (79) | Koska vahingon arviointiin liittyvät tiedot ovat peräisin pääasiassa samalta tuottajien ryhmältä, kuten johdanto-osan 14 kappaleessa mainitaan, vahinkoanalyysia koskevat luvut esitetään luottamuksellisuuden säilyttämiseksi vaihteluväleinä tai indeksoituina. |
| --- | --- |

(79)

Koska vahingon arviointiin liittyvät tiedot ovat peräisin pääasiassa samalta tuottajien ryhmältä, kuten johdanto-osan 14 kappaleessa mainitaan, vahinkoanalyysia koskevat luvut esitetään luottamuksellisuuden säilyttämiseksi vaihteluväleinä tai indeksoituina.

| (80) | Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin [372 000–436 000] tonnia. Komissio vahvisti luvun kaikkien unionin tuotannonalaa koskevien saatavilla olevien tietojen, kuten pyynnön esittäjien toimittamien makrotietojen ja otokseen valituilta unionin tuottajilta tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen, perusteella. |
| --- | --- |

(80)

Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin [372 000–436 000] tonnia. Komissio vahvisti luvun kaikkien unionin tuotannonalaa koskevien saatavilla olevien tietojen, kuten pyynnön esittäjien toimittamien makrotietojen ja otokseen valituilta unionin tuottajilta tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen, perusteella.

4.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (81) | Komissio määritti unionin kulutuksen seuraavien perusteella: unionin koko tuotannonalan myyntimäärä unionissa, kytköskäyttöön tarkoitettu tuotanto, joka määritettiin otokseen valituilta unionin tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta pyynnön esittäjien toimittamien arvioiden perusteella, sekä kaikista maista unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärä Eurostatin ilmoittamien tietojen perusteella (Comext-tietokanta). |
| --- | --- |

(81)

Komissio määritti unionin kulutuksen seuraavien perusteella: unionin koko tuotannonalan myyntimäärä unionissa, kytköskäyttöön tarkoitettu tuotanto, joka määritettiin otokseen valituilta unionin tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta pyynnön esittäjien toimittamien arvioiden perusteella, sekä kaikista maista unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärä Eurostatin ilmoittamien tietojen perusteella (Comext-tietokanta).

| (82) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Unionin kulutus (1 000 tonnia) | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus yhteensä | [376 –440 ] | [389 –455 ] | [420 –492 ] | [388 –454 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 103 | 111 | 103 |
| Kytkösmarkkinat | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeksi | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Vapaat markkinat | [361 –423 ] | [375 –439 ] | [410 –479 ] | [385 –450 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 103 | 113 | 106 |
| Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta |

(82)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Unionin kulutus (1 000 tonnia)

Unionin kulutus (1 000 tonnia)

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kulutus yhteensä

[376 –440 ]

[389 –455 ]

[420 –492 ]

[388 –454 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

103

103

111

111

103

103

Kytkösmarkkinat

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

91

91

68

68

18

18

Vapaat markkinat

[361 –423 ]

[375 –439 ]

[410 –479 ]

[385 –450 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

103

103

113

113

106

106

Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta

Lähde:

| (83) | Unionin kulutus vaihteli tarkastelujakson aikana. Kaiken kaikkiaan se lisääntyi hieman, 3 prosenttia vuonna 2018 ja 8 prosenttia vuonna 2019, ja vuonna 2020 se väheni 8 prosenttia. Tämän seurauksena kulutus lisääntyi tarkastelujaksolla 3 prosenttia. |
| --- | --- |

(83)

Unionin kulutus vaihteli tarkastelujakson aikana. Kaiken kaikkiaan se lisääntyi hieman, 3 prosenttia vuonna 2018 ja 8 prosenttia vuonna 2019, ja vuonna 2020 se väheni 8 prosenttia. Tämän seurauksena kulutus lisääntyi tarkastelujaksolla 3 prosenttia.

| (84) | Pallografiittirautaputkien käyttö on luonnostaan yhteydessä vedenkäsittely- ja vesihuoltoinfrastruktuuriin tehtäviin investointeihin, ja vedenkäsittelystä vastaavat yritykset, olivatpa ne julkisia tai yksityisiä, muodostavat suurimman osuuden pallografiittirautaputkien kysynnästä unionissa. Pallografiittirautaputkia käytetään pääasiassa suurissa infrastruktuurihankkeissa. Covid-19-pandemia ei myöskään näyttänyt vaikuttaneen merkittävästi unionin kulutuksen kehitykseen, koska vedenjakeluverkon parantaminen kuuluu aina viranomaisten ensisijaisiin tehtäviin. Siksi unionin kulutuksen kehitys heijastaa infrastruktuuri-investointien kehitystä. |
| --- | --- |

(84)

Pallografiittirautaputkien käyttö on luonnostaan yhteydessä vedenkäsittely- ja vesihuoltoinfrastruktuuriin tehtäviin investointeihin, ja vedenkäsittelystä vastaavat yritykset, olivatpa ne julkisia tai yksityisiä, muodostavat suurimman osuuden pallografiittirautaputkien kysynnästä unionissa. Pallografiittirautaputkia käytetään pääasiassa suurissa infrastruktuurihankkeissa. Covid-19-pandemia ei myöskään näyttänyt vaikuttaneen merkittävästi unionin kulutuksen kehitykseen, koska vedenjakeluverkon parantaminen kuuluu aina viranomaisten ensisijaisiin tehtäviin. Siksi unionin kulutuksen kehitys heijastaa infrastruktuuri-investointien kehitystä.

| (85) | Unionin tuotannonalan ilmoittamien tietojen mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen kytköskäytön osuus unionin kokonaiskulutuksesta oli alle 5 prosenttia vuonna 2017 ja se pieneni tarkastelujaksolla siten, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se oli enää alle 1 prosentin. Sen vuoksi komissio katsoi, ettei kytköskäytöllä ollut merkittävää vaikutusta vahinkoanalyysiin. |
| --- | --- |

(85)

Unionin tuotannonalan ilmoittamien tietojen mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen kytköskäytön osuus unionin kokonaiskulutuksesta oli alle 5 prosenttia vuonna 2017 ja se pieneni tarkastelujaksolla siten, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se oli enää alle 1 prosentin. Sen vuoksi komissio katsoi, ettei kytköskäytöllä ollut merkittävää vaikutusta vahinkoanalyysiin.

4.3   Tuonti Intiasta

Tuonti Intiasta

4.3.1   Intiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Intiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (86) | Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin (Comext-tietokannan) tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin johdanto-osan 81 kappaleessa kuvatun unionin kulutuksen perusteella. |
| --- | --- |

(86)

Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin (Comext-tietokannan) tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin johdanto-osan 81 kappaleessa kuvatun unionin kulutuksen perusteella.

| (87) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tuonnin määrä (1 000 tonnia) ja markkinaosuus | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intiasta tulevan tuonnin määrä | [45 –52 ] | [38 –45 ] | [64 –75 ] | [44 –52 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 86 | 143 | 98 |
| Markkinaosuus (%) | 11 –15 | 9 –13 | 14 –18 | 10 –14 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 83 | 128 | 95 |
| Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta |

(87)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Tuonnin määrä (1 000 tonnia) ja markkinaosuus

Tuonnin määrä (1 000 tonnia) ja markkinaosuus

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Intiasta tulevan tuonnin määrä

[45 –52 ]

[38 –45 ]

[64 –75 ]

[44 –52 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

86

86

143

143

98

98

Markkinaosuus (%)

11 –15

9 –13

14 –18

10 –14

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

83

83

128

128

95

95

Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta

Lähde:

| (88) | Intiasta tulevan tuonnin määrä vaihteli tarkastelujaksolla merkittävästi: vuonna 2018 tuonti väheni 14 prosenttia, vuonna 2019 se lisääntyi 68 prosenttia, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se jälleen väheni 31 prosenttia. |
| --- | --- |

(88)

Intiasta tulevan tuonnin määrä vaihteli tarkastelujaksolla merkittävästi: vuonna 2018 tuonti väheni 14 prosenttia, vuonna 2019 se lisääntyi 68 prosenttia, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se jälleen väheni 31 prosenttia.

4.3.2   Intiasta tulevan tuonnin hinnat

Intiasta tulevan tuonnin hinnat

| (89) | Komissio määritti tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat Eurostatin Comext-tietokannan tilastojen perusteella. |
| --- | --- |

(89)

Komissio määritti tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat Eurostatin Comext-tietokannan tilastojen perusteella.

| (90) | Intiasta unioniin tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontihinnat (euroa/tonni) | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intia | 553 | 562 | 586 | 585 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta |

(90)

Intiasta unioniin tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontihinnat (euroa/tonni)

Tuontihinnat (euroa/tonni)

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Intia

553

562

586

585

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta

Lähde:

| (91) | Vuosina 2017–2018 tuontihinnat pysyivät melko vakaina. Vuodesta 2019 alkaen ne nousivat 5 prosenttia ja pysyivät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vakaina. |
| --- | --- |

(91)

Vuosina 2017–2018 tuontihinnat pysyivät melko vakaina. Vuodesta 2019 alkaen ne nousivat 5 prosenttia ja pysyivät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vakaina.

4.3.3   Hintojen alittavuus

Hintojen alittavuus

| (92) | Kuten johdanto-osan 53 kappaleessa todetaan, vain yksi intialainen tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kyseinen tuottaja ilmoitti, että sen vienti unioniin oli hyvin vähäistä: sen osuus tarkasteltavana olevan tuotteen Intiasta unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärästä oli alle yksi prosentti. Sen vuoksi komissio katsoi, että tämä vientimäärä ei ollut tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvaa vientiä edustava, ja päätti määrittää hinnan alittavuuden käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(92)

Kuten johdanto-osan 53 kappaleessa todetaan, vain yksi intialainen tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kyseinen tuottaja ilmoitti, että sen vienti unioniin oli hyvin vähäistä: sen osuus tarkasteltavana olevan tuotteen Intiasta unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärästä oli alle yksi prosentti. Sen vuoksi komissio katsoi, että tämä vientimäärä ei ollut tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvaa vientiä edustava, ja päätti määrittää hinnan alittavuuden käytettävissä olevien tietojen perusteella.

| (93) | Komissio vertasi Intiasta tulevan tuonnin painotettuja keskimääräisiä CIF-hintoja, jotka oikaistiin tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi, unionin tuotannonalan painotettuun keskihintaan. Intian tuontihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin [30–45] prosentilla. |
| --- | --- |

(93)

Komissio vertasi Intiasta tulevan tuonnin painotettuja keskimääräisiä CIF-hintoja, jotka oikaistiin tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi, unionin tuotannonalan painotettuun keskihintaan. Intian tuontihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin [30–45] prosentilla.

4.3.4   Muista kolmansista maista kuin Intiasta tuleva tuonti

Muista kolmansista maista kuin Intiasta tuleva tuonti

| (94) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muista kolmansista maista kuin Intiasta tulevan tuonnin määrä oli [8 700–20 200] tonnia ja markkinaosuus [2–4] prosenttia unionin kulutuksesta. Tarkastelujaksolla kolmansista maista tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinta oli vuosina 2017–2018 verrattavissa otokseen valittujen unionin tuottajien hintoihin ja vuosina 2019–2020 noin 25 prosenttia alhaisempi kuin unionin tuottajien hinnat (ks. taulukko 8). Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi hieman (2 prosenttia), mutta pallografiittirautaputkien tuonnin alkuperä vaihteli tarkastelujaksolla. Esimerkiksi vuonna 2017 suurin osa kolmansista maista peräisin olevasta tuonnista tuli Kiinasta, Venäjältä ja Sveitsistä, kun taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suurimmat tuojat olivat Turkki ja Arabiemiirikunnat. |
| --- | --- |

(94)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muista kolmansista maista kuin Intiasta tulevan tuonnin määrä oli [8 700–20 200] tonnia ja markkinaosuus [2–4] prosenttia unionin kulutuksesta. Tarkastelujaksolla kolmansista maista tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinta oli vuosina 2017–2018 verrattavissa otokseen valittujen unionin tuottajien hintoihin ja vuosina 2019–2020 noin 25 prosenttia alhaisempi kuin unionin tuottajien hinnat (ks. taulukko 8). Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi hieman (2 prosenttia), mutta pallografiittirautaputkien tuonnin alkuperä vaihteli tarkastelujaksolla. Esimerkiksi vuonna 2017 suurin osa kolmansista maista peräisin olevasta tuonnista tuli Kiinasta, Venäjältä ja Sveitsistä, kun taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suurimmat tuojat olivat Turkki ja Arabiemiirikunnat.

| (95) | Muista kolmansista maista tulevan pallografiittirautaputkien unioniin suuntautuvan tuonnin yhteenlaskettu määrä, markkinaosuus ja hinta kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 4


  Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus











  Maa | | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | Määrä (tonnia) | [2 900 –3 400 ] | [1 400 –1 700 ] | [3 900 –4 600 ] | [200 –400 ] |
| Indeksi | 100 | 50 | 133 | 10 |
| Markkinaosuus (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –2 ] | [0 –1 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 48 | 119 | 9 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 701 | 933 | 738 | 833 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 133 | 105 | 118 |
| Venäjä | Määrä (tonnia) | [2 000 –2 500 ] | [1 400 –1 600 ] | [2 900 –3 600 ] | [1 200 –1 600 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 67 | 147 | 63 |
| Markkinaosuus (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 65 | 132 | 61 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 568 | 697 | 735 | 698 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 122 | 129 | 122 |
| Sveitsi | Määrä (tonnia) | [3 400 –4 400 ] | [1 800 –2 200 ] | [1 600 –2 000 ] | [800 –1 000 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 52 | 47 | 23 |
| Markkinaosuus (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 51 | 42 | 23 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 604 | 1 656 | 1 714 | 1 817 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 103 | 106 | 113 |
| Turkki | Määrä (tonnia) | [10 –20 ] | [10 –20 ] | [3 100 –3 650 ] | [4 200 –5 000 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 115 | 25 750 | 35 070 |
| Markkinaosuus (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 111 | 23 065 | 34 035 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 136 | 1 750 | 838 | 1 007 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 153 | 73 | 88 |
| Arabiemiirikunnat | Määrä (tonnia) | [460 –590 ] | [3 700 –4 400 ] | [4 800 –5 600 ] | [6 400 –7 600 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 766 | 988 | 1 322 |
| Markkinaosuus (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] | [1 –2 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 741 | 884 | 1 282 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 712 | 786 | 722 | 705 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 110 | 101 | 99 |
| Muut kolmannet maat | Määrä (tonnia) | [10 –20 ] | [150 –200 ] | [10 –50 ] | [150 –300 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 994 | 200 | 1 457 |
| Markkinaosuus (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 962 | 179 | 1 414 |
| Keskimääräinen hinta | 508 | 1 422 | 1 980 | 897 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 279 | 389 | 176 |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä Intiaa lukuun ottamatta | Määrä (tonnia) | [8 700 –11 200 ] | [8 800 –10 500 ] | [16 000 –19 600 ] | [13 500 –15 800 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 94 | 180 | 145 |
| Markkinaosuus (%) | [1 –3 ] | [1 –3 ] | [3 –5 ] | [3 –5 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 91 | 161 | 141 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 033 | 1 004 | 856 | 879 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 97 | 82 | 85 |
| Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta |

(95)

Muista kolmansista maista tulevan pallografiittirautaputkien unioniin suuntautuvan tuonnin yhteenlaskettu määrä, markkinaosuus ja hinta kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Maa

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiina

Määrä (tonnia)

[2 900 –3 400 ]

[1 400 –1 700 ]

[3 900 –4 600 ]

[200 –400 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

50

50

133

133

10

10

Markkinaosuus (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –2 ]

[0 –1 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

48

48

119

119

9

9

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

701

933

738

833

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

133

133

105

105

118

118

Venäjä

Määrä (tonnia)

[2 000 –2 500 ]

[1 400 –1 600 ]

[2 900 –3 600 ]

[1 200 –1 600 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

67

67

147

147

63

63

Markkinaosuus (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

65

65

132

132

61

61

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

568

697

735

698

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

122

122

129

129

122

122

Sveitsi

Määrä (tonnia)

[3 400 –4 400 ]

[1 800 –2 200 ]

[1 600 –2 000 ]

[800 –1 000 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

52

52

47

47

23

23

Markkinaosuus (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

51

51

42

42

23

23

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 604

1 656

1 714

1 817

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

103

103

106

106

113

113

Turkki

Määrä (tonnia)

[10 –20 ]

[10 –20 ]

[3 100 –3 650 ]

[4 200 –5 000 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

115

115

25 750

25 750

35 070

35 070

Markkinaosuus (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

111

111

23 065

23 065

34 035

34 035

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 136

1 750

838

1 007

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

153

153

73

73

88

88

Arabiemiirikunnat

Määrä (tonnia)

[460 –590 ]

[3 700 –4 400 ]

[4 800 –5 600 ]

[6 400 –7 600 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

766

766

988

988

1 322

1 322

Markkinaosuus (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

[1 –2 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

741

741

884

884

1 282

1 282

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

712

786

722

705

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

110

110

101

101

99

99

Muut kolmannet maat

Määrä (tonnia)

[10 –20 ]

[150 –200 ]

[10 –50 ]

[150 –300 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

994

994

200

200

1 457

1 457

Markkinaosuus (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

962

962

179

179

1 414

1 414

Keskimääräinen hinta

508

1 422

1 980

897

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

279

279

389

389

176

176

Kaikki kolmannet maat yhteensä Intiaa lukuun ottamatta

Määrä (tonnia)

[8 700 –11 200 ]

[8 800 –10 500 ]

[16 000 –19 600 ]

[13 500 –15 800 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

94

94

180

180

145

145

Markkinaosuus (%)

[1 –3 ]

[1 –3 ]

[3 –5 ]

[3 –5 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

91

91

161

161

141

141

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 033

1 004

856

879

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

97

97

82

82

85

85

Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta

Lähde:

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleiset huomiot

Yleiset huomiot

| (96) | Unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioinnissa otettiin huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(96)

Unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioinnissa otettiin huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (97) | Kuten johdanto-osan 13 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioimiseen käytettiin otantamenetelmää. |
| --- | --- |

(97)

Kuten johdanto-osan 13 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioimiseen käytettiin otantamenetelmää.

| (98) | Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit kaikkiin unionin tuottajiin liittyvien, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella. Mikrotaloudelliset indikaattorit komissio arvioi otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(98)

Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit kaikkiin unionin tuottajiin liittyvien, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella. Mikrotaloudelliset indikaattorit komissio arvioi otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (99) | Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(99)

Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

| (100) | Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(100)

Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (101) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (1 000 tonnia) | [408 –478 ] | [452 –530 ] | [436 –510 ] | [372 –436 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 91 |
| Tuotantokapasiteetti (1 000 tonnia) | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [743 –870 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 100 | 100 | 90 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | [47 –51 ] | [52 –56 ] | [50 –54 ] | [48 –51 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 101 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset |

(101)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (1 000 tonnia)

[408 –478 ]

[452 –530 ]

[436 –510 ]

[372 –436 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

91

91

Tuotantokapasiteetti (1 000 tonnia)

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[743 –870 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

100

100

100

100

90

90

Kapasiteetin käyttöaste (%)

[47 –51 ]

[52 –56 ]

[50 –54 ]

[48 –51 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

101

101

Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset

Lähde:

| (102) | Unionin tuotanto kasvoi 10 prosenttia vuonna 2018 mutta supistui tarkastelujaksolla 9 prosenttia. |
| --- | --- |

(102)

Unionin tuotanto kasvoi 10 prosenttia vuonna 2018 mutta supistui tarkastelujaksolla 9 prosenttia.

| (103) | Tuotantokapasiteetti noudatteli samanlaista suuntausta supistuen tarkastelujaksolla 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(103)

Tuotantokapasiteetti noudatteli samanlaista suuntausta supistuen tarkastelujaksolla 10 prosenttia.

| (104) | Kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana, koska tuotantokapasiteetti supistui samaan tahtiin unionin tuotannon kanssa. |
| --- | --- |

(104)

Kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana, koska tuotantokapasiteetti supistui samaan tahtiin unionin tuotannon kanssa.

| (105) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että Intiasta tuleva tuonti ei voinut olla syynä siihen, että unionin tuotannonala vähensi tuotantokapasiteettiaan, vaan syynä oli pikemminkin kysynnän hiipuminen vuoteen 2019 verrattuna. |
| --- | --- |

(105)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että Intiasta tuleva tuonti ei voinut olla syynä siihen, että unionin tuotannonala vähensi tuotantokapasiteettiaan, vaan syynä oli pikemminkin kysynnän hiipuminen vuoteen 2019 verrattuna.

| (106) | Unionin tuotannonalan päätös vähentää tuotantokapasiteettiaan tehtiin ennen covid-19-kriisiä, joten päätös ei liittynyt kulutuksen vähenemiseen vuoden 2019 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(106)

Unionin tuotannonalan päätös vähentää tuotantokapasiteettiaan tehtiin ennen covid-19-kriisiä, joten päätös ei liittynyt kulutuksen vähenemiseen vuoden 2019 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Näin ollen tämä väite hylättiin.

4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (107) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Unionin tuottajien myyntimäärä ja markkinaosuus | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä unionin markkinoilla (1 000 tonnia) | [321 –376 ] | [341 –399 ] | [338 –396 ] | [329 –386 ] |
| Indeksi | 100 | 106 | 105 | 102 |
| Markkinaosuus (%) | [82 –88 ] | [84 –90 ] | [77 –83 ] | [81 –87 ] |
| Indeksi | 100 | 102 | 94 | 99 |
| Kytkösmarkkinoille suuntautuva myynti (1 000 tonnia) | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeksi | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Kytkösmarkkinoille suuntautuvan myynnin markkinaosuus (%) | [3 –4 ] | [3 –4 ] | [2 –3 ] | [0 –1 ] |
| Indeksi | 100 | 88 | 61 | 18 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset |

(107)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Unionin tuottajien myyntimäärä ja markkinaosuus

Unionin tuottajien myyntimäärä ja markkinaosuus

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myyntimäärä unionin markkinoilla (1 000 tonnia)

[321 –376 ]

[341 –399 ]

[338 –396 ]

[329 –386 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

106

106

105

105

102

102

Markkinaosuus (%)

[82 –88 ]

[84 –90 ]

[77 –83 ]

[81 –87 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

102

102

94

94

99

99

Kytkösmarkkinoille suuntautuva myynti (1 000 tonnia)

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

91

91

68

68

18

18

Kytkösmarkkinoille suuntautuvan myynnin markkinaosuus (%)

[3 –4 ]

[3 –4 ]

[2 –3 ]

[0 –1 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

88

88

61

61

18

18

Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset

Lähde:

| (108) | Unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntimäärä tarkastelujaksolla ja markkinaosuus eivät noudattaneet unionin kulutuksen kasvavaa suuntausta vuotta 2019 lukuun ottamatta. Erityisesti vuonna 2019 unionin tuotannonala ei hyötynyt kulutuksen kasvusta, toisin kuin Intiasta tuleva tuonti. |
| --- | --- |

(108)

Unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntimäärä tarkastelujaksolla ja markkinaosuus eivät noudattaneet unionin kulutuksen kasvavaa suuntausta vuotta 2019 lukuun ottamatta. Erityisesti vuonna 2019 unionin tuotannonala ei hyötynyt kulutuksen kasvusta, toisin kuin Intiasta tuleva tuonti.

| (109) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suurena, noin 85 prosentissa, ja kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edellisiin vuosiin verrattuna. Myös unionin myynnin määrä pysyi jatkuvasti vuoden 2017 tason yläpuolella. Ilman covid-19-kriisin vaikutusta määrä olisi sen mukaan voinut olla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suurempikin. Kyseisen osapuolen mielestä komission päätelmä ei vastannut tosiasiallista tilannetta. |
| --- | --- |

(109)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suurena, noin 85 prosentissa, ja kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edellisiin vuosiin verrattuna. Myös unionin myynnin määrä pysyi jatkuvasti vuoden 2017 tason yläpuolella. Ilman covid-19-kriisin vaikutusta määrä olisi sen mukaan voinut olla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suurempikin. Kyseisen osapuolen mielestä komission päätelmä ei vastannut tosiasiallista tilannetta.

| (110) | Komissio totesi, ettei unionin tuotannonalan markkinaosuus ollut suuri. Kuten johdanto-osan 133 kappaleessa selitetään, otokseen valitut unionin tuottajat tekivät koko tarkastelujakson ajan tappiota, mikä johtui Intiasta tulevan tuonnin aiheuttamasta merkittävästä hintapaineesta (ks. johdanto-osan 151 kappale). Unionin markkinaosuus ei myöskään seurannut unionin kulutuksen kasvavaa suuntausta, eikä kulutuksen kasvu vuonna 2019 hyödyttänyt unionin myyntiä, toisin kuin Intiasta tulevaa tuontia, kuten johdanto-osan 108 kappaleessa selitetään. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(110)

Komissio totesi, ettei unionin tuotannonalan markkinaosuus ollut suuri. Kuten johdanto-osan 133 kappaleessa selitetään, otokseen valitut unionin tuottajat tekivät koko tarkastelujakson ajan tappiota, mikä johtui Intiasta tulevan tuonnin aiheuttamasta merkittävästä hintapaineesta (ks. johdanto-osan 151 kappale). Unionin markkinaosuus ei myöskään seurannut unionin kulutuksen kasvavaa suuntausta, eikä kulutuksen kasvu vuonna 2019 hyödyttänyt unionin myyntiä, toisin kuin Intiasta tulevaa tuontia, kuten johdanto-osan 108 kappaleessa selitetään. Näin ollen tämä väite hylättiin.

4.4.2.3   Kasvu

| (111) | Tarkastelujaksolla unionin kulutus kasvoi 3 prosenttia mutta myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa vain 2 prosenttia. Näin ollen unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni hieman tarkastelujaksolla, vaikka kulutus kasvoi. |
| --- | --- |

(111)

Tarkastelujaksolla unionin kulutus kasvoi 3 prosenttia mutta myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa vain 2 prosenttia. Näin ollen unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni hieman tarkastelujaksolla, vaikka kulutus kasvoi.

4.4.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

| (112) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Työllisyys ja tuottavuus | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | [1 820 –2 540 ] | [1 820 –2 540 ] | [1 810 –2 530 ] | [1 700 –2 390 ] |
| Indeksi | 100 | 100 | 99 | 93 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | [162 –226 ] | [179 –250 ] | [173 –242 ] | [157 –220 ] |
| Indeksi | 100 | 110 | 107 | 97 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset |

(112)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

[1 820 –2 540 ]

[1 820 –2 540 ]

[1 810 –2 530 ]

[1 700 –2 390 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

99

99

93

93

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

[162 –226 ]

[179 –250 ]

[173 –242 ]

[157 –220 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

110

110

107

107

97

97

Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset

Lähde:

| (113) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon osallistuvien unionin tuotannonalan työntekijöiden määrä pysyi vakaana vuosina 2017–2018 mutta pieneni noin 6 prosenttia vuosina 2019–2020. |
| --- | --- |

(113)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon osallistuvien unionin tuotannonalan työntekijöiden määrä pysyi vakaana vuosina 2017–2018 mutta pieneni noin 6 prosenttia vuosina 2019–2020.

| (114) | Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus (mitattuna tuotantomääränä (tonneina) työntekijää kohti) kasvoi 10 prosenttia vuosina 2017–2018 mutta heikkeni 13 prosenttia vuosina 2018–2020. Tämä voidaan selittää seuraavien tekijöiden yhteisvaikutuksella:






  — | tuotannon keskeytyminen yhden unionin tärkeimmän tuottajan tuotantoyksikössä, minkä seurauksena tuotanto väheni joulukuusta 2019 helmikuuhun 2020, ja |
| --- | --- | --- |

(114)

Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus (mitattuna tuotantomääränä (tonneina) työntekijää kohti) kasvoi 10 prosenttia vuosina 2017–2018 mutta heikkeni 13 prosenttia vuosina 2018–2020. Tämä voidaan selittää seuraavien tekijöiden yhteisvaikutuksella:

—

tuotannon keskeytyminen yhden unionin tärkeimmän tuottajan tuotantoyksikössä, minkä seurauksena tuotanto väheni joulukuusta 2019 helmikuuhun 2020, ja

| — | unionin tuottajien tuotannon supistuminen vuoden 2020 toisella neljänneksellä covid-19-pandemian seurauksena eri suhteessa kuin työntekijöitä irtisanottiin. |
| --- | --- |

—

unionin tuottajien tuotannon supistuminen vuoden 2020 toisella neljänneksellä covid-19-pandemian seurauksena eri suhteessa kuin työntekijöitä irtisanottiin.

4.4.2.5   Polkumyynnin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (115) | Kuten johdanto-osan 92 kappaleessa selitetään, intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyö oli vähäistä. |
| --- | --- |

(115)

Kuten johdanto-osan 92 kappaleessa selitetään, intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyö oli vähäistä.

| (116) | Vahinkoindikaattorit osoittavat, että vaikka vuodesta 2016 lähtien voimassa oli polkumyyntitoimenpiteitä, jotka helpottivat tilannetta jossain määrin ja paransivat aluksi suorituskykyä, unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne oli edelleen haavoittuva. Näin ollen unionin tuotannonala ei ole pystynyt toipumaan aiemmasta polkumyynnistä. |
| --- | --- |

(116)

Vahinkoindikaattorit osoittavat, että vaikka vuodesta 2016 lähtien voimassa oli polkumyyntitoimenpiteitä, jotka helpottivat tilannetta jossain määrin ja paransivat aluksi suorituskykyä, unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne oli edelleen haavoittuva. Näin ollen unionin tuotannonala ei ole pystynyt toipumaan aiemmasta polkumyynnistä.

| (117) | Polkumyynti ylitti selvästi vähimmäistason. Polkumyynnin mittakaavan vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon Intiasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(117)

Polkumyynti ylitti selvästi vähimmäistason. Polkumyynnin mittakaavan vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon Intiasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

| (118) | Intialaisten viejien jatkuvan epäterveen hinnoittelun vuoksi unionin tuotannonala ei myöskään voinut toipua aiemmasta polkumyynnistä. |
| --- | --- |

(118)

Intialaisten viejien jatkuvan epäterveen hinnoittelun vuoksi unionin tuotannonala ei myöskään voinut toipua aiemmasta polkumyynnistä.

| (119) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että Intiasta tulevan tuonnin määrä ei kasvanut absoluuttisesti ja että kyseisen tuonnin markkinaosuus oli vain noin 15 prosenttia. Lisäksi asianomainen osapuoli huomautti, että unionin tuotannonalan taloudellinen tulos parani alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja heikkeni sitten jälleen. Näin ollen Intiasta tuleva tuonti ei sen mielestä aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(119)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että Intiasta tulevan tuonnin määrä ei kasvanut absoluuttisesti ja että kyseisen tuonnin markkinaosuus oli vain noin 15 prosenttia. Lisäksi asianomainen osapuoli huomautti, että unionin tuotannonalan taloudellinen tulos parani alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja heikkeni sitten jälleen. Näin ollen Intiasta tuleva tuonti ei sen mielestä aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (120) | Komissio totesi, että asianomainen osapuoli ei perustellut väitettään, jonka mukaan unionin tuotannonalan taloudellinen tulos olisi parantunut alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Kuten johdanto-osan 133 kappaleessa mainitaan, otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(120)

Komissio totesi, että asianomainen osapuoli ei perustellut väitettään, jonka mukaan unionin tuotannonalan taloudellinen tulos olisi parantunut alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Kuten johdanto-osan 133 kappaleessa mainitaan, otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan. Näin ollen tämä väite hylättiin.

4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (121) | Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Myyntihinnat unionissa ja yksikkökustannus | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionissa kokonaismarkkinoilla (euroa/tonni) | [950 –1 110 ] | [960 –1 130 ] | [1 020 –1 190 ] | [1 020 –1 200 ] |
| Indeksi | 100 | 101 | 107 | 107 |
| Yksikkökohtainen tuotantokustannus (euroa/tonni) | [1 000 –1 100 ] | [900 –1 100 ] | [1 000 –1 100 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Indeksi | 100 | 97 | 101 | 105 |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset |

(121)

Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Myyntihinnat unionissa ja yksikkökustannus

Myyntihinnat unionissa ja yksikkökustannus

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionissa kokonaismarkkinoilla (euroa/tonni)

[950 –1 110 ]

[960 –1 130 ]

[1 020 –1 190 ]

[1 020 –1 200 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

101

101

107

107

107

107

Yksikkökohtainen tuotantokustannus (euroa/tonni)

[1 000 –1 100 ]

[900 –1 100 ]

[1 000 –1 100 ]

[1 000 –1 200 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

101

101

105

105

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset

Lähde:

| (122) | Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa nousi tarkastelujaksolla 7 prosenttia heijastaen yksikkökohtaisten tuotantokustannusten nousua (+ 5 %). |
| --- | --- |

(122)

Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa nousi tarkastelujaksolla 7 prosenttia heijastaen yksikkökohtaisten tuotantokustannusten nousua (+ 5 %).

| (123) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että maahantuontikustannukset sisältävien hintojen väitetty lasku osoitti, ettei tuonti estänyt hinnankorotuksia eikä aiheuttanut hintojen alenemista. |
| --- | --- |

(123)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että maahantuontikustannukset sisältävien hintojen väitetty lasku osoitti, ettei tuonti estänyt hinnankorotuksia eikä aiheuttanut hintojen alenemista.

| (124) | Komissio totesi, että asianomainen osapuoli ei perustellut väitettään, jonka mukaan maahantuontikustannukset sisältävät hinnat – jotka olivat tarkastelujaksolla noin 40 prosenttia unionin hintoja alhaisemmat – eivät estäneet unionin tuottajien hinnankorotuksia eivätkä aiheuttaneet niiden hintojen alenemista. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(124)

Komissio totesi, että asianomainen osapuoli ei perustellut väitettään, jonka mukaan maahantuontikustannukset sisältävät hinnat – jotka olivat tarkastelujaksolla noin 40 prosenttia unionin hintoja alhaisemmat – eivät estäneet unionin tuottajien hinnankorotuksia eivätkä aiheuttaneet niiden hintojen alenemista. Näin ollen tämä väite hylättiin.

4.4.3.2   Työvoimakustannukset

| (125) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | [56 000 –66 000 ] | [57 000 –66 000 ] | [57 000 –67 000 ] | [53 000 –62 000 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 100 | 101 | 94 |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset |

(125)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

[56 000 –66 000 ]

[57 000 –66 000 ]

[57 000 –67 000 ]

[53 000 –62 000 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

100

100

101

101

94

94

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset

Lähde:

| (126) | Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät vakaina vuoteen 2019 asti ja pienenivät sitten tarkastelujaksolla 6 prosenttia. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pienenivät, kun Ranskan valtio rahoitti työttömyyskorvaukset covid-19-pandemian keskeytettyä tuotannon. |
| --- | --- |

(126)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät vakaina vuoteen 2019 asti ja pienenivät sitten tarkastelujaksolla 6 prosenttia. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pienenivät, kun Ranskan valtio rahoitti työttömyyskorvaukset covid-19-pandemian keskeytettyä tuotannon.

| (127) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited huomautti, että tämän parametrin perusteella unionin tuotannonalalle ei aiheutunut vahinkoa. |
| --- | --- |

(127)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited huomautti, että tämän parametrin perusteella unionin tuotannonalalle ei aiheutunut vahinkoa.

| (128) | Komissio muistutti, että kuten edellä johdanto-osan 126 kappaleessa selitetään, keskimääräisten työvoimakustannusten pieneneminen työntekijää kohti johtui Ranskan valtion tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla antamasta poikkeuksellisesta rahoitustuesta. Tästä syystä tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(128)

Komissio muistutti, että kuten edellä johdanto-osan 126 kappaleessa selitetään, keskimääräisten työvoimakustannusten pieneneminen työntekijää kohti johtui Ranskan valtion tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla antamasta poikkeuksellisesta rahoitustuesta. Tästä syystä tämä väite hylättiin.

4.4.3.3   Varastot

| (129) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Varastot | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (1 000 tonnia) | [87 –102 ] | [77 –90 ] | [84 –98 ] | [68 –79 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 88 | 95 | 77 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta | [20 –25 ] | [15 –17 ] | [18 –20 ] | [18 –20 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 79 | 89 | 85 |

(129)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Varastot

Varastot

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (1 000 tonnia)

[87 –102 ]

[77 –90 ]

[84 –98 ]

[68 –79 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

88

95

77

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

[20 –25 ]

[15 –17 ]

[18 –20 ]

[18 –20 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

79

89

85

| (130) | Otokseen valittujen unionin tuottajien loppuvarastot pysyivät vakaina suhteessa tuotantoon. |
| --- | --- |

(130)

Otokseen valittujen unionin tuottajien loppuvarastot pysyivät vakaina suhteessa tuotantoon.

| (131) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että varastot pienenivät merkittävästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä osoittaa sen mielestä, että unionin tuotannonala oli päättänyt vähentää tuotantoaan. Asianomainen osapuoli väitti, että varastojen olisi sen sijaan pitänyt kasvaa Intiasta tulevan tuonnin vaikutuksesta. |
| --- | --- |

(131)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että varastot pienenivät merkittävästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä osoittaa sen mielestä, että unionin tuotannonala oli päättänyt vähentää tuotantoaan. Asianomainen osapuoli väitti, että varastojen olisi sen sijaan pitänyt kasvaa Intiasta tulevan tuonnin vaikutuksesta.

| (132) | Kuten johdanto-osan 102 kappaleessa todetaan, samaan aikaan kun varastot tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla pienenivät, minkä asianomainen osapuoli toi esille, myös unionin tuotanto supistui. Komissio ei myöskään havainnut minkäänlaista korrelaatiosuhdetta pääasiassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaitun varastojen pienenemisen ja Intiasta tulevan tuonnin välillä, sillä Intiasta tulevan tuonnin vaikutus ei näkynyt pelkästään tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vaan koko tarkastelujakson ajan. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(132)

Kuten johdanto-osan 102 kappaleessa todetaan, samaan aikaan kun varastot tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla pienenivät, minkä asianomainen osapuoli toi esille, myös unionin tuotanto supistui. Komissio ei myöskään havainnut minkäänlaista korrelaatiosuhdetta pääasiassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaitun varastojen pienenemisen ja Intiasta tulevan tuonnin välillä, sillä Intiasta tulevan tuonnin vaikutus ei näkynyt pelkästään tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vaan koko tarkastelujakson ajan. Näin ollen tämä väite hylättiin.

4.4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (133) | Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% myynnistä) | [–5 – –9 ] | [–1 – –5 ] | [–1 – –5 ] | [–3 – –7 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | – 100 | –33 | –36 | –69 |
| Kassavirta (miljoonaa euroa) | [–31 – –37 ] | [–46 – –54 ] | [–73 – –85 ] | [–43 – –51 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | – 145 | – 231 | – 138 |
| Investoinnit (miljoonaa euroa) | [20 –24 ] | [30 –36 ] | [33 –39 ] | [15 –18 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 149 | 161 | 73 |
| Investointien tuotto (%) | [–6 – –8 ] | [–7 – –9 ] | [–10 – –12 ] | [–5 – –7 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | – 100 | – 131 | – 194 | – 106 |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset |

(133)

Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% myynnistä)

[–5 – –9 ]

[–1 – –5 ]

[–1 – –5 ]

[–3 – –7 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

– 100

– 100

–33

–33

–36

–36

–69

–69

Kassavirta (miljoonaa euroa)

[–31 – –37 ]

[–46 – –54 ]

[–73 – –85 ]

[–43 – –51 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

– 145

– 145

– 231

– 231

– 138

– 138

Investoinnit (miljoonaa euroa)

[20 –24 ]

[30 –36 ]

[33 –39 ]

[15 –18 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

149

149

161

161

73

73

Investointien tuotto (%)

[–6 – –8 ]

[–7 – –9 ]

[–10 – –12 ]

[–5 – –7 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

– 100

– 100

– 131

– 131

– 194

– 194

– 106

– 106

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset

Lähde:

| (134) | Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Otokseen valittujen tuottajien kannattavuus oli tarkastelujaksolla negatiivinen: noin –5 – –9 prosenttia vuonna 2017 ja –3 – –7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(134)

Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Otokseen valittujen tuottajien kannattavuus oli tarkastelujaksolla negatiivinen: noin –5 – –9 prosenttia vuonna 2017 ja –3 – –7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (135) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys pysyi koko tarkastelujakson ajan negatiivisena lukuun ottamatta vuotta 2018. |
| --- | --- |

(135)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys pysyi koko tarkastelujakson ajan negatiivisena lukuun ottamatta vuotta 2018.

| (136) | Investoinnit (jotka keskittyivät pääasiassa tuotantolaitteiden päivittämiseen sekä tuotantoprosessin laadun, tuottavuuden ja joustavuuden parantamiseen) kasvoivat vuosina 2017–2019 ja vähenivät sitten saavuttaen alhaisimman tasonsa vuonna 2020. |
| --- | --- |

(136)

Investoinnit (jotka keskittyivät pääasiassa tuotantolaitteiden päivittämiseen sekä tuotantoprosessin laadun, tuottavuuden ja joustavuuden parantamiseen) kasvoivat vuosina 2017–2019 ja vähenivät sitten saavuttaen alhaisimman tasonsa vuonna 2020.

| (137) | Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se kehittyi samansuuntaisesti kuin kannattavuus pienentyen ensin jyrkästi vuonna 2019 ja parantuen sitten hieman vuonna 2020. Investointien tuotto pysyi negatiivisena ja pieneni 53 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(137)

Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se kehittyi samansuuntaisesti kuin kannattavuus pienentyen ensin jyrkästi vuonna 2019 ja parantuen sitten hieman vuonna 2020. Investointien tuotto pysyi negatiivisena ja pieneni 53 prosenttia tarkastelujaksolla.

4.5   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (138) | Voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta pallografiittirautaputkien tuonti Intiasta oli edelleen merkittävää ja sen markkinaosuus pysyi vakaana [9–18] prosentissa tarkastelujaksolla. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla markkinaosuus oli [10–14] prosenttia. Samaan aikaan tuontihinnat laskivat ja alittivat unionin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla [30–45] prosentilla polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteistä huolimatta. |
| --- | --- |

(138)

Voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta pallografiittirautaputkien tuonti Intiasta oli edelleen merkittävää ja sen markkinaosuus pysyi vakaana [9–18] prosentissa tarkastelujaksolla. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla markkinaosuus oli [10–14] prosenttia. Samaan aikaan tuontihinnat laskivat ja alittivat unionin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla [30–45] prosentilla polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteistä huolimatta.

| (139) | Makrotaloudellisten indikaattoreiden kehitys osoitti vakaata tai hieman laskevaa suuntausta, erityisesti tuotanto- ja myyntimäärien, työllisyyden ja tuottavuuden osalta. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samalle tasolle kuin vuonna 2017. Markkinaosuuden kasvu vuonna 2018 suhteellisen vakaasta myyntimäärästä huolimatta johtui kulutuksen supistumisesta samalla kaudella. Vaikka unionin tuotannonala pystyi suurelta osin säilyttämään myyntimääränsä ja markkinaosuutensa, tämä tapahtui kannattavuuden ja muiden taloudellisten indikaattoreiden kustannuksella, kuten seuraavassa kappaleessa selitetään. |
| --- | --- |

(139)

Makrotaloudellisten indikaattoreiden kehitys osoitti vakaata tai hieman laskevaa suuntausta, erityisesti tuotanto- ja myyntimäärien, työllisyyden ja tuottavuuden osalta. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samalle tasolle kuin vuonna 2017. Markkinaosuuden kasvu vuonna 2018 suhteellisen vakaasta myyntimäärästä huolimatta johtui kulutuksen supistumisesta samalla kaudella. Vaikka unionin tuotannonala pystyi suurelta osin säilyttämään myyntimääränsä ja markkinaosuutensa, tämä tapahtui kannattavuuden ja muiden taloudellisten indikaattoreiden kustannuksella, kuten seuraavassa kappaleessa selitetään.

| (140) | Vaikka unionin tuottajien keskimääräinen yksikkömyyntihinta nousi tarkastelujaksolla 7 prosenttia eli enemmän kuin tuotantokustannukset (5 %), unionin tuotannonala ei siltikään onnistunut saavuttamaan kestäviä voittomarginaaleja. Intiasta tulevan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan keskimääräisiä tuotantokustannuksia vastaaviksi, joten se tuotti tappiota koko tarkastelujakson ajan (lukuun ottamatta vuotta 2018, jolloin se oli lähes kannattavuusrajalla). Näin ollen Intiasta tuleva tuonti vaikutti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuottajien myyntiin merkittävästi myös hinnankorotuksia estävästi. Muut taloudelliset indikaattorit (kassavirta, investointien tuotto) noudattivat samaa suuntausta kuin kannattavuus, ja niiden arvo oli tarkastelujaksolla negatiivinen tai alhainen. Myös investointien taso oli yleisesti ottaen alhainen, vaikka investoinnit lisääntyivät hieman vuosina 2017 ja 2018. |
| --- | --- |

(140)

Vaikka unionin tuottajien keskimääräinen yksikkömyyntihinta nousi tarkastelujaksolla 7 prosenttia eli enemmän kuin tuotantokustannukset (5 %), unionin tuotannonala ei siltikään onnistunut saavuttamaan kestäviä voittomarginaaleja. Intiasta tulevan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan keskimääräisiä tuotantokustannuksia vastaaviksi, joten se tuotti tappiota koko tarkastelujakson ajan (lukuun ottamatta vuotta 2018, jolloin se oli lähes kannattavuusrajalla). Näin ollen Intiasta tuleva tuonti vaikutti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuottajien myyntiin merkittävästi myös hinnankorotuksia estävästi. Muut taloudelliset indikaattorit (kassavirta, investointien tuotto) noudattivat samaa suuntausta kuin kannattavuus, ja niiden arvo oli tarkastelujaksolla negatiivinen tai alhainen. Myös investointien taso oli yleisesti ottaen alhainen, vaikka investoinnit lisääntyivät hieman vuosina 2017 ja 2018.

| (141) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(141)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa.

| (142) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen heikkeneminen johtui muista tekijöistä kuin väitetystä polkumyyntituonnista. |
| --- | --- |

(142)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen heikkeneminen johtui muista tekijöistä kuin väitetystä polkumyyntituonnista.

| (143) | Komissio totesi, että osapuoli ei esittänyt mitään uusia seikkoja, jotka voisivat kumota sen päätelmän. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(143)

Komissio totesi, että osapuoli ei esittänyt mitään uusia seikkoja, jotka voisivat kumota sen päätelmän. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (144) | Tata Metaliks Limited väitti myös, että tuonnin kehityksen ja unionin tuotannonalan ilmoittamien tappioiden välillä ei ollut korrelaatiosuhdetta, joten tuonnin ja unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen välillä ei ollut syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(144)

Tata Metaliks Limited väitti myös, että tuonnin kehityksen ja unionin tuotannonalan ilmoittamien tappioiden välillä ei ollut korrelaatiosuhdetta, joten tuonnin ja unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen välillä ei ollut syy-yhteyttä.

| (145) | Kuten johdanto-osan 93 kappaleessa mainitaan, komissio totesi, että Intiasta tulevan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Komissio totesi lisäksi, että osapuoli ei esittänyt mitään näyttöä siitä, että muut tekijät olisivat vaikuttaneet unionin tuotannonalaan. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(145)

Kuten johdanto-osan 93 kappaleessa mainitaan, komissio totesi, että Intiasta tulevan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Komissio totesi lisäksi, että osapuoli ei esittänyt mitään näyttöä siitä, että muut tekijät olisivat vaikuttaneet unionin tuotannonalaan. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (146) | Lisäksi Tata Metaliks Limited väitti, ettei se pystynyt tutkimaan hintojen alittavuuden ja unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen välistä korrelaatiosuhdetta, koska komissio ei julkistanut hintojen alittavuutta koskevia laskelmia tarkastelujakson osalta. |
| --- | --- |

(146)

Lisäksi Tata Metaliks Limited väitti, ettei se pystynyt tutkimaan hintojen alittavuuden ja unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen välistä korrelaatiosuhdetta, koska komissio ei julkistanut hintojen alittavuutta koskevia laskelmia tarkastelujakson osalta.

| (147) | Komissio totesi, että osapuolelle toimitettiin hinnan alittavuuden toteamiseksi tarvittavat tiedot. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson osalta hinnan alittavuutta koskevat päätelmät esitetään edellä johdanto-osan 92 ja 93 kappaleessa. Intiasta tulevan tuonnin yksikköhinnat vuosina 2017, 2018 ja 2019 esitetään johdanto-osan 91 kappaleessa ja otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille johdanto-osan 121 kappaleessa. Osapuolella oli siis käytettävissään kaikki tiedot, joiden perusteella komissio päätteli, että hintojen alittavuutta esiintyi. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(147)

Komissio totesi, että osapuolelle toimitettiin hinnan alittavuuden toteamiseksi tarvittavat tiedot. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson osalta hinnan alittavuutta koskevat päätelmät esitetään edellä johdanto-osan 92 ja 93 kappaleessa. Intiasta tulevan tuonnin yksikköhinnat vuosina 2017, 2018 ja 2019 esitetään johdanto-osan 91 kappaleessa ja otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille johdanto-osan 121 kappaleessa. Osapuolella oli siis käytettävissään kaikki tiedot, joiden perusteella komissio päätteli, että hintojen alittavuutta esiintyi. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (148) | Osapuoli väitti myös, että tuonnin määrä väheni vuoden 2019 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Osapuoli päätteli sen perusteella, että tuontimääristä ei aiheutunut vaikutuksia. |
| --- | --- |

(148)

Osapuoli väitti myös, että tuonnin määrä väheni vuoden 2019 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Osapuoli päätteli sen perusteella, että tuontimääristä ei aiheutunut vaikutuksia.

| (149) | Komissio totesi, että Intiasta tuleva tuonti palautui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vuoden 2017 tasolle. Lisäksi Intiasta tulevan tuonnin merkittävimmän vaikutuksen todettiin liittyvän alhaisiin hintoihin, jotka aiheuttivat merkittävää painetta unionin markkinahintoihin. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(149)

Komissio totesi, että Intiasta tuleva tuonti palautui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vuoden 2017 tasolle. Lisäksi Intiasta tulevan tuonnin merkittävimmän vaikutuksen todettiin liittyvän alhaisiin hintoihin, jotka aiheuttivat merkittävää painetta unionin markkinahintoihin. Näin ollen tämä väite hylättiin.

5.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

| (150) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko Intiasta polkumyynnillä tullut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei muiden tekijöiden kuin Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat: |
| --- | --- |

(150)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko Intiasta polkumyynnillä tullut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei muiden tekijöiden kuin Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat:

5.1   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

| (151) | Komissio tutki ensin, oliko polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(151)

Komissio tutki ensin, oliko polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä syy-yhteyttä.

| (152) | Intiasta tuleva pallografiittirautaputkien tuonti oli merkittävää ja sen markkinaosuus yli 10 prosenttia koko tarkastelujakson ajan, ja sen hinnat pysyivät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alhaisina voimassa olleista polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta. Intiasta tulevan tuonnin aiheuttaman merkittävän hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei voinut siirtää tuotantokustannustensa nousua asiakkailleen, mikä johti siihen, että ne tuottivat koko tarkastelujakson ajan tappiota. Sen vuoksi komissio päätteli, että tutkimuksen kohteena olevan tuonnin määrä ja hintataso aiheuttivat merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(152)

Intiasta tuleva pallografiittirautaputkien tuonti oli merkittävää ja sen markkinaosuus yli 10 prosenttia koko tarkastelujakson ajan, ja sen hinnat pysyivät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alhaisina voimassa olleista polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta. Intiasta tulevan tuonnin aiheuttaman merkittävän hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei voinut siirtää tuotantokustannustensa nousua asiakkailleen, mikä johti siihen, että ne tuottivat koko tarkastelujakson ajan tappiota. Sen vuoksi komissio päätteli, että tutkimuksen kohteena olevan tuonnin määrä ja hintataso aiheuttivat merkittävää vahinkoa.

5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

Muiden tekijöiden vaikutukset

| (153) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä vastasi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vain 2–4 prosentin markkinaosuutta. Kuten taulukosta 4 käy ilmi, kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 50 prosenttia korkeampi kuin Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta. |
| --- | --- |

(153)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä vastasi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vain 2–4 prosentin markkinaosuutta. Kuten taulukosta 4 käy ilmi, kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 50 prosenttia korkeampi kuin Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta.

| (154) | Kuten johdanto-osan 40 kappaleessa esitetään, yksi osapuoli väitti, että yleisten kilpailukykyyn liittyvien ongelmien tapauksessa olisi todettava, että vahinko ei jatkunut tai toistunut. Osapuoli mainitsi useita tekijöitä, kuten pallografiittirautaputkien kulutuksen vähenemisen unionissa euroalueen finanssikriisin seurauksena tehtyjen julkisen talouden menoleikkausten myötä, sekä vaikeudet löytää työvoimaa, määräävän aseman säilyttämisen ja Kiinasta tulevan halvemman tuonnin aiheuttaman paineen julkisten hankintojen tarjouskilpailumenettelyissä. Lisäksi osapuoli väitti, että muoviputket ovat unionin tuotannonalan tuotteiden ensisijainen kilpailija, koska ne ovat edullisempia ja siksi merkittävässä osassa julkisista tarjouskilpailuista päädytään niihin. |
| --- | --- |

(154)

Kuten johdanto-osan 40 kappaleessa esitetään, yksi osapuoli väitti, että yleisten kilpailukykyyn liittyvien ongelmien tapauksessa olisi todettava, että vahinko ei jatkunut tai toistunut. Osapuoli mainitsi useita tekijöitä, kuten pallografiittirautaputkien kulutuksen vähenemisen unionissa euroalueen finanssikriisin seurauksena tehtyjen julkisen talouden menoleikkausten myötä, sekä vaikeudet löytää työvoimaa, määräävän aseman säilyttämisen ja Kiinasta tulevan halvemman tuonnin aiheuttaman paineen julkisten hankintojen tarjouskilpailumenettelyissä. Lisäksi osapuoli väitti, että muoviputket ovat unionin tuotannonalan tuotteiden ensisijainen kilpailija, koska ne ovat edullisempia ja siksi merkittävässä osassa julkisista tarjouskilpailuista päädytään niihin.

| (155) | Toisin kuin osapuoli väittää, tarkastelujaksolla unionin kulutus ja unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoivat työllisyyden pysyessä vakaana. Ei myöskään ole näyttöä siitä, että muoviputkien markkinaosuus olisi tarkastelujaksolla kasvanut pallografiittirautaputkiin verrattuna. On myös huomattava, että muoviputket eivät kilpaile pallografiittirautaputkien kanssa, kun on kyse halkaisijaltaan suurista putkista. Näin ollen nämä tekijät eivät olleet havaitun vahingon taustalla. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat huomattavasti korkeammat ja määrät merkittävästi pienempiä kuin Intiasta tulevan tuonnin. Osapuoli ei myöskään selittänyt, miten mahdollinen määräävä asema olisi voinut aiheuttaa vahinkoa. Näin ollen nämä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(155)

Toisin kuin osapuoli väittää, tarkastelujaksolla unionin kulutus ja unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoivat työllisyyden pysyessä vakaana. Ei myöskään ole näyttöä siitä, että muoviputkien markkinaosuus olisi tarkastelujaksolla kasvanut pallografiittirautaputkiin verrattuna. On myös huomattava, että muoviputket eivät kilpaile pallografiittirautaputkien kanssa, kun on kyse halkaisijaltaan suurista putkista. Näin ollen nämä tekijät eivät olleet havaitun vahingon taustalla. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat huomattavasti korkeammat ja määrät merkittävästi pienempiä kuin Intiasta tulevan tuonnin. Osapuoli ei myöskään selittänyt, miten mahdollinen määräävä asema olisi voinut aiheuttaa vahinkoa. Näin ollen nämä väitteet hylättiin.

| (156) | Unionin tuotannonalan vientituloksesta kertovat vientimäärät kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Unionin tuotannonalan vientitulos | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimäärä (1 000 tonnia) | [119 –140 ] | [147 –172 ] | [102 –119 ] | [66 –77 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 122 | 85 | 55 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | [760 –890 ] | [750 –880 ] | [840 –980 ] | [890 –1 040 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 99 | 110 | 117 |
| Lähde: Pyynnön esittäjät määrien osalta ja tarkastetut kyselylomakevastaukset arvojen osalta |

(156)

Unionin tuotannonalan vientituloksesta kertovat vientimäärät kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Unionin tuotannonalan vientitulos

Unionin tuotannonalan vientitulos

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Vientimäärä (1 000 tonnia)

[119 –140 ]

[147 –172 ]

[102 –119 ]

[66 –77 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

122

122

85

85

55

55

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

[760 –890 ]

[750 –880 ]

[840 –980 ]

[890 –1 040 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

99

99

110

110

117

117

Lähde: Pyynnön esittäjät määrien osalta ja tarkastetut kyselylomakevastaukset arvojen osalta

Lähde:

| (157) | Määrät vähenivät tarkastelujakson aikana puoleen. Vaikka viennin hinnat nousivat 17 prosenttia, tämä ei riittänyt kattamaan tuotantokustannuksia koko tarkastelujakson ajan, kuten taulukosta 8 käy ilmi. Vienti ei siis heikentänyt Intiasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen viennin ja todetun vahingon välistä syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(157)

Määrät vähenivät tarkastelujakson aikana puoleen. Vaikka viennin hinnat nousivat 17 prosenttia, tämä ei riittänyt kattamaan tuotantokustannuksia koko tarkastelujakson ajan, kuten taulukosta 8 käy ilmi. Vienti ei siis heikentänyt Intiasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen viennin ja todetun vahingon välistä syy-yhteyttä.

| (158) | Tarkastelussa otettiin huomioon myös muita mahdollisia tekijöitä, kuten covid-19-kriisi, mutta yksikään niistä ei voinut heikentää syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(158)

Tarkastelussa otettiin huomioon myös muita mahdollisia tekijöitä, kuten covid-19-kriisi, mutta yksikään niistä ei voinut heikentää syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen.

| (159) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että covid-19-kriisi vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen vuoden 2020 ensimmäisellä puoliskolla. Osapuoli totesi, että kansanterveystoimenpiteiden takia alkuvaiheessa määrätyt sulkutoimet pysäyttivät useita rakennushankkeita. |
| --- | --- |

(159)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että covid-19-kriisi vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen vuoden 2020 ensimmäisellä puoliskolla. Osapuoli totesi, että kansanterveystoimenpiteiden takia alkuvaiheessa määrätyt sulkutoimet pysäyttivät useita rakennushankkeita.

| (160) | Kuten edellä kuvaillaan, covid-19-kriisistä johtuneet sulkutoimet eivät vaikuttaneet merkittävästi unionin pallografiittirautaputkien markkinoihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin kokonaiskulutus kyseisenä vuonna oli samalla tasolla kuin vuonna 2018. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(160)

Kuten edellä kuvaillaan, covid-19-kriisistä johtuneet sulkutoimet eivät vaikuttaneet merkittävästi unionin pallografiittirautaputkien markkinoihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin kokonaiskulutus kyseisenä vuonna oli samalla tasolla kuin vuonna 2018. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (161) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio päätteli, että Intiasta tuleva polkumyyntituonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle ja että muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina eivät heikentäneet syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja merkittävän vahingon välillä. Vahinko näkyy selvästi erityisesti tuotannon, kapasiteetin käyttöasteen, unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän, markkinaosuuden, tuottavuuden, kannattavuuden ja investointien tuoton kehityksessä. |
| --- | --- |

(161)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio päätteli, että Intiasta tuleva polkumyyntituonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle ja että muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina eivät heikentäneet syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja merkittävän vahingon välillä. Vahinko näkyy selvästi erityisesti tuotannon, kapasiteetin käyttöasteen, unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän, markkinaosuuden, tuottavuuden, kannattavuuden ja investointien tuoton kehityksessä.

6.   VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS, JOS TOIMENPITEET KUMOTTAISIIN

VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS, JOS TOIMENPITEET KUMOTTAISIIN

| (162) | Komissio päätteli johdanto-osan 141 kappaleessa, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko Intiasta tulevasta polkumyyntituonnista aiheutuneen vahingon jatkuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(162)

Komissio päätteli johdanto-osan 141 kappaleessa, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko Intiasta tulevasta polkumyyntituonnista aiheutuneen vahingon jatkuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (163) | Tässä yhteydessä komissio tarkasteli seuraavia tekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Intiassa, unionin hintojen ja Intian hintojen välinen suhde, unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä Intiasta tulevan mahdollisen tuonnin vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(163)

Tässä yhteydessä komissio tarkasteli seuraavia tekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Intiassa, unionin hintojen ja Intian hintojen välinen suhde, unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä Intiasta tulevan mahdollisen tuonnin vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

6.1   Tuotantokapasiteetti, käyttämätön kapasiteetti Intiassa ja unionin markkinoiden houkuttelevuus

Tuotantokapasiteetti, käyttämätön kapasiteetti Intiassa ja unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (164) | Kuten johdanto-osan 66–71 kappaleessa todetaan, Intian käyttämätön kapasiteetti oli noin 500 000 tonnia vuodessa, mikä on enemmän kuin tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionin markkinoilla ([388 000–454 000] tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). Lisäksi intialaiset tuottajat suunnittelivat investoivansa tuotantokapasiteetin lisäämiseen. Tämä tarkoittaa, että lähivuosina tarjonta ylittää kysynnän Intian markkinoilla. Tämä tulee entisestään kannustamaan intialaisia tuottajia keskittymään yhä enemmän vientimarkkinoihin. |
| --- | --- |

(164)

Kuten johdanto-osan 66–71 kappaleessa todetaan, Intian käyttämätön kapasiteetti oli noin 500 000 tonnia vuodessa, mikä on enemmän kuin tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionin markkinoilla ([388 000–454 000] tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). Lisäksi intialaiset tuottajat suunnittelivat investoivansa tuotantokapasiteetin lisäämiseen. Tämä tarkoittaa, että lähivuosina tarjonta ylittää kysynnän Intian markkinoilla. Tämä tulee entisestään kannustamaan intialaisia tuottajia keskittymään yhä enemmän vientimarkkinoihin.

| (165) | Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien käytettävissä olevaa ja tulevaa käyttämätöntä kapasiteettia voitaisiin käyttää tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamiseen unionin markkinoille vietäväksi. |
| --- | --- |

(165)

Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien käytettävissä olevaa ja tulevaa käyttämätöntä kapasiteettia voitaisiin käyttää tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamiseen unionin markkinoille vietäväksi.

| (166) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, ettei ollut näyttöä siitä, että Intian väitetty käyttämätön tuotantokapasiteetti käytettäisiin varmuudella pallografiittirautaputkien tuotantoon ja että tämä tuotanto ohjattaisiin Intian ylitarjonnan vuoksi vientiin. Komissio ei myöskään tutkinut muiden vientimarkkinoiden houkuttelevuutta eikä analysoinut lainkaan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisiä tietoja. Osapuoli väitti myös, että polkumyynnin ja vahingon jatkumisen todennäköisyyttä koskevien päätelmien on aina perustuttava myönteiseen näyttöön (22). Tämän perusteella osapuoli päätteli, että todennäköisyyttä koskeva päätelmä oli virheellinen. |
| --- | --- |

(166)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, ettei ollut näyttöä siitä, että Intian väitetty käyttämätön tuotantokapasiteetti käytettäisiin varmuudella pallografiittirautaputkien tuotantoon ja että tämä tuotanto ohjattaisiin Intian ylitarjonnan vuoksi vientiin. Komissio ei myöskään tutkinut muiden vientimarkkinoiden houkuttelevuutta eikä analysoinut lainkaan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisiä tietoja. Osapuoli väitti myös, että polkumyynnin ja vahingon jatkumisen todennäköisyyttä koskevien päätelmien on aina perustuttava myönteiseen näyttöön (22). Tämän perusteella osapuoli päätteli, että todennäköisyyttä koskeva päätelmä oli virheellinen.

22

| (167) | Komissio pani merkille, että osapuoli vahvisti Intian käyttämättömän kapasiteetin olemassaolon. Lisäksi komissio vahvisti kyseisen käyttämättömän kapasiteetin olemassaolon nimenomaan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, kuten johdanto-osan 66–70 kappaleessa selitetään. Komissio myös totesi, että pitkällä aikavälillä kysyntä Intian markkinoilla hiipuu, ja osapuoli itse totesi, että sillä oli suunnitelmissa laajentaa myyntiään unionin markkinoille, kuten edellä mainituissa johdanto-osan kappaleissa selitetään. Lisäksi – kuten jäljempänä 6.2 jaksossa kuvaillaan – unionin markkinoita pidetään intialaisten tuottajien kannalta houkuttelevina, minkä perusteella voidaan päätellä, että Intiassa käytettävissä olevaa käyttämätöntä kapasiteettia hyödynnettäisiin ainakin osittain viennin lisäämiseksi unionin markkinoille. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(167)

Komissio pani merkille, että osapuoli vahvisti Intian käyttämättömän kapasiteetin olemassaolon. Lisäksi komissio vahvisti kyseisen käyttämättömän kapasiteetin olemassaolon nimenomaan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, kuten johdanto-osan 66–70 kappaleessa selitetään. Komissio myös totesi, että pitkällä aikavälillä kysyntä Intian markkinoilla hiipuu, ja osapuoli itse totesi, että sillä oli suunnitelmissa laajentaa myyntiään unionin markkinoille, kuten edellä mainituissa johdanto-osan kappaleissa selitetään. Lisäksi – kuten jäljempänä 6.2 jaksossa kuvaillaan – unionin markkinoita pidetään intialaisten tuottajien kannalta houkuttelevina, minkä perusteella voidaan päätellä, että Intiassa käytettävissä olevaa käyttämätöntä kapasiteettia hyödynnettäisiin ainakin osittain viennin lisäämiseksi unionin markkinoille. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (168) | Mainitussa oikeuskäytännössä vaaditun myönteisen näytön osalta komissio katsoi, että se täytti kaikki tämänhetkisen oikeuskäytännön vaatimukset ja että sen arvio ja päätelmä polkumyynnin ja vahingon jatkumisen todennäköisyydestä perustui tutkimuksen aikana kerättyyn myönteiseen näyttöön. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(168)

Mainitussa oikeuskäytännössä vaaditun myönteisen näytön osalta komissio katsoi, että se täytti kaikki tämänhetkisen oikeuskäytännön vaatimukset ja että sen arvio ja päätelmä polkumyynnin ja vahingon jatkumisen todennäköisyydestä perustui tutkimuksen aikana kerättyyn myönteiseen näyttöön. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (169) | Edellä esitetyn perusteella komissio totesi, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi hyvin suurella todennäköisyydellä siihen, että Intiasta tuleva polkumyyntituonti unionin tuotannonalan hinnat alittavilla hinnoilla lisääntyisi merkittävästi ja lisäisi näin ollen edelleen unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan elinkelpoisuus olisi vakavassa vaarassa. |
| --- | --- |

(169)

Edellä esitetyn perusteella komissio totesi, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi hyvin suurella todennäköisyydellä siihen, että Intiasta tuleva polkumyyntituonti unionin tuotannonalan hinnat alittavilla hinnoilla lisääntyisi merkittävästi ja lisäisi näin ollen edelleen unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan elinkelpoisuus olisi vakavassa vaarassa.

6.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (170) | Unionin markkinat ovat kokonsa ja hintojensa puolesta houkuttelevat. Kuten johdanto-osan 71 kappaleessa mainitaan, unionin markkinat ovat ylivoimaisesti tärkeimmät vientimarkkinat intialaisille pallografiittirautaputkien tuottajille, ja niiden osuus näiden tuottajien kokonaisviennistä on 40 prosenttia. Unioniin suuntautuvan viennin volyymi on 25-kertainen verrattuna Intian toiseksi suurimpiin vientimarkkinoihin eli Qatariin, jonka osuus Intian pallografiittirautaputkien viennistä on 2 prosenttia. Lisäksi Intiasta tulevan tuonnin hinnat olivat unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman korkeammat kuin muiden maiden markkinoilla, eli unionin markkinat olivat Intian kannalta hieman tuottoisammat kuin muut markkinat. |
| --- | --- |

(170)

Unionin markkinat ovat kokonsa ja hintojensa puolesta houkuttelevat. Kuten johdanto-osan 71 kappaleessa mainitaan, unionin markkinat ovat ylivoimaisesti tärkeimmät vientimarkkinat intialaisille pallografiittirautaputkien tuottajille, ja niiden osuus näiden tuottajien kokonaisviennistä on 40 prosenttia. Unioniin suuntautuvan viennin volyymi on 25-kertainen verrattuna Intian toiseksi suurimpiin vientimarkkinoihin eli Qatariin, jonka osuus Intian pallografiittirautaputkien viennistä on 2 prosenttia. Lisäksi Intiasta tulevan tuonnin hinnat olivat unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman korkeammat kuin muiden maiden markkinoilla, eli unionin markkinat olivat Intian kannalta hieman tuottoisammat kuin muut markkinat.

| (171) | Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat myivät unioniin tarkastelujaksolla huomattavan määrän pallografiittirautaputkia ja niiden markkinaosuus oli myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen merkittävä (lähes [10–14] prosenttia). Myyntihinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla polkumyyntitulleista huolimatta. |
| --- | --- |

(171)

Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat myivät unioniin tarkastelujaksolla huomattavan määrän pallografiittirautaputkia ja niiden markkinaosuus oli myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen merkittävä (lähes [10–14] prosenttia). Myyntihinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla polkumyyntitulleista huolimatta.

| (172) | Unionin markkinoita onkin siis pidettävä intialaisten tuottajien kannalta houkuttelevina, ja voidaan päätellä, että Intiassa käytettävissä olevaa käyttämätöntä kapasiteettia hyödynnettäisiin ainakin osittain viennin lisäämiseksi unionin markkinoille. Tässä yhteydessä on muistettava, että Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla eli ennen polkumyyntitullien käyttöönottoa suuri, [17–19] prosenttia. |
| --- | --- |

(172)

Unionin markkinoita onkin siis pidettävä intialaisten tuottajien kannalta houkuttelevina, ja voidaan päätellä, että Intiassa käytettävissä olevaa käyttämätöntä kapasiteettia hyödynnettäisiin ainakin osittain viennin lisäämiseksi unionin markkinoille. Tässä yhteydessä on muistettava, että Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla eli ennen polkumyyntitullien käyttöönottoa suuri, [17–19] prosenttia.

6.3   Vahingon jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

Vahingon jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (173) | Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon unionin tuotannonalan aiempi ja nykyinen haavoittuva tilanne todetaan, että ilman toimenpiteitä Intiasta tuleva polkumyyntituonti vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla todennäköisesti lisääntyisi huomattavasti, minkä seurauksena unionin tuottajille aiheutuisi vieläkin suurempia tappioita. Sen vuoksi komissio päätteli, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, Intiasta tuleva polkumyyntituonti vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla lisääntyisi todennäköisesti huomattavasti ja merkittävä vahinko todennäköisesti jatkuisi. |
| --- | --- |

(173)

Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon unionin tuotannonalan aiempi ja nykyinen haavoittuva tilanne todetaan, että ilman toimenpiteitä Intiasta tuleva polkumyyntituonti vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla todennäköisesti lisääntyisi huomattavasti, minkä seurauksena unionin tuottajille aiheutuisi vieläkin suurempia tappioita. Sen vuoksi komissio päätteli, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, Intiasta tuleva polkumyyntituonti vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla lisääntyisi todennäköisesti huomattavasti ja merkittävä vahinko todennäköisesti jatkuisi.

7.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (174) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuutena tarkasteltuna unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli muun muassa unionin tuotannonalan, tuojien, käyttäjien ja julkisen politiikan edut tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, sellaisina kuin ne sisältyvät ekologisesta suunnittelusta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/125/EY (23), jäljempänä ’ekosuunnitteludirektiivi’, ja sen tuotekohtaisiin asetuksiin. Perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan kolmannen virkkeen mukaisesti erityistä huomiota kiinnitettiin tarpeeseen suojella tuotannonalaa vahingollisen polkumyynnin negatiivisilta vaikutuksilta. |
| --- | --- |

(174)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuutena tarkasteltuna unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli muun muassa unionin tuotannonalan, tuojien, käyttäjien ja julkisen politiikan edut tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, sellaisina kuin ne sisältyvät ekologisesta suunnittelusta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/125/EY (23), jäljempänä ’ekosuunnitteludirektiivi’, ja sen tuotekohtaisiin asetuksiin. Perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan kolmannen virkkeen mukaisesti erityistä huomiota kiinnitettiin tarpeeseen suojella tuotannonalaa vahingollisen polkumyynnin negatiivisilta vaikutuksilta.

23

| (175) | Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(175)

Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

7.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (176) | Unionin tuotannonalaan kuuluvat toimijat ovat sijoittautuneina kolmeen jäsenvaltioon (Ranska, Saksa ja Espanja), ja tuotannonala työllistää tarkasteltavana olevan tuotteen osalta suoraan yli 2 200 työntekijää. |
| --- | --- |

(176)

Unionin tuotannonalaan kuuluvat toimijat ovat sijoittautuneina kolmeen jäsenvaltioon (Ranska, Saksa ja Espanja), ja tuotannonala työllistää tarkasteltavana olevan tuotteen osalta suoraan yli 2 200 työntekijää.

| (177) | Voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet eivät estäneet Intiasta tulevaa polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia tulemasta unionin markkinoille, ja unionin tuotannonalalle aiheutui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(177)

Voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet eivät estäneet Intiasta tulevaa polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia tulemasta unionin markkinoille, ja unionin tuotannonalalle aiheutui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävää vahinkoa.

| (178) | Edellä esitetyn perusteella komissio totesi, että kyseisestä maasta tulevan tuonnin aiheuttaman vahingon jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy. Merkittävä määrä Intiasta tulevaa polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia aiheuttaisi lisävahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(178)

Edellä esitetyn perusteella komissio totesi, että kyseisestä maasta tulevan tuonnin aiheuttaman vahingon jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy. Merkittävä määrä Intiasta tulevaa polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia aiheuttaisi lisävahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (179) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että unionin tuotannonalaa on suojeltu yli kuuden vuoden ajan huolimatta sen 85 prosentin markkinaosuudesta. Siksi olisi epätodennäköistä, että voimassa olevien toimenpiteiden kumoaminen vaikuttaisi unionin tuotannonalaan. Jos näin tapahtuisi, se voisi pyytää komissiota aloittamaan uuden tutkimuksen. |
| --- | --- |

(179)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että unionin tuotannonalaa on suojeltu yli kuuden vuoden ajan huolimatta sen 85 prosentin markkinaosuudesta. Siksi olisi epätodennäköistä, että voimassa olevien toimenpiteiden kumoaminen vaikuttaisi unionin tuotannonalaan. Jos näin tapahtuisi, se voisi pyytää komissiota aloittamaan uuden tutkimuksen.

| (180) | Analysoituaan kaikkia asiaan liittyviä vahinkoindikaattoreita, kuten unionin tuotannonalan markkinaosuuden kehitystä, komissio totesi, että toisin kuin asianomainen osapuoli väittää, Intiasta tuleva polkumyyntituonti aiheuttaa edelleen merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio päätteli, että vahinko todennäköisesti jatkuisi ja pahenisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(180)

Analysoituaan kaikkia asiaan liittyviä vahinkoindikaattoreita, kuten unionin tuotannonalan markkinaosuuden kehitystä, komissio totesi, että toisin kuin asianomainen osapuoli väittää, Intiasta tuleva polkumyyntituonti aiheuttaa edelleen merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio päätteli, että vahinko todennäköisesti jatkuisi ja pahenisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (181) | Tämän perusteella komissio päätteli, että Intiaa koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen on unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(181)

Tämän perusteella komissio päätteli, että Intiaa koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen on unionin edun mukaista.

7.2   Etuyhteydettömien tuojien, kauppiaiden ja käyttäjien etu

Etuyhteydettömien tuojien, kauppiaiden ja käyttäjien etu

| (182) | Komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin etuyhteydettömiin tuojiin, kauppiaisiin ja käyttäjiin. Yksikään niistä ei vastannut komission kyselyyn. |
| --- | --- |

(182)

Komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin etuyhteydettömiin tuojiin, kauppiaisiin ja käyttäjiin. Yksikään niistä ei vastannut komission kyselyyn.

| (183) | Komissiolle ei toimitettu mitään huomautuksia, jotka olisivat viitanneet siihen, että toimenpiteiden pitämisellä voimassa olisi tuojiin ja käyttäjiin sellaista merkittävää kielteistä vaikutusta, joka olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan. |
| --- | --- |

(183)

Komissiolle ei toimitettu mitään huomautuksia, jotka olisivat viitanneet siihen, että toimenpiteiden pitämisellä voimassa olisi tuojiin ja käyttäjiin sellaista merkittävää kielteistä vaikutusta, joka olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.

7.3   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (184) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta tarkastelun kohteena olevan tuotteen Intiasta peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden voimassaoloa. |
| --- | --- |

(184)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta tarkastelun kohteena olevan tuotteen Intiasta peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden voimassaoloa.

8.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (185) | Polkumyynnin ja vahingon jatkumista ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella Intiasta tulevaa pallografiittirautaputkien tuontia koskevat polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa. |
| --- | --- |

(185)

Polkumyynnin ja vahingon jatkumista ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella Intiasta tulevaa pallografiittirautaputkien tuontia koskevat polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

| (186) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että toimenpiteiden jatkamisen olisi oltava poikkeus eikä vakiintunut käytäntö. Se viittasi erityisesti polkumyyntiä koskevan perusasetuksen 11 artiklan 1 kohtaan, jonka mukaan polkumyyntitoimenpide on pidettävä voimassa vain niin kauan kuin se on tarpeen ja sen voimassaolo päättyy viisi vuotta sen käyttöön ottamisen jälkeen. Yritys väitti, että koska tulleja jatkettiin tämän tarkastelun ajaksi, siinä vaiheessa, kun tämä tarkastelu todennäköisesti saadaan päätökseen, tullit ovat olleet voimassa jo yli seitsemän vuotta. Tästä syystä se pyysi komissiota lopettamaan tutkimuksen. |
| --- | --- |

(186)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että toimenpiteiden jatkamisen olisi oltava poikkeus eikä vakiintunut käytäntö. Se viittasi erityisesti polkumyyntiä koskevan perusasetuksen 11 artiklan 1 kohtaan, jonka mukaan polkumyyntitoimenpide on pidettävä voimassa vain niin kauan kuin se on tarpeen ja sen voimassaolo päättyy viisi vuotta sen käyttöön ottamisen jälkeen. Yritys väitti, että koska tulleja jatkettiin tämän tarkastelun ajaksi, siinä vaiheessa, kun tämä tarkastelu todennäköisesti saadaan päätökseen, tullit ovat olleet voimassa jo yli seitsemän vuotta. Tästä syystä se pyysi komissiota lopettamaan tutkimuksen.

| (187) | Komissio muistutti, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti ”polkumyyntitoimenpiteen voimassaolo päättyy viisi vuotta sen käyttöön ottamisen jälkeen tai viisi vuotta sen päivän jälkeen, jona viimeisimmän polkumyyntiä ja vahinkoa koskevan tarkastelun päätelmät tehtiin, ellei tarkastelussa todeta, että toimenpiteen voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen”. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti päätös toimenpiteiden jatkamisesta tehtiin kaikkien niiden tosiseikkojen perusteellisen arvioinnin pohjalta, joita toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana tuli esiin. Toimenpiteitä ei siis jatkettu automaattisesti eikä se ollut vakiintuneena käytäntönä. Näin ollen komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan toimenpiteet olisi lopetettava. |
| --- | --- |

(187)

Komissio muistutti, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti ”polkumyyntitoimenpiteen voimassaolo päättyy viisi vuotta sen käyttöön ottamisen jälkeen tai viisi vuotta sen päivän jälkeen, jona viimeisimmän polkumyyntiä ja vahinkoa koskevan tarkastelun päätelmät tehtiin, ellei tarkastelussa todeta, että toimenpiteen voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen”. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti päätös toimenpiteiden jatkamisesta tehtiin kaikkien niiden tosiseikkojen perusteellisen arvioinnin pohjalta, joita toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana tuli esiin. Toimenpiteitä ei siis jatkettu automaattisesti eikä se ollut vakiintuneena käytäntönä. Näin ollen komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan toimenpiteet olisi lopetettava.

ellei tarkastelussa todeta, että toimenpiteen voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen

| (188) | Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka mukana ei ole tällaista laskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(188)

Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka mukana ei ole tällaista laskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia.

| (189) | Tämän laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa tuontiin yksilöllisiä polkumyyntitulleja, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten olisi tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esim. lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alhaisemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(189)

Tämän laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa tuontiin yksilöllisiä polkumyyntitulleja, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten olisi tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esim. lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alhaisemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti.

| (190) | Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, olisiko yksilölliset tullit syytä poistaa ja olisiko niiden sijasta otettava käyttöön koko maata koskeva tulli. |
| --- | --- |

(190)

Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, olisiko yksilölliset tullit syytä poistaa ja olisiko niiden sijasta otettava käyttöön koko maata koskeva tulli.

| (191) | Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan yksinomaan Intiasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(191)

Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan yksinomaan Intiasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

| (192) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited pyysi komissiota asettamaan sille yksilöllisen polkumyyntimarginaalin. Muussa tapauksessa komission olisi yrityksen mielestä ainakin harkittava muille, alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimineille tarkasteltavana olevan tuotteen intialaisille tuottajille asetettujen yksilöllisten polkumyyntitullien laajentamista koskemaan myös sitä, koska se toimi komission kanssa yhteistyössä tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. |
| --- | --- |

(192)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited pyysi komissiota asettamaan sille yksilöllisen polkumyyntimarginaalin. Muussa tapauksessa komission olisi yrityksen mielestä ainakin harkittava muille, alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimineille tarkasteltavana olevan tuotteen intialaisille tuottajille asetettujen yksilöllisten polkumyyntitullien laajentamista koskemaan myös sitä, koska se toimi komission kanssa yhteistyössä tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa.

| (193) | Komissio muistutti, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tavoitteena on ainoastaan määrittää, ovatko voimassa olevat toimenpiteet edelleen tarpeen. Tämäntyyppisen tarkastelun yhteydessä ei ole mahdollista vahvistaa yksilöllisiä tulleja yrityksille, jotka eivät toimineet yhteistyössä alkuperäisessä tutkimuksessa. Yksilöllinen polkumyyntitulli voidaan määrittää ainoastaan perusasetuksen 11 artiklan 3 tai 4 kohdan mukaista tarkastelua koskevien tutkimusten perusteella. Tämän vuoksi pyyntö hylättiin. |
| --- | --- |

(193)

Komissio muistutti, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tavoitteena on ainoastaan määrittää, ovatko voimassa olevat toimenpiteet edelleen tarpeen. Tämäntyyppisen tarkastelun yhteydessä ei ole mahdollista vahvistaa yksilöllisiä tulleja yrityksille, jotka eivät toimineet yhteistyössä alkuperäisessä tutkimuksessa. Yksilöllinen polkumyyntitulli voidaan määrittää ainoastaan perusasetuksen 11 artiklan 3 tai 4 kohdan mukaista tarkastelua koskevien tutkimusten perusteella. Tämän vuoksi pyyntö hylättiin.

| (194) | Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (24). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(194)

Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (24). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

24

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (195) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (25) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko. |
| --- | --- |

(195)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (25) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

25

Euroopan unionin virallisen lehden

| (196) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(196)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Intiasta peräisin olevia pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettuja putkia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 (TARIC-koodi 7303001010) ja ex 7303 00 90 (TARIC-koodi 7303009010), lukuun ottamatta pallografiittirautaputkia, joissa ei ole sisä- ja ulkopinnoitetta, jäljempänä ’pinnoittamattomat putket’.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit ovat seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraavat:

| Yritys | Lopullinen polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 3  % | C054 |
| Electrosteel Castings Ltd | 0  % | C055 |
| Kaikki muut yritykset | 14,1  % | C999 |

Yritys

Lopullinen polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

Jindal Saw Limited

3  %

C054

Electrosteel Castings Ltd

0  %

C055

Kaikki muut yritykset

14,1  %

C999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa:
  ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäviksi myydyt pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistetut putket (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), Intiassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”
  Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/388, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa (EUVL L 73, 18.3.2016, s. 53).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/387, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa (EUVL L 73, 18.3.2016, s. 1).

3

(4)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 10.4.2019, Jindal Saw Ltd ja Jindal Saw Italia SpA v. Euroopan komissio, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234 ja T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/526, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2020, lopullisen tasoitustullin ottamisesta uudelleen käyttöön Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa Jindal Saw Limitedin osalta unionin yleisen tuomioistuimen asiassa T-300/16 antaman tuomion perusteella (EUVL L 118, 16.4.2020, s. 1).

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/527, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2020, lopullisen polkumyyntitullin ottamisesta uudelleen käyttöön Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa Jindal Saw Limitedin osalta unionin yleisen tuomioistuimen asiassa T-301/16 antaman tuomion perusteella (EUVL L 118, 16.4.2020, s. 14).

6

(7)  Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 210, 24.6.2020, s. 29).

7

(8)  Ilmoitus Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta valmistettujen putkien tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 90, 17.3.2021, s. 19).

8

(9)  Ilmoitus Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta valmistettujen putkien tuontiin sovellettavien tukien vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 90, 17.3.2021, s. 8).

9

(10)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down

10

(11)  Ilmoitus Covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin (EUVL C 86, 16.3.2020, s. 6).

11

(12)  
  EUVL C 210, 24.6.2020, s. 29.

12

(13)  Lopullisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen polyvinyylialkoholien tuonnissa 25 päivänä syyskuuta 2020 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1336 johdanto-osan 442 ja 460–471 kappale (EUVL L 315, 29.9.2020, s. 1).

13

(14)  
  1.10.2013–30.9.2014.

14

(15)  Alkuperäisessä tutkimuksessa luvut esitettiin tietojen luottamuksellisuuden vuoksi vaihteluväleinä tai indekseinä.

15

(16)  Viennin osuus tarkasteltavana olevasta tuotteesta saadusta liikevaihdosta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (alle 1 prosentti).

16

(17)  https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text = Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1 %20FY%202022 %2D23

17

(18)  Tarkasteltavana olevan tuotteen suurimmat intialaiset tuottajat, kuten Vedanta, ovat julkistaneet aikovansa investoida kapasiteetin lisäämiseen.

18

(19)  Tarkastelupyynnön liite 17.

19

(20)  Tarkastelupyynnön liite 17.

20

(21)  Tarkastelupyynnön kohta 5.1.6.

21

(22)  Yhdysvallat – menettely ”Sunset reviews of Anti-dumping Measures on Oil Country Tubular Goods From Argentina” (WT/DS/268/AB/R).

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/125/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista (EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10). Ekosuunnitteludirektiivi pannaan täytäntöön tuotekohtaisilla asetuksilla, joita sovelletaan sellaisenaan kaikissa unionin jäsenvaltioissa. Ekosuunnitteluasetus kattaa uudet ekosuunnitteluvaatimukset pienten, keskikokoisten ja suurten muuntajien osalta. Ekosuunnitteluasetuksen ensimmäinen vaihe tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2015 ja toinen vaihe 1 päivänä heinäkuuta 2021. Toisen vaiheen vaatimukset ovat tiukemmat kuin ensimmäisen vaiheen. Vaikka kaikkia vaikutuksia ei voidakaan vielä arvioida, koska toisen vaiheen voimaantulosta on kulunut niin vähän aikaa, yleisesti uskotaan, että nämä toisen vaiheen vaatimukset edellyttävät GOES-tuotteiden korkeimpia laatuluokkia, jotta muuntajia voidaan suunnitella ja valmistaa kustannustehokkaasti ja asetettujen tilarajoitusten mukaisesti.

23

(24)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

25

---

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 161/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 161/28

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/927,

annettu 15 päivänä kesäkuuta 2022,

lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 18 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/387 (2), jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, käyttöön tasoitustullin, joka koski Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuontia, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneeseen tutkimukseen viitataan jäljempänä ilmaisulla ’alkuperäinen tutkimus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/387 (2), jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, käyttöön tasoitustullin, joka koski Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuontia, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneeseen tutkimukseen viitataan jäljempänä ilmaisulla ’alkuperäinen tutkimus’.

2

| (2) | Käyttöönotettu tasoitustulli oli Jindal Saw Limitedin osalta 8,7 prosenttia ja Electrosteel Castings Ltd:n ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta 9 prosenttia. |
| --- | --- |

(2)

Käyttöönotettu tasoitustulli oli Jindal Saw Limitedin osalta 8,7 prosenttia ja Electrosteel Castings Ltd:n ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta 9 prosenttia.

| (3) | Komissio otti myös käyttöön samaa tuotetta koskevan lopullisen polkumyyntitullin täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/388 (3). Käyttöönotettu polkumyyntitulli oli Electrosteel Castings Ltd:n osalta 0 prosenttia ja Jindal Saw Limitedin ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta 14,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(3)

Komissio otti myös käyttöön samaa tuotetta koskevan lopullisen polkumyyntitullin täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/388 (3). Käyttöönotettu polkumyyntitulli oli Electrosteel Castings Ltd:n osalta 0 prosenttia ja Jindal Saw Limitedin ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta 14,1 prosenttia.

3

| (4) | Unionin yleisen tuomioistuimen asioissa T-300/16 ja T-301/16 (4) antamien tuomioiden jälkeen komissio korjasi virheet, jotka unionin yleinen tuomioistuin oli havainnut laskiessaan Jindal Saw Limitedin polkumyynti- ja tasoitustullia. Täytäntöönpanoasetuksilla (EU) 2020/526 (5) ja (EU) 2020/527 (6) komissio otti Jindal Saw Limitedin osalta uudelleen käyttöön lopullisen polkumyyntitullin (3 %) ja lopullisen tasoitustullin (6 %). |
| --- | --- |

(4)

Unionin yleisen tuomioistuimen asioissa T-300/16 ja T-301/16 (4) antamien tuomioiden jälkeen komissio korjasi virheet, jotka unionin yleinen tuomioistuin oli havainnut laskiessaan Jindal Saw Limitedin polkumyynti- ja tasoitustullia. Täytäntöönpanoasetuksilla (EU) 2020/526 (5) ja (EU) 2020/527 (6) komissio otti Jindal Saw Limitedin osalta uudelleen käyttöön lopullisen polkumyyntitullin (3 %) ja lopullisen tasoitustullin (6 %).

4

5

6

| (5) | Tällä hetkellä voimassa olevat tasoitustullit ovat 6 prosenttia Jindal Saw Limitedin osalta ja 9 prosenttia Electrosteel Castings Ltd:n ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta. Tällä hetkellä voimassa olevat polkumyyntitullit ovat Electrosteel Castings Ltd:n osalta 0 prosenttia, Jindalin osalta 3 prosenttia ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta 14,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(5)

Tällä hetkellä voimassa olevat tasoitustullit ovat 6 prosenttia Jindal Saw Limitedin osalta ja 9 prosenttia Electrosteel Castings Ltd:n ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta. Tällä hetkellä voimassa olevat polkumyyntitullit ovat Electrosteel Castings Ltd:n osalta 0 prosenttia, Jindalin osalta 3 prosenttia ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta 14,1 prosenttia.

1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (6) | Julkaistuaan ilmoituksen toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (7) komissio vastaanotti perusasetuksen 18 artiklan mukaisen tarkastelupyynnön. |
| --- | --- |

(6)

Julkaistuaan ilmoituksen toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (7) komissio vastaanotti perusasetuksen 18 artiklan mukaisen tarkastelupyynnön.

7

| (7) | Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön esittivät 21 päivänä joulukuuta 2020 Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH ja Saint-Gobain PAM España SA, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden osuus pallografiittiraudasta valmistettujen putkien unionin kokonaistuotannosta on yli 50 prosenttia. Tarkastelupyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tuen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(7)

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön esittivät 21 päivänä joulukuuta 2020 Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH ja Saint-Gobain PAM España SA, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden osuus pallografiittiraudasta valmistettujen putkien unionin kokonaistuotannosta on yli 50 prosenttia. Tarkastelupyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tuen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

| (8) | Ennen menettelyn vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille saaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelupyynnön. Komissio kutsui Intian viranomaiset neuvotteluihin tarkastelupyynnössä esitetyn tilanteen selvittämiseksi ja molemminpuolisesti tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Intian viranomaiset hyväksyivät neuvottelutarjouksen, minkä jälkeen neuvotteluja käytiin 10 päivänä maaliskuuta 2021. Neuvottelujen aikana ei päästy molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. |
| --- | --- |

(8)

Ennen menettelyn vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille saaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelupyynnön. Komissio kutsui Intian viranomaiset neuvotteluihin tarkastelupyynnössä esitetyn tilanteen selvittämiseksi ja molemminpuolisesti tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Intian viranomaiset hyväksyivät neuvottelutarjouksen, minkä jälkeen neuvotteluja käytiin 10 päivänä maaliskuuta 2021. Neuvottelujen aikana ei päästy molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun.

1.3   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (9) | Kun komissio oli todennut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (8) 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se pani 17 päivänä maaliskuuta 2021 perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan perusteella vireille Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien pallografiittirautaputkien tuontia unioniin koskevan tarkastelun. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (9), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(9)

Kun komissio oli todennut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (8) 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se pani 17 päivänä maaliskuuta 2021 perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan perusteella vireille Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien pallografiittirautaputkien tuontia unioniin koskevan tarkastelun. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (9), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

8

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

9

| (10) | Samana päivänä komissio pani vireille saman tuotteen tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun (10). |
| --- | --- |

(10)

Samana päivänä komissio pani vireille saman tuotteen tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun (10).

10

1.4   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (11) | Tuen ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattaa 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2017 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(11)

Tuen ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattaa 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2017 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.5   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (12) | Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta nimenomaisesti unionin tuottajille, tiedossa oleville Intian tuottajille ja Intian viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

(12)

Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta nimenomaisesti unionin tuottajille, tiedossa oleville Intian tuottajille ja Intian viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

| (13) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Yksikään asianomainen osapuoli ei pyytänyt kuulemista. |
| --- | --- |

(13)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Yksikään asianomainen osapuoli ei pyytänyt kuulemista.

a)   
  Otanta

Otanta

| (14) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti.

Unionin tuottajia koskeva otanta

Unionin tuottajia koskeva otanta

| (15) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otokseen kolme unionin tuottajaa. Nämä unionin tuottajat kuuluvat samaan yritysryhmään. Komissio valitsi otoksen samankaltaisen tuotteen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (eli 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana) unionissa toteutuneen tuotanto- ja myyntimäärän perusteella. Lopulliseen otokseen kuuluvien unionin tuottajien osuus unionin arvioidusta kokonaistuotannosta oli [70–85] prosenttia ja niiden osuus samankaltaisen tuotteen arvioidusta kokonaismyyntimäärästä unionissa [70–85] prosenttia, ja otos oli myös maantieteellisesti kattava. |
| --- | --- |

(15)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otokseen kolme unionin tuottajaa. Nämä unionin tuottajat kuuluvat samaan yritysryhmään. Komissio valitsi otoksen samankaltaisen tuotteen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (eli 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana) unionissa toteutuneen tuotanto- ja myyntimäärän perusteella. Lopulliseen otokseen kuuluvien unionin tuottajien osuus unionin arvioidusta kokonaistuotannosta oli [70–85] prosenttia ja niiden osuus samankaltaisen tuotteen arvioidusta kokonaismyyntimäärästä unionissa [70–85] prosenttia, ja otos oli myös maantieteellisesti kattava.

| (16) | Komissio kehotti asianomaisia osapuolia perusasetuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta muttei saanut mitään huomautuksia. Näin ollen alustava otos vahvistettiin, ja sen katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(16)

Komissio kehotti asianomaisia osapuolia perusasetuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta muttei saanut mitään huomautuksia. Näin ollen alustava otos vahvistettiin, ja sen katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa.

Tuojia koskeva otanta

Tuojia koskeva otanta

| (17) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Otanta ei kuitenkaan ollut tarpeen, koska etuyhteydettömiä tuojia ei ilmoittautunut. |
| --- | --- |

(17)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Otanta ei kuitenkaan ollut tarpeen, koska etuyhteydettömiä tuojia ei ilmoittautunut.

Intian tuottajia koskeva otanta

Intian tuottajia koskeva otanta

| (18) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Intiassa toimivia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Intian viranomaisia nimeämään muita mahdollisia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(18)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Intiassa toimivia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Intian viranomaisia nimeämään muita mahdollisia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (19) | Vain kolme tuottajaa vastasi otantaa koskevaan pyyntöön asetetussa määräajassa, joten komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(19)

Vain kolme tuottajaa vastasi otantaa koskevaan pyyntöön asetetussa määräajassa, joten komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

b)   
  Kyselylomakkeet

Kyselylomakkeet

| (20) | Komissio lähetti kyselylomakkeet Intian viranomaisille, kolmen otokseen valitun unionin tuottajan ryhmälle sekä otantapyyntöön vastanneille kolmelle vientiä harjoittavalle tuottajalle. Lisäksi samat kyselylomakkeet asetettiin saataville verkossa (11) vireillepanopäivänä. |
| --- | --- |

(20)

Komissio lähetti kyselylomakkeet Intian viranomaisille, kolmen otokseen valitun unionin tuottajan ryhmälle sekä otantapyyntöön vastanneille kolmelle vientiä harjoittavalle tuottajalle. Lisäksi samat kyselylomakkeet asetettiin saataville verkossa (11) vireillepanopäivänä.

11

| (21) | Komissio sai vastauksen kyselyihin kolmelta unionin tuottajalta ja Intian viranomaisilta mutta vain yhdeltä intialaisista tuottajista, Tata Metaliks Limitediltä, jäljempänä ’TML’. Vaikka kaksi muutakin Intiassa toimivaa tuottajaa vastasi otantaa koskevaan pyyntöön, ne eivät vastanneet kyselylomakkeeseen, eivätkä ne näin ollen toimineet yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(21)

Komissio sai vastauksen kyselyihin kolmelta unionin tuottajalta ja Intian viranomaisilta mutta vain yhdeltä intialaisista tuottajista, Tata Metaliks Limitediltä, jäljempänä ’TML’. Vaikka kaksi muutakin Intiassa toimivaa tuottajaa vastasi otantaa koskevaan pyyntöön, ne eivät vastanneet kyselylomakkeeseen, eivätkä ne näin ollen toimineet yhteistyössä tutkimuksessa.

c)   
  Tarkastukset

Tarkastukset

| (22) | Covid-19-pandemian puhkeamisen ja kolmansien maiden toteuttamien rajoitustoimenpiteiden vuoksi komissio ei voinut tehdä perusasetuksen 26 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä vientiä harjoittavan tuottajan ja Intian viranomaisten toimitiloissa. Sen sijaan komissio ristiintarkasti etätarkastuksena kaikki päätelmien tekemistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot covid-19-epidemian vaikutuksia polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin koskevan ilmoituksen (12) mukaisesti. Komissio suoritti seuraavan vientiä harjoittavan tuottajan osalta ristiintarkastuksen etätarkastuksena:






  — | Tata Metaliks Limited. |
| --- | --- | --- |

(22)

Covid-19-pandemian puhkeamisen ja kolmansien maiden toteuttamien rajoitustoimenpiteiden vuoksi komissio ei voinut tehdä perusasetuksen 26 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä vientiä harjoittavan tuottajan ja Intian viranomaisten toimitiloissa. Sen sijaan komissio ristiintarkasti etätarkastuksena kaikki päätelmien tekemistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot covid-19-epidemian vaikutuksia polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin koskevan ilmoituksen (12) mukaisesti. Komissio suoritti seuraavan vientiä harjoittavan tuottajan osalta ristiintarkastuksen etätarkastuksena:

12

—

Tata Metaliks Limited.

| (23) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki tiedot, joita tutkimuksessa katsottiin tarvittavan. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien unionin tuottajien ja niihin etuyhteydessä olevan, Italiassa toimivan myyntiä harjoittavan yrityksen toimitiloihin:






  — | Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Ranska, |
| --- | --- | --- |

(23)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki tiedot, joita tutkimuksessa katsottiin tarvittavan. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien unionin tuottajien ja niihin etuyhteydessä olevan, Italiassa toimivan myyntiä harjoittavan yrityksen toimitiloihin:

—

Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Ranska,

| — | Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Saksa, |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Saksa,

| — | Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Italia. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Italia.

d)   
  Myöhempi menettely

Myöhempi menettely

| (24) | Komissio ilmoitti 18 päivänä maaliskuuta 2022 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää polkumyyntitullit voimassa. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa tästä ilmoituksesta. |
| --- | --- |

(24)

Komissio ilmoitti 18 päivänä maaliskuuta 2022 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää polkumyyntitullit voimassa. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa tästä ilmoituksesta.

| (25) | Vain Tata Metaliks Limited toimitti huomautuksia määräajassa. Komissio tarkasteli Tata Metaliks Limitedin toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. Myös Intian viranomaiset esittivät huomautuksia, mutta ne toimitettiin yli kymmenen päivää huomautusten toimittamisen määräajan päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(25)

Vain Tata Metaliks Limited toimitti huomautuksia määräajassa. Komissio tarkasteli Tata Metaliks Limitedin toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. Myös Intian viranomaiset esittivät huomautuksia, mutta ne toimitettiin yli kymmenen päivää huomautusten toimittamisen määräajan päättymisen jälkeen.

| (26) | Jotta tutkimus saataisiin päätökseen sitovassa määräajassa, vireillepanoilmoituksen 7 kohdassa todetaan, että komissio ei vastaanota asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia sen määräajan jälkeen, joka on annettu lopullisten päätelmien ilmoittamista koskevien huomautusten esittämiselle. Sen vuoksi komissio ei voinut ottaa huomioon Intian viranomaisten toimittamia huomautuksia. Se totesi kuitenkin, että Intian viranomaisten esittämät huomautukset eivät sisältäneet mitään sellaisia uusia seikkoja, joita komissio ei olisi tarkastellut tutkimuksen aikana. Yksikään osapuoli ei pyytänyt kuulemista. |
| --- | --- |

(26)

Jotta tutkimus saataisiin päätökseen sitovassa määräajassa, vireillepanoilmoituksen 7 kohdassa todetaan, että komissio ei vastaanota asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia sen määräajan jälkeen, joka on annettu lopullisten päätelmien ilmoittamista koskevien huomautusten esittämiselle. Sen vuoksi komissio ei voinut ottaa huomioon Intian viranomaisten toimittamia huomautuksia. Se totesi kuitenkin, että Intian viranomaisten esittämät huomautukset eivät sisältäneet mitään sellaisia uusia seikkoja, joita komissio ei olisi tarkastellut tutkimuksen aikana. Yksikään osapuoli ei pyytänyt kuulemista.

1.6   Vireillepanoa koskevat huomautukset

Vireillepanoa koskevat huomautukset

| (27) | Yksi käyttäjä, Hydro Mat Benelux, sekä yksi vientiä harjoittava tuottaja, Tata Metaliks Limited, esittivät huomautuksia vireillepanosta. |
| --- | --- |

(27)

Yksi käyttäjä, Hydro Mat Benelux, sekä yksi vientiä harjoittava tuottaja, Tata Metaliks Limited, esittivät huomautuksia vireillepanosta.

| (28) | Komissio pani merkille, että Tata Metaliks Limited toimitti vireillepanoa koskevat huomautuksensa 17 päivänä helmikuuta 2022, yli yhdeksän kuukautta niiden toimittamisen määräajan umpeutumisen jälkeen (vireillepanoilmoituksen 5.2 kohdassa määräajaksi annettiin 37 päivää ilmoituksen julkaisemisesta). Sen vuoksi komissio ei ottanut näitä huomautuksia huomioon. |
| --- | --- |

(28)

Komissio pani merkille, että Tata Metaliks Limited toimitti vireillepanoa koskevat huomautuksensa 17 päivänä helmikuuta 2022, yli yhdeksän kuukautta niiden toimittamisen määräajan umpeutumisen jälkeen (vireillepanoilmoituksen 5.2 kohdassa määräajaksi annettiin 37 päivää ilmoituksen julkaisemisesta). Sen vuoksi komissio ei ottanut näitä huomautuksia huomioon.

| (29) | Komissio totesi, että vaikka Hydro Mat Benelux toimitti huomautuksia vireillepanosta, se ei toiminut täysin yhteistyössä tutkimuksessa. Yritys ei nimittäin täyttänyt käyttäjille esitettyä kyselylomaketta, jota olisi voitu käyttää joidenkin jäljempänä lueteltujen väitteiden ristiintarkastamiseksi, esimerkiksi vientiä harjoittavien tuottajien myyntihintojen tai julkisiin hankintoihin liittyvien asiakirjojen tarkastamiseksi. |
| --- | --- |

(29)

Komissio totesi, että vaikka Hydro Mat Benelux toimitti huomautuksia vireillepanosta, se ei toiminut täysin yhteistyössä tutkimuksessa. Yritys ei nimittäin täyttänyt käyttäjille esitettyä kyselylomaketta, jota olisi voitu käyttää joidenkin jäljempänä lueteltujen väitteiden ristiintarkastamiseksi, esimerkiksi vientiä harjoittavien tuottajien myyntihintojen tai julkisiin hankintoihin liittyvien asiakirjojen tarkastamiseksi.

| (30) | Hydro Mat Benelux väitti ensinnäkin, että menettely olisi päätettävä, koska pyyntöä ei ollut esitetty toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevassa ilmoituksessa (13) mainittua voimassaolon päättymispäivämäärää edeltävien kolmen kuukauden aikana. |
| --- | --- |

(30)

Hydro Mat Benelux väitti ensinnäkin, että menettely olisi päätettävä, koska pyyntöä ei ollut esitetty toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevassa ilmoituksessa (13) mainittua voimassaolon päättymispäivämäärää edeltävien kolmen kuukauden aikana.

13

| (31) | Komissio selvensi, että vireillepanoilmoituksessa mainittu huomautusten toimittamisen määräaika ei ollut sama kuin pyynnön esittämispäivämäärä. Kuten käy ilmi tarkastelupyynnön avoimesta versiosta, joka on ollut kaikkien asianomaisten osapuolten saatavilla ei-luottamuksellisessa asiakirja-aineistossa 17 päivästä maaliskuuta 2021 lähtien, pyyntö toimitettiin asianmukaisesti 18 päivänä joulukuuta 2020 eli perusasetuksen 18 artiklan 4 kohdassa säädetyssä määräajassa. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(31)

Komissio selvensi, että vireillepanoilmoituksessa mainittu huomautusten toimittamisen määräaika ei ollut sama kuin pyynnön esittämispäivämäärä. Kuten käy ilmi tarkastelupyynnön avoimesta versiosta, joka on ollut kaikkien asianomaisten osapuolten saatavilla ei-luottamuksellisessa asiakirja-aineistossa 17 päivästä maaliskuuta 2021 lähtien, pyyntö toimitettiin asianmukaisesti 18 päivänä joulukuuta 2020 eli perusasetuksen 18 artiklan 4 kohdassa säädetyssä määräajassa. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (32) | Toiseksi Hydro Mat Benelux väitti, että liian suuri osa pyynnössä esitetyistä tiedoista on määritetty luottamuksellisiksi. Esimerkkinä mainittiin erityisesti, että unionin tuotannonala esitti kaikki taloudellista tulostaan koskevat indikaattorit indekseinä. Osapuoli viittasi täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2020/1336 (14), jossa komissio esitti yhden ainoan unionin tuottajan mikrotaloudelliset tiedot. |
| --- | --- |

(32)

Toiseksi Hydro Mat Benelux väitti, että liian suuri osa pyynnössä esitetyistä tiedoista on määritetty luottamuksellisiksi. Esimerkkinä mainittiin erityisesti, että unionin tuotannonala esitti kaikki taloudellista tulostaan koskevat indikaattorit indekseinä. Osapuoli viittasi täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2020/1336 (14), jossa komissio esitti yhden ainoan unionin tuottajan mikrotaloudelliset tiedot.

14

| (33) | Komissio totesi, että täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1336 kaikki mikroindikaattorit (myyntihinnat ja -määrät, yksikkökohtaiset tuotantokustannukset, työvoimakustannukset, loppuvarastot, kannattavuus jne.) esitettiin vaihteluväleinä tai indekseinä. |
| --- | --- |

(33)

Komissio totesi, että täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1336 kaikki mikroindikaattorit (myyntihinnat ja -määrät, yksikkökohtaiset tuotantokustannukset, työvoimakustannukset, loppuvarastot, kannattavuus jne.) esitettiin vaihteluväleinä tai indekseinä.

| (34) | Lisäksi komissio katsoi, että asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettu versio toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelupyynnöstä sisälsi kaiken olennaisen näytön ja ei-luottamukselliset yhteenvedot luottamuksellisiksi merkityistä tiedoista, jotta asianomaiset osapuolet voivat esittää merkityksellisiä huomautuksia ja käyttää puolustautumisoikeuttaan menettelyssä. |
| --- | --- |

(34)

Lisäksi komissio katsoi, että asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettu versio toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelupyynnöstä sisälsi kaiken olennaisen näytön ja ei-luottamukselliset yhteenvedot luottamuksellisiksi merkityistä tiedoista, jotta asianomaiset osapuolet voivat esittää merkityksellisiä huomautuksia ja käyttää puolustautumisoikeuttaan menettelyssä.

| (35) | Komissio myös muistutti tältä osin, että perusasetuksen 29 artiklassa sallitaan luottamuksellisten tietojen suojaaminen olosuhteissa, joissa tietojen ilmaisemisesta olisi merkittävää etua kilpailijalle tai sillä olisi merkittävä haitallinen vaikutus tiedon antajan tai sen kannalta, jolta tiedon antaja on saanut tiedon. Näin ollen nämä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(35)

Komissio myös muistutti tältä osin, että perusasetuksen 29 artiklassa sallitaan luottamuksellisten tietojen suojaaminen olosuhteissa, joissa tietojen ilmaisemisesta olisi merkittävää etua kilpailijalle tai sillä olisi merkittävä haitallinen vaikutus tiedon antajan tai sen kannalta, jolta tiedon antaja on saanut tiedon. Näin ollen nämä väitteet hylättiin.

| (36) | Kolmanneksi Hydro Mat Benelux väitti, että vuoden 2020 alkupuoliskolla vallinnut tilanne ei vastannut tavanomaisia taloudellisia olosuhteita, ja katsoi, ettei kyseinen ajanjakso ollut edustava sen arvioimiseksi, millaisia seurauksia kyseessä olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymisellä olisi. Hydro Mat Benelux väitti, että unionin tuotannonalan vuoden 2020 alkupuoliskon negatiivinen tulos johtui covid-19-pandemian kielteisistä taloudellisista vaikutuksista, raaka-ainekustannusten noususta maailmanmarkkinoilla ja siitä, että tätä kustannusten nousua ei voitu siirtää toimitusketjun loppupäähän kuluttajien maksettavaksi. Lisäksi se väitti, että vuosina 2017–2019 tärkeimmät indikaattorit eivät osoittaneet unionin tuotannonalan olevan haavoittuvassa vaan pikemminkin hyvässä tilassa, erityisesti kun analysoidaan tuotantoa, tuotantokapasiteettia, varastoja, investointeja, myyntihintoja ja kannattavuutta. |
| --- | --- |

(36)

Kolmanneksi Hydro Mat Benelux väitti, että vuoden 2020 alkupuoliskolla vallinnut tilanne ei vastannut tavanomaisia taloudellisia olosuhteita, ja katsoi, ettei kyseinen ajanjakso ollut edustava sen arvioimiseksi, millaisia seurauksia kyseessä olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymisellä olisi. Hydro Mat Benelux väitti, että unionin tuotannonalan vuoden 2020 alkupuoliskon negatiivinen tulos johtui covid-19-pandemian kielteisistä taloudellisista vaikutuksista, raaka-ainekustannusten noususta maailmanmarkkinoilla ja siitä, että tätä kustannusten nousua ei voitu siirtää toimitusketjun loppupäähän kuluttajien maksettavaksi. Lisäksi se väitti, että vuosina 2017–2019 tärkeimmät indikaattorit eivät osoittaneet unionin tuotannonalan olevan haavoittuvassa vaan pikemminkin hyvässä tilassa, erityisesti kun analysoidaan tuotantoa, tuotantokapasiteettia, varastoja, investointeja, myyntihintoja ja kannattavuutta.

| (37) | Komissio muistutti, että perusasetuksen 18 artiklassa edellytetään, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkastelupyyntöön on sisällyttävä riittävästi todisteita siitä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Tässä tapauksessa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitetty erillinen vahinkoanalyysi sisälsi näyttöä, joka viittaa intialaisen tuonnin merkittävään pääsyyn unionin markkinoille hinnoin, jotka alittavat huomattavasti unionin tuotannonalan hinnat ja viitehinnat. Näin ollen komissio katsoi, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö sisälsi riittävästi näyttöä vahingon jatkumisesta, ja hylkäsi väitteen. |
| --- | --- |

(37)

Komissio muistutti, että perusasetuksen 18 artiklassa edellytetään, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkastelupyyntöön on sisällyttävä riittävästi todisteita siitä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Tässä tapauksessa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitetty erillinen vahinkoanalyysi sisälsi näyttöä, joka viittaa intialaisen tuonnin merkittävään pääsyyn unionin markkinoille hinnoin, jotka alittavat huomattavasti unionin tuotannonalan hinnat ja viitehinnat. Näin ollen komissio katsoi, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö sisälsi riittävästi näyttöä vahingon jatkumisesta, ja hylkäsi väitteen.

| (38) | Neljänneksi Hydro Mat Benelux väitti ajanjaksoa 2017–2020 koskevan analyysinsa perusteella, että saatavilla olevat tuontitiedot eivät tukeneet väitettä vahingon toistumisen todennäköisyydestä. Lisäksi Hydro Mat Benelux väitti, että pyynnön esittäjien laskemat Intian vientihinnat sekä hinnan ja viitehinnan alittavuuden marginaalit eivät olleet luotettavia, koska vientihinnat perustuivat etuyhteydessä olevien osapuolten eli intialaisten tuottajien ja niihin etuyhteydessä olevien tytäryhtiöiden väliseen siirtohintaan. Lopuksi Hydro Mat Benelux väitti, että intialaiset tuottajat ovat lisänneet tuotantokapasiteettiaan vastatakseen Intian kasvavien kotimarkkinoiden kysyntään ja että tärkeimmät intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät olleet aikeissa kasvattaa tuotantokapasiteettiaan. |
| --- | --- |

(38)

Neljänneksi Hydro Mat Benelux väitti ajanjaksoa 2017–2020 koskevan analyysinsa perusteella, että saatavilla olevat tuontitiedot eivät tukeneet väitettä vahingon toistumisen todennäköisyydestä. Lisäksi Hydro Mat Benelux väitti, että pyynnön esittäjien laskemat Intian vientihinnat sekä hinnan ja viitehinnan alittavuuden marginaalit eivät olleet luotettavia, koska vientihinnat perustuivat etuyhteydessä olevien osapuolten eli intialaisten tuottajien ja niihin etuyhteydessä olevien tytäryhtiöiden väliseen siirtohintaan. Lopuksi Hydro Mat Benelux väitti, että intialaiset tuottajat ovat lisänneet tuotantokapasiteettiaan vastatakseen Intian kasvavien kotimarkkinoiden kysyntään ja että tärkeimmät intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät olleet aikeissa kasvattaa tuotantokapasiteettiaan.

| (39) | Komissio katsoi, että yksikään väitteistä ei osoittanut vääräksi päätelmää, jonka mukaan tukien vastaisia toimenpiteitä koskevan tarkastelun vireillepanemiseksi oli riittävästi näyttöä. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö sisälsi riittävästi näyttöä siitä, että tuetulla tuonnilla oli merkittävä vahingollinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen. Pyynnön esittäjät toimittivat laskelmat, jotka osoittivat hintojen alittavuuden paitsi unionin rajalla myös asiakkaiden tiloihin toimitettuna. Näiden laskelmien mukaan hintojen alittavuus oli peräti 14,9 prosenttia. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitetty erillinen vahinkoanalyysi osoittaa Intiasta tulevan tuonnin lisääntymisen unionin markkinoilla (sekä absoluuttisesti että suhteellisesti) hinnoilla, jotka alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Tämä vaikuttaa aiheuttaneen vahinkoa unionin tuotannonalalle, mitä osoittavat esimerkiksi myynnin ja markkinaosuuden supistuminen sekä taloudellisten tulosten heikkeneminen. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(39)

Komissio katsoi, että yksikään väitteistä ei osoittanut vääräksi päätelmää, jonka mukaan tukien vastaisia toimenpiteitä koskevan tarkastelun vireillepanemiseksi oli riittävästi näyttöä. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö sisälsi riittävästi näyttöä siitä, että tuetulla tuonnilla oli merkittävä vahingollinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen. Pyynnön esittäjät toimittivat laskelmat, jotka osoittivat hintojen alittavuuden paitsi unionin rajalla myös asiakkaiden tiloihin toimitettuna. Näiden laskelmien mukaan hintojen alittavuus oli peräti 14,9 prosenttia. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitetty erillinen vahinkoanalyysi osoittaa Intiasta tulevan tuonnin lisääntymisen unionin markkinoilla (sekä absoluuttisesti että suhteellisesti) hinnoilla, jotka alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Tämä vaikuttaa aiheuttaneen vahinkoa unionin tuotannonalalle, mitä osoittavat esimerkiksi myynnin ja markkinaosuuden supistuminen sekä taloudellisten tulosten heikkeneminen. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (40) | Hydro Mat Benelux ei toimittanut mitään näyttöä todistaakseen väitteensä, jonka mukaan Intian tuotannon kasvu olisi tarkoitettu yksinomaan Intian markkinoille. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(40)

Hydro Mat Benelux ei toimittanut mitään näyttöä todistaakseen väitteensä, jonka mukaan Intian tuotannon kasvu olisi tarkoitettu yksinomaan Intian markkinoille. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (41) | Viidenneksi Hydro Mat Benelux väitti, että yleisiä kilpailukykyyn liittyviä ongelmia ei saisi käyttää perusteena päätelmälle, jonka mukaan vahingon jatkuminen tai toistuminen on todennäköistä. Hydro Mat Benelux mainitsi tässä yhteydessä useita seikkoja, kuten sen, että unionin kulutus supistui euroalueen finanssikriisin myötä julkisen talouden menoleikkausten seurauksena, millä oli kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan kilpailukykyyn, sekä muoviputkialan kilpailun, vaikeudet löytää työvoimaa, määräävän aseman säilyttämisen ja Kiinasta tulevan halvemman tuonnin aiheuttamat paineet tarjouskilpailumenettelyissä. |
| --- | --- |

(41)

Viidenneksi Hydro Mat Benelux väitti, että yleisiä kilpailukykyyn liittyviä ongelmia ei saisi käyttää perusteena päätelmälle, jonka mukaan vahingon jatkuminen tai toistuminen on todennäköistä. Hydro Mat Benelux mainitsi tässä yhteydessä useita seikkoja, kuten sen, että unionin kulutus supistui euroalueen finanssikriisin myötä julkisen talouden menoleikkausten seurauksena, millä oli kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan kilpailukykyyn, sekä muoviputkialan kilpailun, vaikeudet löytää työvoimaa, määräävän aseman säilyttämisen ja Kiinasta tulevan halvemman tuonnin aiheuttamat paineet tarjouskilpailumenettelyissä.

| (42) | Edellä mainittua väitettä käsitellään jäljempänä johdanto-osan 256 kappaleessa. |
| --- | --- |

(42)

Edellä mainittua väitettä käsitellään jäljempänä johdanto-osan 256 kappaleessa.

| (43) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited esitti huomautuksissaan, että tarkastelupyynnössä esitetyt unionin tuotannonalaa ja tuontia koskevat tiedot kattoivat heinäkuusta 2019 kesäkuuhun 2020 ulottuvan ajanjakson. Vireillepanoilmoituksessa tarkastelua koskevaksi tutkimusajanjaksoksi määriteltiin kuitenkin tammikuusta 2020 joulukuuhun 2020 ulottuva ajanjakso. Yrityksen mielestä pyynnön esittäjien olisi pitänyt päivittää toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö vireillepanoilmoituksessa määritellyn tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson mukaisesti ja nämä tiedot olisi pitänyt asettaa osapuolten saataville. Koska komissio ei toimittanut osapuolille tällä tavoin päivitettyä tarkastelupyyntöä, yrityksen mukaan se rikkoi tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO:n sopimuksen, jäljempänä ’tukisopimus’, 12.1.2 ja 12.1.3 artiklaa. |
| --- | --- |

(43)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited esitti huomautuksissaan, että tarkastelupyynnössä esitetyt unionin tuotannonalaa ja tuontia koskevat tiedot kattoivat heinäkuusta 2019 kesäkuuhun 2020 ulottuvan ajanjakson. Vireillepanoilmoituksessa tarkastelua koskevaksi tutkimusajanjaksoksi määriteltiin kuitenkin tammikuusta 2020 joulukuuhun 2020 ulottuva ajanjakso. Yrityksen mielestä pyynnön esittäjien olisi pitänyt päivittää toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö vireillepanoilmoituksessa määritellyn tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson mukaisesti ja nämä tiedot olisi pitänyt asettaa osapuolten saataville. Koska komissio ei toimittanut osapuolille tällä tavoin päivitettyä tarkastelupyyntöä, yrityksen mukaan se rikkoi tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO:n sopimuksen, jäljempänä ’tukisopimus’, 12.1.2 ja 12.1.3 artiklaa.

| (44) | Ensinnäkin komission yleisenä käytäntönä on käyttää päätelmiensä perustana tuoreimpia saatavilla olevia tietoja. Tällaiset tiedot eivät välttämättä täsmää ajallisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä mainitun ajanjakson kanssa, koska ne eivät välttämättä olleet saatavilla tarkastelupyyntöä toimitettaessa. Tukisopimus ei sisällä määräyksiä, joiden mukaan komission olisi käytettävä päätelmiensä perustana toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä mainittua ajanjaksoa. Toiseksi kaikilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää tutkimuksessa huomautuksia päätelmistä ja todisteista, jotka liittyivät vireillepanoilmoituksessa määriteltyyn tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon. Näin ollen komissio katsoi, ettei se rikkonut mitään menettelyllisiä oikeuksia eikä tukisopimusta, ja hylkäsi väitteen. |
| --- | --- |

(44)

Ensinnäkin komission yleisenä käytäntönä on käyttää päätelmiensä perustana tuoreimpia saatavilla olevia tietoja. Tällaiset tiedot eivät välttämättä täsmää ajallisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä mainitun ajanjakson kanssa, koska ne eivät välttämättä olleet saatavilla tarkastelupyyntöä toimitettaessa. Tukisopimus ei sisällä määräyksiä, joiden mukaan komission olisi käytettävä päätelmiensä perustana toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä mainittua ajanjaksoa. Toiseksi kaikilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää tutkimuksessa huomautuksia päätelmistä ja todisteista, jotka liittyivät vireillepanoilmoituksessa määriteltyyn tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon. Näin ollen komissio katsoi, ettei se rikkonut mitään menettelyllisiä oikeuksia eikä tukisopimusta, ja hylkäsi väitteen.

| (45) | Tata Metaliks Limited mainitsi myös, että komissio hylkäsi sen esittämät vireillepanoa koskevat huomautukset, koska ne toimitettiin vireillepanoilmoituksessa asetetun määräajan umpeuduttua (ks. johdanto-osan 28 kappale). Yrityksen mielestä pyynnön esittäjien olisi pitänyt päivittää esittämänsä tiedot koskemaan vireillepanoilmoituksessa määriteltyä tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa ja määräaikaa sovellettaisiin vasta siitä lähtien, kun nämä päivitetyt tiedot on vastaanotettu. Tata Metaliks Limited väitti myös, että natural justice -oikeuden eli oikeudenmukaisen oikeusmenettelyn vakiintuneena periaatteena ja vakiintuneena oikeuskäytäntönä kaikilla lainkäyttöalueilla on, että lakiin liittyvistä seikoista voidaan esittää huomautuksia myös määräaikojen umpeuduttua. |
| --- | --- |

(45)

Tata Metaliks Limited mainitsi myös, että komissio hylkäsi sen esittämät vireillepanoa koskevat huomautukset, koska ne toimitettiin vireillepanoilmoituksessa asetetun määräajan umpeuduttua (ks. johdanto-osan 28 kappale). Yrityksen mielestä pyynnön esittäjien olisi pitänyt päivittää esittämänsä tiedot koskemaan vireillepanoilmoituksessa määriteltyä tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa ja määräaikaa sovellettaisiin vasta siitä lähtien, kun nämä päivitetyt tiedot on vastaanotettu. Tata Metaliks Limited väitti myös, että natural justice -oikeuden eli oikeudenmukaisen oikeusmenettelyn vakiintuneena periaatteena ja vakiintuneena oikeuskäytäntönä kaikilla lainkäyttöalueilla on, että lakiin liittyvistä seikoista voidaan esittää huomautuksia myös määräaikojen umpeuduttua.

| (46) | Kuten johdanto-osan 44 kappaleessa selitetään, tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso vastaa viimeisintä ajanjaksoa, jolta tietoja oli saatavilla, eikä tämä ajanjakso välttämättä ole sama kuin tarkastelupyynnössä esitetyssä alustavassa arvioinnissa käytetty ajanjakso. Lisäksi vireillepanoilmoituksessa annettu määräaika perustuu nimenomaisesti ilmoituksen julkaisupäivään eikä mihinkään muuhun päivämäärän, kuten jonkin osapuolen esittämien tietojen toimittamispäivämäärään. Vireillepanoilmoituksessa esitetyn määräajan yhteydessä ei tehdä eroa lakiin ja tosiseikkoihin liittyvien kysymysten välillä, vaan sitä sovelletaan samalla tavalla kaikkiin kysymyksiin. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(46)

Kuten johdanto-osan 44 kappaleessa selitetään, tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso vastaa viimeisintä ajanjaksoa, jolta tietoja oli saatavilla, eikä tämä ajanjakso välttämättä ole sama kuin tarkastelupyynnössä esitetyssä alustavassa arvioinnissa käytetty ajanjakso. Lisäksi vireillepanoilmoituksessa annettu määräaika perustuu nimenomaisesti ilmoituksen julkaisupäivään eikä mihinkään muuhun päivämäärän, kuten jonkin osapuolen esittämien tietojen toimittamispäivämäärään. Vireillepanoilmoituksessa esitetyn määräajan yhteydessä ei tehdä eroa lakiin ja tosiseikkoihin liittyvien kysymysten välillä, vaan sitä sovelletaan samalla tavalla kaikkiin kysymyksiin. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (47) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Intiasta peräisin olevat pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistetut putket, jäljempänä ’pallografiittirautaputket’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 (Taric-koodi 7303001010) ja ex 7303 00 90 (Taric-koodi 7303009010), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, lukuun ottamatta pallografiittirautaputkia, joissa ei ole sisä- ja ulkopinnoitetta, jäljempänä ’pinnoittamattomat putket’. |
| --- | --- |

(47)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Intiasta peräisin olevat pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistetut putket, jäljempänä ’pallografiittirautaputket’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 (Taric-koodi 7303001010) ja ex 7303 00 90 (Taric-koodi 7303009010), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, lukuun ottamatta pallografiittirautaputkia, joissa ei ole sisä- ja ulkopinnoitetta, jäljempänä ’pinnoittamattomat putket’.

| (48) | Pallografiittirautaputkia käytetään vesijohdoissa, viemäreissä ja maatalousmaan kastelussa. Veden kuljetus pallografiittirautaputkien läpi voidaan toteuttaa paineen tai yksinomaan painovoiman avulla. Putkien koko on 60–2 000 mm, ja ne ovat pituudeltaan joko 5,5 tai 6 tai 7 taikka 8 metriä. Niiden sisäpinta on yleensä vuorattu sementtilaastilla tai muilla materiaaleilla, ja niiden ulkopinnassa on sinkkipinnoitus, maalaus tai teippikääre. Pääasialliset loppukäyttäjät ovat julkisia yrityksiä. |
| --- | --- |

(48)

Pallografiittirautaputkia käytetään vesijohdoissa, viemäreissä ja maatalousmaan kastelussa. Veden kuljetus pallografiittirautaputkien läpi voidaan toteuttaa paineen tai yksinomaan painovoiman avulla. Putkien koko on 60–2 000 mm, ja ne ovat pituudeltaan joko 5,5 tai 6 tai 7 taikka 8 metriä. Niiden sisäpinta on yleensä vuorattu sementtilaastilla tai muilla materiaaleilla, ja niiden ulkopinnassa on sinkkipinnoitus, maalaus tai teippikääre. Pääasialliset loppukäyttäjät ovat julkisia yrityksiä.

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (49) | Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistui, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:






  — | tarkasteltavana oleva tuote, |
| --- | --- | --- |

(49)

Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistui, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:

—

tarkasteltavana oleva tuote,

| — | asianomaisen maan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote, sekä |
| --- | --- |

—

asianomaisen maan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote, sekä

| — | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (50) | Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(50)

Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   TUEN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

TUEN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (51) | Perusasetuksen 18 artiklan ja vireillepanoilmoituksessa todetun mukaisesti komissio tutki, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti tuetun tuonnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(51)

Perusasetuksen 18 artiklan ja vireillepanoilmoituksessa todetun mukaisesti komissio tutki, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti tuetun tuonnin jatkumiseen tai toistumiseen.

3.1   Tuonnin kehitys toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen

Tuonnin kehitys toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen

| (52) | Alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla (15) Intia vei unioniin (EU27-maihin) [80 000–100 000] tonnia (16) tarkasteltavana olevaa tuotetta. Sen jälkeen, kun lopulliset toimenpiteet otettiin käyttöön maaliskuussa 2016, vuotuinen tuonti väheni ja vaihteli 38 000:n ja 55 000 tonnin välillä vuosina 2016–2018. Vuonna 2019 tuonti Intiasta kasvoi jälleen [64 000–75 000] tonniin. |
| --- | --- |

(52)

Alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla (15) Intia vei unioniin (EU27-maihin) [80 000–100 000] tonnia (16) tarkasteltavana olevaa tuotetta. Sen jälkeen, kun lopulliset toimenpiteet otettiin käyttöön maaliskuussa 2016, vuotuinen tuonti väheni ja vaihteli 38 000:n ja 55 000 tonnin välillä vuosina 2016–2018. Vuonna 2019 tuonti Intiasta kasvoi jälleen [64 000–75 000] tonniin.

15

16

| (53) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti väheni [44 000–52 000] tonniin. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen vuonna 2021 tuonti kasvoi jälleen vuoden 2019 tasolle. |
| --- | --- |

(53)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti väheni [44 000–52 000] tonniin. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen vuonna 2021 tuonti kasvoi jälleen vuoden 2019 tasolle.

| (54) | Kaiken kaikkiaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävänä ja sen osuus unionin markkinoista oli noin [10–14] prosenttia. Alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli [15–20] prosenttia. |
| --- | --- |

(54)

Kaiken kaikkiaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävänä ja sen osuus unionin markkinoista oli noin [10–14] prosenttia. Alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli [15–20] prosenttia.

3.2   Päätelmien perusteet

Päätelmien perusteet

| (55) | Vain yksi yritys, Tata Metaliks Limited, toimi yhteistyössä tutkimuksessa (ks. 1.5 jakso). Yritys hyödynsi lähinnä kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissään kolmea vientijärjestelyä, joiden osalta alkuperäisessä tutkimuksessa otettiin käyttöön tasoitustoimenpiteitä. Yritys kuitenkin myi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suurimman osan tuotannostaan kotimarkkinoilla (17). Ne intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka veivät tuotetta unioniin merkittäviä määriä, eivät toimineet yhteistyössä. Sen vuoksi komissio päätti olla käyttämättä Tata Metaliks Limitedin toimittamia tietoja määrittäessään pallografiittirautaputkia valmistaville intialaisille vientiä harjoittaville tuottajille annetun tuen tason ja päätti sen sijaan tukeutua käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(55)

Vain yksi yritys, Tata Metaliks Limited, toimi yhteistyössä tutkimuksessa (ks. 1.5 jakso). Yritys hyödynsi lähinnä kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissään kolmea vientijärjestelyä, joiden osalta alkuperäisessä tutkimuksessa otettiin käyttöön tasoitustoimenpiteitä. Yritys kuitenkin myi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suurimman osan tuotannostaan kotimarkkinoilla (17). Ne intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka veivät tuotetta unioniin merkittäviä määriä, eivät toimineet yhteistyössä. Sen vuoksi komissio päätti olla käyttämättä Tata Metaliks Limitedin toimittamia tietoja määrittäessään pallografiittirautaputkia valmistaville intialaisille vientiä harjoittaville tuottajille annetun tuen tason ja päätti sen sijaan tukeutua käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.

17

| (56) | Edellä esitetyn perusteella komissio käytti analyysissaan kaikkia käytettävissään olevia tietoja, erityisesti seuraavia:






  — | perusasetuksen 28 artiklan mukainen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö, |
| --- | --- | --- |

(56)

Edellä esitetyn perusteella komissio käytti analyysissaan kaikkia käytettävissään olevia tietoja, erityisesti seuraavia:

—

perusasetuksen 28 artiklan mukainen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö,

| — | alkuperäisen tutkimuksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

alkuperäisen tutkimuksen päätelmät,

| — | Intian viranomaisten toimittamat tiedot, |
| --- | --- |

—

Intian viranomaisten toimittamat tiedot,

| — | Tata Metaliks Limitedin toimittamat tiedot, |
| --- | --- |

—

Tata Metaliks Limitedin toimittamat tiedot,

| — | komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2022/433 (18) esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

—

komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2022/433 (18) esitetyt päätelmät.

18

3.3   Tässä tutkimuksessa tarkasteltavat tukijärjestelmät

Tässä tutkimuksessa tarkasteltavat tukijärjestelmät

| (57) | Komissio tarkasteli tuen jatkumista analysoimalla, koituiko alkuperäisessä tutkimuksessa tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavista tuista edelleen etua Intian pallografiittirautaputkien tuotannonalalle. Lopetettujen tukijärjestelmien osalta komissio tutki myös, oliko kyseinen järjestelmä korvattu muilla samankaltaisilla järjestelmillä ja oliko tilalle luotu uusia järjestelmiä. |
| --- | --- |

(57)

Komissio tarkasteli tuen jatkumista analysoimalla, koituiko alkuperäisessä tutkimuksessa tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavista tuista edelleen etua Intian pallografiittirautaputkien tuotannonalalle. Lopetettujen tukijärjestelmien osalta komissio tutki myös, oliko kyseinen järjestelmä korvattu muilla samankaltaisilla järjestelmillä ja oliko tilalle luotu uusia järjestelmiä.

| (58) | Komissio päätti, että kun otetaan huomioon tämän jakson päätelmät, jotka vahvistivat useimpien alkuperäisessä tutkimuksessa tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien jatkumisen, ei ollut tarpeen tutkia kaikkia muita tukia, joita pyynnön esittäjien mukaan väitetysti esiintyi. Komission todettua, että on olemassa perusasetuksen 18 artiklassa tarkoitettuja todisteita tuen jatkumisesta vähäistä määrää (de minimis) suurempana, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ei ole tarpeen määrittää tuen tarkkaa määrää. |
| --- | --- |

(58)

Komissio päätti, että kun otetaan huomioon tämän jakson päätelmät, jotka vahvistivat useimpien alkuperäisessä tutkimuksessa tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien jatkumisen, ei ollut tarpeen tutkia kaikkia muita tukia, joita pyynnön esittäjien mukaan väitetysti esiintyi. Komission todettua, että on olemassa perusasetuksen 18 artiklassa tarkoitettuja todisteita tuen jatkumisesta vähäistä määrää (de minimis) suurempana, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ei ole tarpeen määrittää tuen tarkkaa määrää.

de minimis

| (59) | Alkuperäisessä tutkimuksessa komissio otti käyttöön tasoitustullin seuraavien järjestelmien osalta:






  1) | julkiset tulot, jotka muuten olisi maksettava ja joista luovutaan tai niitä ei kanneta:






  — | tulleista vapauttaminen ja tullien peruuttamisjärjestelmät






  a) | tärkeimmille tuotteille tarkoitettu järjestelmä (Focus Product Scheme), jonka korvasi vuosina 2015–2020 intialaisten tuotteiden vientijärjestelmä (Merchandise Exports from India Scheme, jäljempänä ’MEIS’), |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(59)

Alkuperäisessä tutkimuksessa komissio otti käyttöön tasoitustullin seuraavien järjestelmien osalta:

1)

julkiset tulot, jotka muuten olisi maksettava ja joista luovutaan tai niitä ei kanneta:

—

tulleista vapauttaminen ja tullien peruuttamisjärjestelmät

a)

tärkeimmille tuotteille tarkoitettu järjestelmä (Focus Product Scheme), jonka korvasi vuosina 2015–2020 intialaisten tuotteiden vientijärjestelmä (Merchandise Exports from India Scheme, jäljempänä ’MEIS’),

| b) | tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, jäljempänä ’EPCGS’), |
| --- | --- |

b)

tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, jäljempänä ’EPCGS’),

| c) | tullinpalautusjärjestelmä (Duty Drawback Scheme, jäljempänä ’DDS’), |
| --- | --- |

c)

tullinpalautusjärjestelmä (Duty Drawback Scheme, jäljempänä ’DDS’),

| 2) | tavaroiden tai palvelujen toimittaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan:






  — | rautamalmin tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. |
| --- | --- | --- |

2)

tavaroiden tai palvelujen toimittaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan:

—

rautamalmin tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan.

3.3.1   Tärkeimmille tuotteille tarkoitettu järjestelmä (Focus Product Scheme, jäljempänä ’FPS’), jonka korvasi vuosina 2015–2020 intialaisten tuotteiden vientijärjestelmä (Merchandise Exports from India Scheme)

Tärkeimmille tuotteille tarkoitettu järjestelmä (Focus Product Scheme, jäljempänä ’FPS’), jonka korvasi vuosina 2015–2020 intialaisten tuotteiden vientijärjestelmä (Merchandise Exports from India Scheme)

3.3.1.1   Alkuperäisen tutkimuksen päätelmät

| (60) | Alkuperäisessä tutkimuksessa komissio totesi, että alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana voimassa olleesta Focus Product Scheme- eli FPS-järjestelmästä myönnettiin perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuja tukia. Tämä järjestelmä perustui vuosien 2009–2014 ulkomaankauppapolitiikan (FTP) suunnitelmaan. |
| --- | --- |

(60)

Alkuperäisessä tutkimuksessa komissio totesi, että alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana voimassa olleesta Focus Product Scheme- eli FPS-järjestelmästä myönnettiin perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuja tukia. Tämä järjestelmä perustui vuosien 2009–2014 ulkomaankauppapolitiikan (FTP) suunnitelmaan.

| (61) | FPS-järjestelmästä myönnetyt tuet vaihtelivat alkuperäisen tutkimuksen mukaan suuruudeltaan 3,11 prosentista 4,35 prosenttiin. |
| --- | --- |

(61)

FPS-järjestelmästä myönnetyt tuet vaihtelivat alkuperäisen tutkimuksen mukaan suuruudeltaan 3,11 prosentista 4,35 prosenttiin.

| (62) | Alkuperäisen tutkimusajanjakson jälkeen järjestelmä kuitenkin lopetettiin ja korvattiin uudella, intialaisten tuotteiden vientijärjestelmällä (Merchandise Exports from India Scheme, jäljempänä ’MEIS’). MEIS korvasi useita aiempia järjestelmiä, muun muassa FPS-järjestelmän. MEIS-järjestelmän ehdot olivat samankaltaisia kuin FPS-järjestelmässä, joka mahdollisti tasoitustullin käyttöönoton alkuperäisessä tutkimuksessa. Näin ollen komissio katsoi alkuperäisessä tutkimuksessa, että FPS-järjestelmää koskevat päätelmät koskivat myös MEIS-järjestelmää. |
| --- | --- |

(62)

Alkuperäisen tutkimusajanjakson jälkeen järjestelmä kuitenkin lopetettiin ja korvattiin uudella, intialaisten tuotteiden vientijärjestelmällä (Merchandise Exports from India Scheme, jäljempänä ’MEIS’). MEIS korvasi useita aiempia järjestelmiä, muun muassa FPS-järjestelmän. MEIS-järjestelmän ehdot olivat samankaltaisia kuin FPS-järjestelmässä, joka mahdollisti tasoitustullin käyttöönoton alkuperäisessä tutkimuksessa. Näin ollen komissio katsoi alkuperäisessä tutkimuksessa, että FPS-järjestelmää koskevat päätelmät koskivat myös MEIS-järjestelmää.

3.3.1.2   Tukijärjestelmän jatkuminen

| (63) | MEIS-järjestelmä oli edelleen voimassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Myös Intian viranomaiset vahvistivat kyselylomakevastauksessaan järjestelmän voimassaolon, ja näin teki myös yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja Tata Metaliks Limited, joka myös sai tukea järjestelmästä. |
| --- | --- |

(63)

MEIS-järjestelmä oli edelleen voimassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Myös Intian viranomaiset vahvistivat kyselylomakevastauksessaan järjestelmän voimassaolon, ja näin teki myös yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja Tata Metaliks Limited, joka myös sai tukea järjestelmästä.

a)   
  Oikeusperusta

Oikeusperusta

| (64) | MEIS-järjestelmä perustuu 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalaissa Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä ulkomaankauppapolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa, joita kauppaministeriö yleensä julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. |
| --- | --- |

(64)

MEIS-järjestelmä perustuu 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalaissa Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä ulkomaankauppapolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa, joita kauppaministeriö yleensä julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti.

| (65) | MEIS-järjestelmä on kuvailtu viisivuotisessa ulkomaankauppapolitiikan suunnitelmassa vuosiksi 2015–2020, jäljempänä ’FTP 2015–2020’. FTP 2015–2020:tä koskevat menettelyt esitetään tarkemmin käsikirjassa ”Handbook of Procedures, 2015–2020”, jäljempänä ’HOP 2015–2020’. |
| --- | --- |

(65)

MEIS-järjestelmä on kuvailtu viisivuotisessa ulkomaankauppapolitiikan suunnitelmassa vuosiksi 2015–2020, jäljempänä ’FTP 2015–2020’. FTP 2015–2020:tä koskevat menettelyt esitetään tarkemmin käsikirjassa ”Handbook of Procedures, 2015–2020”, jäljempänä ’HOP 2015–2020’.

| (66) | MEIS:n yksityiskohtainen kuvaus sisältyy FTP 2015–2020:n lukuun 3 sekä HOP 2015–2020:n lukuun 3. |
| --- | --- |

(66)

MEIS:n yksityiskohtainen kuvaus sisältyy FTP 2015–2020:n lukuun 3 sekä HOP 2015–2020:n lukuun 3.

b)   
  Tukikelpoisuus

Tukikelpoisuus

| (67) | Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea kaikki valmistajaviejät ja kauppiasviejät. |
| --- | --- |

(67)

Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea kaikki valmistajaviejät ja kauppiasviejät.

c)   
  Käytännön toteutus

Käytännön toteutus

| (68) | Tukikelpoiset yritykset voivat saada etua MEIS-järjestelmästä, kun ne vievät tiettyjä tuotteita tiettyihin maihin, jotka on luokiteltu ryhmiin A (perinteiset markkinat, kaikki EU:n jäsenvaltiot mukaan luettuina), B (kehittyvät markkinat ja painopistemarkkinat) ja C (muut markkinat). Kuhunkin ryhmään kuuluvat maat sekä tuotteet ja vastaavat hyvitysprosentit luetellaan päivitetyn HOP:n lisäyksessä 3B. |
| --- | --- |

(68)

Tukikelpoiset yritykset voivat saada etua MEIS-järjestelmästä, kun ne vievät tiettyjä tuotteita tiettyihin maihin, jotka on luokiteltu ryhmiin A (perinteiset markkinat, kaikki EU:n jäsenvaltiot mukaan luettuina), B (kehittyvät markkinat ja painopistemarkkinat) ja C (muut markkinat). Kuhunkin ryhmään kuuluvat maat sekä tuotteet ja vastaavat hyvitysprosentit luetellaan päivitetyn HOP:n lisäyksessä 3B.

| (69) | Etu on muodoltaan tullihyvitys, jonka suuruus on tietty prosenttiosuus viennin FOB-arvosta. MEIS-prosentti oli tutkimusajanjaksolla 3 prosenttia. |
| --- | --- |

(69)

Etu on muodoltaan tullihyvitys, jonka suuruus on tietty prosenttiosuus viennin FOB-arvosta. MEIS-prosentti oli tutkimusajanjaksolla 3 prosenttia.

| (70) | FTP 2015–2020:n kohdan 3.06 mukaisesti järjestelmään eivät sisälly tietyt vientityypit, esimerkiksi tuotujen tai kauttakuljetettujen tavaroiden vienti, vientiin rinnastettavat toimitukset, palvelujen vienti sekä erityistalousalueilla toimivien yksikköjen ja vientiin suuntautuneiden yksikköjen viennin liikevaihto. |
| --- | --- |

(70)

FTP 2015–2020:n kohdan 3.06 mukaisesti järjestelmään eivät sisälly tietyt vientityypit, esimerkiksi tuotujen tai kauttakuljetettujen tavaroiden vienti, vientiin rinnastettavat toimitukset, palvelujen vienti sekä erityistalousalueilla toimivien yksikköjen ja vientiin suuntautuneiden yksikköjen viennin liikevaihto.

| (71) | MEIS-tullihyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 18 kuukauden ajan niiden myöntämisestä, ja 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen myönnetyt tullihyvitysoikeudet ovat voimassa 24 kuukauden ajan niiden myöntämispäivästä päivitetyn HOP 2015–2020:n kohdan 3.13 mukaisesti. |
| --- | --- |

(71)

MEIS-tullihyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 18 kuukauden ajan niiden myöntämisestä, ja 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen myönnetyt tullihyvitysoikeudet ovat voimassa 24 kuukauden ajan niiden myöntämispäivästä päivitetyn HOP 2015–2020:n kohdan 3.13 mukaisesti.

| (72) | Niitä voidaan käyttää i) tuotantopanosten tai hyödykkeiden tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeet mukaan luettuina, ii) kotimaisten tuotantopanos- tai hyödykehankintojen valmisteverojen maksamiseen, tuotantohyödykkeet mukaan luettuina, sekä iii) palveluhankintojen palveluveron maksamiseen. Tullihyvitysoikeuksia voidaan myös myydä markkinoilla. |
| --- | --- |

(72)

Niitä voidaan käyttää i) tuotantopanosten tai hyödykkeiden tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeet mukaan luettuina, ii) kotimaisten tuotantopanos- tai hyödykehankintojen valmisteverojen maksamiseen, tuotantohyödykkeet mukaan luettuina, sekä iii) palveluhankintojen palveluveron maksamiseen. Tullihyvitysoikeuksia voidaan myös myydä markkinoilla.

| (73) | MEIS-järjestelmän mukaisia etuuksia koskeva hakemus on jätettävä sähköisesti ulkomaankaupan pääosaston verkkosivustolla. Sähköiseen hakemukseen on liitettävä asiaa koskevat asiakirjat (lähetysasiakirjat, pankkitositteet ja asiakirjat, jotka vahvistavat purkamisen). Intian viranomaisten asianomainen alueviranomainen myöntää tullihyvityksen asiakirjojen tarkastuksen jälkeen. Alueviranomainen ei vaikuta tullihyvitysten myöntämiseen, kunhan viejä toimittaa asiaan liittyvät asiakirjat. |
| --- | --- |

(73)

MEIS-järjestelmän mukaisia etuuksia koskeva hakemus on jätettävä sähköisesti ulkomaankaupan pääosaston verkkosivustolla. Sähköiseen hakemukseen on liitettävä asiaa koskevat asiakirjat (lähetysasiakirjat, pankkitositteet ja asiakirjat, jotka vahvistavat purkamisen). Intian viranomaisten asianomainen alueviranomainen myöntää tullihyvityksen asiakirjojen tarkastuksen jälkeen. Alueviranomainen ei vaikuta tullihyvitysten myöntämiseen, kunhan viejä toimittaa asiaan liittyvät asiakirjat.

d)   
  Taloudellinen tuki ja etu

Taloudellinen tuki ja etu

| (74) | Komissio katsoi, että etu koituu vastaanottajalle perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Intian viranomaiset myöntävät tuolla hetkellä tullihyvityksen, jonka vientiä harjoittava tuottaja kirjaa saatavaksi ja jonka vientiä harjoittava tuottaja voi milloin tahansa ottaa käyttöön. Tämä on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa tuen myöntämiseen sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat antaneet viennin lähetysasiakirjan. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että on asianmukaista pitää MEIS-järjestelmästä saatua etua järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tutkimusajanjakson aikana saatujen rahamäärien summana. |
| --- | --- |

(74)

Komissio katsoi, että etu koituu vastaanottajalle perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Intian viranomaiset myöntävät tuolla hetkellä tullihyvityksen, jonka vientiä harjoittava tuottaja kirjaa saatavaksi ja jonka vientiä harjoittava tuottaja voi milloin tahansa ottaa käyttöön. Tämä on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa tuen myöntämiseen sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat antaneet viennin lähetysasiakirjan. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että on asianmukaista pitää MEIS-järjestelmästä saatua etua järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tutkimusajanjakson aikana saatujen rahamäärien summana.

e)   
  Erityisyys

Erityisyys

| (75) | MEIS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti se on erityistä tukea. |
| --- | --- |

(75)

MEIS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti se on erityistä tukea.

f)   
  MEIS-järjestelmää koskevat päätelmät

MEIS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (76) | Komissio totesi, että MEIS-järjestelmästä annettiin perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. MEIS-tullihyvityksissä on kyse Intian viranomaisten antamasta taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuotantohyödykkeistä kannettavien tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. MEIS-tullihyvityksestä koituu myös etua viejälle, jonka ei tarvitse maksaa kyseisiä tuontitulleja. MEIS-tullihyvitysoikeuksia markkinoilla myyvä yritys saa järjestelmästä suoraa taloudellista etua. |
| --- | --- |

(76)

Komissio totesi, että MEIS-järjestelmästä annettiin perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. MEIS-tullihyvityksissä on kyse Intian viranomaisten antamasta taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuotantohyödykkeistä kannettavien tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. MEIS-tullihyvityksestä koituu myös etua viejälle, jonka ei tarvitse maksaa kyseisiä tuontitulleja. MEIS-tullihyvitysoikeuksia markkinoilla myyvä yritys saa järjestelmästä suoraa taloudellista etua.

| (77) | Komissio totesi, että MEIS-järjestelmän voimassaolo päättyi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen 1 päivänä tammikuuta 2021. Yritykset voivat kuitenkin edelleen hakea MEIS-tullihyvitysoikeuksia vuoden 2020 vientitapahtumista vuoden 2021 loppuun asti. Lisäksi yritykset voivat edelleen käyttää vuonna 2021 saatuja MEIS-tullihyvitysoikeuksia tuontitullien kuittaamiseen 15 päivään syyskuuta 2023 asti. Tästä järjestelmästä on näin ollen saatu etua tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja etujen saaminen jatkuu myös toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. |
| --- | --- |

(77)

Komissio totesi, että MEIS-järjestelmän voimassaolo päättyi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen 1 päivänä tammikuuta 2021. Yritykset voivat kuitenkin edelleen hakea MEIS-tullihyvitysoikeuksia vuoden 2020 vientitapahtumista vuoden 2021 loppuun asti. Lisäksi yritykset voivat edelleen käyttää vuonna 2021 saatuja MEIS-tullihyvitysoikeuksia tuontitullien kuittaamiseen 15 päivään syyskuuta 2023 asti. Tästä järjestelmästä on näin ollen saatu etua tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja etujen saaminen jatkuu myös toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.

| (78) | Komissio totesi myös, että Intian viranomaiset julkaisivat elokuussa 2021 uuden vientituotteiden tullin- ja veronpalautusjärjestelmän (Remission of Duties and Taxes on Exported Products Scheme, jäljempänä ’RoDTEP’) suuntaviivat ja että tällä järjestelmällä korvataan MEIS-järjestelmä. RoDTEP-järjestelmää kuvaillaan mekanismiksi, joka on tarkoitettu sellaisten verojen, tullien ja maksujen hyvittämiseksi keskus-, osavaltio- ja paikallistasolla, joita ei tällä hetkellä korvata minkään muun mekanismin nojalla mutta joita syntyy vientituotteiden valmistus- ja jakeluprosessin aikana (19). Intian viranomaiset ovat ilmoittaneet eri aloilla sovellettavat hyvitysprosentit, joita voidaan tarkistaa milloin tahansa. Rautateollisuuden alaan ja tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettavia palautusprosentteja ei ilmoitettu tutkimuksen aikana, mutta ala pyysi, että se sisällytettäisiin järjestelmään, kuten myös yhteistyössä toiminut tuottaja Tata Metaliks Limited vahvisti, ja rautateollisuuden alaan sovellettavasta palautusprosentista käytiin edelleen keskusteluja (20). |
| --- | --- |

(78)

Komissio totesi myös, että Intian viranomaiset julkaisivat elokuussa 2021 uuden vientituotteiden tullin- ja veronpalautusjärjestelmän (Remission of Duties and Taxes on Exported Products Scheme, jäljempänä ’RoDTEP’) suuntaviivat ja että tällä järjestelmällä korvataan MEIS-järjestelmä. RoDTEP-järjestelmää kuvaillaan mekanismiksi, joka on tarkoitettu sellaisten verojen, tullien ja maksujen hyvittämiseksi keskus-, osavaltio- ja paikallistasolla, joita ei tällä hetkellä korvata minkään muun mekanismin nojalla mutta joita syntyy vientituotteiden valmistus- ja jakeluprosessin aikana (19). Intian viranomaiset ovat ilmoittaneet eri aloilla sovellettavat hyvitysprosentit, joita voidaan tarkistaa milloin tahansa. Rautateollisuuden alaan ja tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettavia palautusprosentteja ei ilmoitettu tutkimuksen aikana, mutta ala pyysi, että se sisällytettäisiin järjestelmään, kuten myös yhteistyössä toiminut tuottaja Tata Metaliks Limited vahvisti, ja rautateollisuuden alaan sovellettavasta palautusprosentista käytiin edelleen keskusteluja (20).

19

20

3.3.1.3   Päätelmät

| (79) | Koska lainsäädännölliset puitteet eivät ole olennaisesti muuttuneet, komissio katsoi, että MEIS-järjestelmästä koitui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen etua pallografiittirautaputkien tuotannonalalle. Komissio teki samat päätelmät täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2022/433. |
| --- | --- |

(79)

Koska lainsäädännölliset puitteet eivät ole olennaisesti muuttuneet, komissio katsoi, että MEIS-järjestelmästä koitui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen etua pallografiittirautaputkien tuotannonalalle. Komissio teki samat päätelmät täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2022/433.

| (80) | Yhteistyössä toimimisen alhaisen asteen vuoksi ei ollut mahdollista laskea järjestelmän mukaisen tuen tarkkaa tasoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tätä varten komissio tukeutui käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti. Alkuperäisessä tutkimuksessa tasoitustullin käyttöönoton mahdollistaneen FPS-järjestelmän mukainen tukiprosentti vaihteli alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla 3,11:n ja 4,35 prosentin välillä (ks. johdanto-osan 61 kappale), ja MEIS-järjestelmästä, jolla FPS korvattiin, todettiin koituvan samanlaista etua. |
| --- | --- |

(80)

Yhteistyössä toimimisen alhaisen asteen vuoksi ei ollut mahdollista laskea järjestelmän mukaisen tuen tarkkaa tasoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tätä varten komissio tukeutui käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti. Alkuperäisessä tutkimuksessa tasoitustullin käyttöönoton mahdollistaneen FPS-järjestelmän mukainen tukiprosentti vaihteli alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla 3,11:n ja 4,35 prosentin välillä (ks. johdanto-osan 61 kappale), ja MEIS-järjestelmästä, jolla FPS korvattiin, todettiin koituvan samanlaista etua.

| (81) | MEIS-prosentti oli 3 prosenttia FOB-arvosta, kun taas alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana sovellettu FPS-prosentti oli 5 prosenttia FOB-arvosta, joten pallografiittirautaputkien tuotannonalalle MEIS-järjestelmästä koitunut etu pieneni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vastaavasti. Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2022/433 todettiin, että ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen tuotteiden tuottajille koituneet edut olivat suuruudeltaan 1,87 ja 1,92 prosenttia MEIS-prosentin ollessa 2 prosenttia. Komissio katsoi, että pallografiittirautaputkien tuottajille MEIS-järjestelmästä koituva etu olisi vastaavasti hieman alle 3 prosenttia, eli se ei olisi vähäistä. |
| --- | --- |

(81)

MEIS-prosentti oli 3 prosenttia FOB-arvosta, kun taas alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana sovellettu FPS-prosentti oli 5 prosenttia FOB-arvosta, joten pallografiittirautaputkien tuotannonalalle MEIS-järjestelmästä koitunut etu pieneni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vastaavasti. Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2022/433 todettiin, että ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen tuotteiden tuottajille koituneet edut olivat suuruudeltaan 1,87 ja 1,92 prosenttia MEIS-prosentin ollessa 2 prosenttia. Komissio katsoi, että pallografiittirautaputkien tuottajille MEIS-järjestelmästä koituva etu olisi vastaavasti hieman alle 3 prosenttia, eli se ei olisi vähäistä.

| (82) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited esitti huomautuksissaan, että MEIS-järjestelmästä maksettiin hyvitystä a) vientituotteiden tuotantoon ja jakeluun liittyvistä välillisistä veroista sekä b) vientituotteiden tuotannossa kulutettujen tuotantopanosten kasautuvista välillisistä veroista. Yritys väitti, että tukisopimuksen mukaan näiden veroluokkien hyvittäminen ei ole tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea. Se väitti myös, että vaikka MEIS-järjestelmästä myönnettävä tuki katsottaisiin tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaksi tueksi, ohjelma päättyi 31 päivänä joulukuuta 2020. |
| --- | --- |

(82)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited esitti huomautuksissaan, että MEIS-järjestelmästä maksettiin hyvitystä a) vientituotteiden tuotantoon ja jakeluun liittyvistä välillisistä veroista sekä b) vientituotteiden tuotannossa kulutettujen tuotantopanosten kasautuvista välillisistä veroista. Yritys väitti, että tukisopimuksen mukaan näiden veroluokkien hyvittäminen ei ole tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea. Se väitti myös, että vaikka MEIS-järjestelmästä myönnettävä tuki katsottaisiin tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaksi tueksi, ohjelma päättyi 31 päivänä joulukuuta 2020.

| (83) | Komissio hylkäsi nämä väitteet. Kuten johdanto-osan 60–81 kappaleessa selitetään, Intiassa toimiville yrityksille hyvitetään kiinteä prosenttiosuus viennin FOB-arvosta tullihyvitysoikeuden muodossa. Järjestelmän ehdoissa ei edellytetä, että tullihyvitysoikeuden arvo vastaa yritysten maksamia veroja, eikä näiden verojen määriä tarkasteta. Tukijärjestelmän jatkumisen todennäköisyyden osalta todetaan, että kuten johdanto-osan 77 kappaleessa mainitaan, yritykset voivat edelleen käyttää vuonna 2021 saatuja MEIS-tullihyvitysoikeuksia tuontitullien kuittaamiseen 15 päivään syyskuuta 2023 asti. Näin ollen tästä järjestelmästä koituu etua vielä kauan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. |
| --- | --- |

(83)

Komissio hylkäsi nämä väitteet. Kuten johdanto-osan 60–81 kappaleessa selitetään, Intiassa toimiville yrityksille hyvitetään kiinteä prosenttiosuus viennin FOB-arvosta tullihyvitysoikeuden muodossa. Järjestelmän ehdoissa ei edellytetä, että tullihyvitysoikeuden arvo vastaa yritysten maksamia veroja, eikä näiden verojen määriä tarkasteta. Tukijärjestelmän jatkumisen todennäköisyyden osalta todetaan, että kuten johdanto-osan 77 kappaleessa mainitaan, yritykset voivat edelleen käyttää vuonna 2021 saatuja MEIS-tullihyvitysoikeuksia tuontitullien kuittaamiseen 15 päivään syyskuuta 2023 asti. Näin ollen tästä järjestelmästä koituu etua vielä kauan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen.

| (84) | Tata Metaliks Limited väitti myös, että RoDTEP-järjestelmästä ei koitunut etua sillä hetkellä, kun yritys toimitti huomautuksensa (31 päivänä maaliskuuta 2022), eikä komissio näin ollen voi katsoa, että edusta keskusteleminen tarkoittaisi tarkasteltavana olevan tuotteen todennäköistä tukemista (tulevaisuudessa). |
| --- | --- |

(84)

Tata Metaliks Limited väitti myös, että RoDTEP-järjestelmästä ei koitunut etua sillä hetkellä, kun yritys toimitti huomautuksensa (31 päivänä maaliskuuta 2022), eikä komissio näin ollen voi katsoa, että edusta keskusteleminen tarkoittaisi tarkasteltavana olevan tuotteen todennäköistä tukemista (tulevaisuudessa).

| (85) | RoDTEP-järjestelmän osalta komissio totesi, että Tata Metaliks Limited itse katsoi etänä toteutetussa ristiintarkastuksessa, että pallografiittirautaputkien tuotannonalalle neuvoteltaisiin uusi hyvitysprosentti. Se, että tätä prosenttimäärää ei ollut päätetty siihen mennessä, kun yritys toimitti huomautuksensa, ei kumoa sitä, että on erittäin todennäköistä, että uusi hyvitysprosentti asetetaan ja tämän uuden järjestelmän mukainen tuki jatkuu vuoden 2023 jälkeen. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(85)

RoDTEP-järjestelmän osalta komissio totesi, että Tata Metaliks Limited itse katsoi etänä toteutetussa ristiintarkastuksessa, että pallografiittirautaputkien tuotannonalalle neuvoteltaisiin uusi hyvitysprosentti. Se, että tätä prosenttimäärää ei ollut päätetty siihen mennessä, kun yritys toimitti huomautuksensa, ei kumoa sitä, että on erittäin todennäköistä, että uusi hyvitysprosentti asetetaan ja tämän uuden järjestelmän mukainen tuki jatkuu vuoden 2023 jälkeen. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

3.3.2   Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme)

Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme)

3.3.2.1   Alkuperäisen tutkimuksen päätelmät

| (86) | Komissio vahvisti alkuperäisessä tutkimuksessa, että tuotantohyödykkeiden tuonnin etuustullein mahdollistavasta Export Promotion of Capital Goods -järjestelmästä, jäljempänä ’EPCGS-järjestelmä’, myönnettiin tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea, joka oli Intian viranomaisten myöntämää taloudellista tukea. Tämä järjestelmä oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen voimassa. |
| --- | --- |

(86)

Komissio vahvisti alkuperäisessä tutkimuksessa, että tuotantohyödykkeiden tuonnin etuustullein mahdollistavasta Export Promotion of Capital Goods -järjestelmästä, jäljempänä ’EPCGS-järjestelmä’, myönnettiin tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea, joka oli Intian viranomaisten myöntämää taloudellista tukea. Tämä järjestelmä oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen voimassa.

a)   
  Oikeusperusta

Oikeusperusta

| (87) | EPCGS:n yksityiskohtainen kuvaus sisältyy FTP 2015–2020:n lukuun 5 sekä HOP 2015–2020:n lukuun 5. |
| --- | --- |

(87)

EPCGS:n yksityiskohtainen kuvaus sisältyy FTP 2015–2020:n lukuun 5 sekä HOP 2015–2020:n lukuun 5.

b)   
  Tukikelpoisuus

Tukikelpoisuus

| (88) | Tämän toimenpiteen mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin. |
| --- | --- |

(88)

Tämän toimenpiteen mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin.

c)   
  Käytännön toteutus

Käytännön toteutus

| (89) | Tiettyyn vientivelvoitteeseen sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCGS-lisenssin. Järjestelmässä sovelletaan kaikkiin sen mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin alennettua tuontitullia. Vientivelvoitteen täyttämiseksi maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on käytettävä tietyn vientiin tarkoitettujen tuotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana. FTP 2015–2020:n mukaan tuotantohyödykkeitä voi tuoda nollatullilla EPCGS-järjestelmän nojalla. Vientivelvoite on säästetyn tullin määrä kuusinkertaisena, ja se on täytettävä kuuden vuoden kuluessa. |
| --- | --- |

(89)

Tiettyyn vientivelvoitteeseen sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCGS-lisenssin. Järjestelmässä sovelletaan kaikkiin sen mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin alennettua tuontitullia. Vientivelvoitteen täyttämiseksi maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on käytettävä tietyn vientiin tarkoitettujen tuotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana. FTP 2015–2020:n mukaan tuotantohyödykkeitä voi tuoda nollatullilla EPCGS-järjestelmän nojalla. Vientivelvoite on säästetyn tullin määrä kuusinkertaisena, ja se on täytettävä kuuden vuoden kuluessa.

| (90) | EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimarkkinoilta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia osia. Vaihtoehtoisesti kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi saada vientiin rinnastettavassa toiminnassa saatavat edut toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle. |
| --- | --- |

(90)

EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimarkkinoilta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia osia. Vaihtoehtoisesti kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi saada vientiin rinnastettavassa toiminnassa saatavat edut toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle.

d)   
  EPCGS-järjestelmää koskevat päätelmät

EPCGS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (91) | EPCGS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää yrityksen maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(91)

EPCGS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää yrityksen maksuvalmiutta.

| (92) | EPCGS-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea. |
| --- | --- |

(92)

EPCGS-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea.

| (93) | EPCGS-järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa. |
| --- | --- |

(93)

EPCGS-järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa.

| (94) | Alkuperäisessä tutkimuksessa tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä tuotannonalalla. Näin laskettua tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää oikaistiin lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se ilmentäisi rahan arvoa koko ajalta. Tutkimusajanjaksolla Intiassa voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen. Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti yrityksille tuen saamisesta aiheutuneet kustannukset vähennettiin tuen kokonaismäärästä, jos sitä vaadittiin. |
| --- | --- |

(94)

Alkuperäisessä tutkimuksessa tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä tuotannonalalla. Näin laskettua tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää oikaistiin lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se ilmentäisi rahan arvoa koko ajalta. Tutkimusajanjaksolla Intiassa voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen. Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti yrityksille tuen saamisesta aiheutuneet kustannukset vähennettiin tuen kokonaismäärästä, jos sitä vaadittiin.

| (95) | Tuen määrä suhteutettiin perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti asiaa koskevan viennin liikevaihtoon (nimittäjä) alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(95)

Tuen määrä suhteutettiin perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti asiaa koskevan viennin liikevaihtoon (nimittäjä) alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (96) | Alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla tämän järjestelmän osalta vahvistettu tukiprosentti vaihteli 0,03 prosentista 0,38 prosenttiin. |
| --- | --- |

(96)

Alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla tämän järjestelmän osalta vahvistettu tukiprosentti vaihteli 0,03 prosentista 0,38 prosenttiin.

3.3.2.2   Tukijärjestelmän jatkuminen

| (97) | Pyynnön esittäjät toimittivat tarkastelupyynnössä ja sen liitteissä näyttöä siitä, että Intiassa toimiville pallografiittirautaputkien tuottajille koitui edelleen etua järjestelmästä. Myös Intian viranomaiset vahvistivat järjestelmän voimassaolon kyselyyn antamassaan vastauksessa. Lisäksi komissio totesi, että Tata Metaliks Limited käytti järjestelmää tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa käytettyjen tuotantohyödykkeiden maahantuonnissa. Järjestelmästä koitunut etu voitiin kohdentaa tarkasteltavana olevaan tuotteeseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(97)

Pyynnön esittäjät toimittivat tarkastelupyynnössä ja sen liitteissä näyttöä siitä, että Intiassa toimiville pallografiittirautaputkien tuottajille koitui edelleen etua järjestelmästä. Myös Intian viranomaiset vahvistivat järjestelmän voimassaolon kyselyyn antamassaan vastauksessa. Lisäksi komissio totesi, että Tata Metaliks Limited käytti järjestelmää tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa käytettyjen tuotantohyödykkeiden maahantuonnissa. Järjestelmästä koitunut etu voitiin kohdentaa tarkasteltavana olevaan tuotteeseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (98) | Näin ollen komissio päätteli, että on riittävää näyttöä, joka osoittaa, että vientiä harjoittavat tuottajat saivat EPCGS-järjestelmästä edelleen tukia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(98)

Näin ollen komissio päätteli, että on riittävää näyttöä, joka osoittaa, että vientiä harjoittavat tuottajat saivat EPCGS-järjestelmästä edelleen tukia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (99) | Yhteistyössä toimimisen alhaisen asteen vuoksi ei ollut mahdollista laskea järjestelmän mukaisen tuen tarkkaa tasoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tätä varten komissio tukeutui käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti. Alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla tämän järjestelmän osalta vahvistettu tukiprosentti vaihteli 0,03 prosentista 0,38 prosenttiin (ks. johdanto-osan 96 kappale). |
| --- | --- |

(99)

Yhteistyössä toimimisen alhaisen asteen vuoksi ei ollut mahdollista laskea järjestelmän mukaisen tuen tarkkaa tasoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tätä varten komissio tukeutui käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti. Alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla tämän järjestelmän osalta vahvistettu tukiprosentti vaihteli 0,03 prosentista 0,38 prosenttiin (ks. johdanto-osan 96 kappale).

| (100) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että tästä järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myönnetyn tuen määrä ei ollut vähäinen eikä ainakaan pienempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todettu määrä. |
| --- | --- |

(100)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että tästä järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myönnetyn tuen määrä ei ollut vähäinen eikä ainakaan pienempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todettu määrä.

| (101) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että EPCGS-järjestelmästä myönnetty tuki oli sallittua tukea, koska siinä oli kyse kotimaiseen kulutukseen tarkoitettuja vientituotteita koskevasta verovapautuksesta, eikä se siten oikeuttanut tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon. |
| --- | --- |

(101)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että EPCGS-järjestelmästä myönnetty tuki oli sallittua tukea, koska siinä oli kyse kotimaiseen kulutukseen tarkoitettuja vientituotteita koskevasta verovapautuksesta, eikä se siten oikeuttanut tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon.

| (102) | Kuten johdanto-osan 93 kappaleessa muistutetaan, tuotantohyödykkeet eivät kuulu sallittujen järjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(102)

Kuten johdanto-osan 93 kappaleessa muistutetaan, tuotantohyödykkeet eivät kuulu sallittujen järjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

3.3.3   Tullinpalautusjärjestelmä (Duty Drawback Scheme)

Tullinpalautusjärjestelmä (Duty Drawback Scheme)

3.3.3.1   Alkuperäisen tutkimuksen päätelmät

| (103) | Komissio totesi alkuperäisessä tutkimuksessa, että tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittaville tuottajille koitui etua tullinpalautusjärjestelmästä, jonka puitteissa niille maksetaan palautuksena tietty prosenttiosuus viennin FOB-arvosta, jäljempänä ’DDS-prosentti’. Tarkasteltavana olevan tuotteen DDS-prosentti alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla oli 1,9 prosenttia FOB-arvosta. DDS-järjestelmä oli edelleen voimassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(103)

Komissio totesi alkuperäisessä tutkimuksessa, että tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittaville tuottajille koitui etua tullinpalautusjärjestelmästä, jonka puitteissa niille maksetaan palautuksena tietty prosenttiosuus viennin FOB-arvosta, jäljempänä ’DDS-prosentti’. Tarkasteltavana olevan tuotteen DDS-prosentti alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla oli 1,9 prosenttia FOB-arvosta. DDS-järjestelmä oli edelleen voimassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

a)   
  Oikeusperusta

Oikeusperusta

| (104) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla sovellettava oikeusperusta olivat tullien ja valmisteverojen palautusjärjestelmää koskevat vuoden 1995 säännöt (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995, jäljempänä ’vuoden 1995 DDS-säännöt’), sellaisina kuin ne ovat muutettuina vuonna 2006 ja jotka korvattiin myöhemmin tullien ja valmisteverojen palautusjärjestelmää koskevilla vuoden 2017 säännöillä (Customs and Central Excise Duties Drawback Rules, 2017, jäljempänä ’vuoden 2017 säännöt’), jotka tulivat voimaan 1 päivänä lokakuuta 2017. Tämän tullinpalautusjärjestelmän laskentamenetelmä on kuvattu vuoden 1995 DDS-sääntöjen säännössä 3(2). Kyseisten DDS-sääntöjen sääntö 12(1)(a)(ii) koskee vakuutusta, joka vientiä harjoittavien tuottajien on annettava voidakseen hyötyä järjestelmästä. Nämä säännöt ovat pysyneet samoina vuoden 2017 DDS-säännöissä, joissa ne vastaavat sääntöjä 3(2) ja 13(1)(a)(ii). |
| --- | --- |

(104)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla sovellettava oikeusperusta olivat tullien ja valmisteverojen palautusjärjestelmää koskevat vuoden 1995 säännöt (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995, jäljempänä ’vuoden 1995 DDS-säännöt’), sellaisina kuin ne ovat muutettuina vuonna 2006 ja jotka korvattiin myöhemmin tullien ja valmisteverojen palautusjärjestelmää koskevilla vuoden 2017 säännöillä (Customs and Central Excise Duties Drawback Rules, 2017, jäljempänä ’vuoden 2017 säännöt’), jotka tulivat voimaan 1 päivänä lokakuuta 2017. Tämän tullinpalautusjärjestelmän laskentamenetelmä on kuvattu vuoden 1995 DDS-sääntöjen säännössä 3(2). Kyseisten DDS-sääntöjen sääntö 12(1)(a)(ii) koskee vakuutusta, joka vientiä harjoittavien tuottajien on annettava voidakseen hyötyä järjestelmästä. Nämä säännöt ovat pysyneet samoina vuoden 2017 DDS-säännöissä, joissa ne vastaavat sääntöjä 3(2) ja 13(1)(a)(ii).

| (105) | Lisäksi yleiskirjeessä nro 24/2001 on erityisiä täytäntöönpano-ohjeita säännöstä 3(2) ja vakuutuksesta, joka viejien on annettava säännön 12(1)(a)(ii) nojalla. |
| --- | --- |

(105)

Lisäksi yleiskirjeessä nro 24/2001 on erityisiä täytäntöönpano-ohjeita säännöstä 3(2) ja vakuutuksesta, joka viejien on annettava säännön 12(1)(a)(ii) nojalla.

| (106) | Vuoden 1995 DDS-sääntöjen säännön 4 mukaan keskushallinto voi tarkistaa säännön 3 nojalla määritettyjä määriä tai prosenttiosuuksia. Intian viranomaiset ovat tehneet useita muutoksia, ja viimeksi prosenttimääriä on tarkistettu ilmoituksella nro 95/2018 – CUSTOMS ja ilmoituksella nro 07/2020 – CUSTOMS. |
| --- | --- |

(106)

Vuoden 1995 DDS-sääntöjen säännön 4 mukaan keskushallinto voi tarkistaa säännön 3 nojalla määritettyjä määriä tai prosenttiosuuksia. Intian viranomaiset ovat tehneet useita muutoksia, ja viimeksi prosenttimääriä on tarkistettu ilmoituksella nro 95/2018 – CUSTOMS ja ilmoituksella nro 07/2020 – CUSTOMS.

| (107) | Tarkasteltavana olevan tuotteen DDS-prosentti alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla oli 1,9 prosenttia FOB-arvosta. |
| --- | --- |

(107)

Tarkasteltavana olevan tuotteen DDS-prosentti alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla oli 1,9 prosenttia FOB-arvosta.

b)   
  Tukikelpoisuus

Tukikelpoisuus

| (108) | Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea kaikki valmistajaviejät ja kauppiasviejät. |
| --- | --- |

(108)

Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea kaikki valmistajaviejät ja kauppiasviejät.

c)   
  Käytännön toteutus

Käytännön toteutus

| (109) | Tässä järjestelmässä kaikilla tukikelpoisia tuotteita vievillä yrityksillä on oikeus saada palautuksena määrä, joka vastaa tiettyä prosenttiosuutta vientituotteen ilmoitetusta FOB-arvosta. DDS-sääntöjen säännössä 3(2) täsmennetään, kuinka tuen määrä on laskettava. Korvattava määrä perustuu maahantuoduista raaka-aineista maksettujen relevanttien tullien toimialan laajuisiin keskimääräisiin arvoihin ja toimialan keskimääräiseen käyttöosuuteen; tiedot kerättiin Intian viranomaisten edustavina pitämiltä tukikelpoisten vientituotteiden valmistajilta (kyseessä on ns. koko toimialaan sovellettava taso). Intian viranomaiset ilmoittavat korvattavan määrän prosenttiosuutena tukikelpoisten vientituotteiden keskimääräisestä vientiarvosta. |
| --- | --- |

(109)

Tässä järjestelmässä kaikilla tukikelpoisia tuotteita vievillä yrityksillä on oikeus saada palautuksena määrä, joka vastaa tiettyä prosenttiosuutta vientituotteen ilmoitetusta FOB-arvosta. DDS-sääntöjen säännössä 3(2) täsmennetään, kuinka tuen määrä on laskettava. Korvattava määrä perustuu maahantuoduista raaka-aineista maksettujen relevanttien tullien toimialan laajuisiin keskimääräisiin arvoihin ja toimialan keskimääräiseen käyttöosuuteen; tiedot kerättiin Intian viranomaisten edustavina pitämiltä tukikelpoisten vientituotteiden valmistajilta (kyseessä on ns. koko toimialaan sovellettava taso). Intian viranomaiset ilmoittavat korvattavan määrän prosenttiosuutena tukikelpoisten vientituotteiden keskimääräisestä vientiarvosta.

| (110) | Intian viranomaiset käyttävät tätä prosenttiosuutta laskettaessa tullinpalautusta, johon kaikki tukikelpoiset viejät ovat oikeutettuja. Intian viranomaiset määrittävät tason tämän järjestelmän osalta tuotekohtaisesti. |
| --- | --- |

(110)

Intian viranomaiset käyttävät tätä prosenttiosuutta laskettaessa tullinpalautusta, johon kaikki tukikelpoiset viejät ovat oikeutettuja. Intian viranomaiset määrittävät tason tämän järjestelmän osalta tuotekohtaisesti.

| (111) | Intian viranomaisten mukaan tullinpalautus voidaan määrittää myös tosiasiallisen tullimaksun perusteella, jos kyseessä on tuote, johon ei sovelleta koko toimialaan sovellettavaa tasoa, tai yritys, jonka tapauksessa koko toimialaan sovellettavan tason perusteella määritetty korvaus on alle 80 prosenttia tosiasiallisesta tullimaksusta tai verosta. |
| --- | --- |

(111)

Intian viranomaisten mukaan tullinpalautus voidaan määrittää myös tosiasiallisen tullimaksun perusteella, jos kyseessä on tuote, johon ei sovelleta koko toimialaan sovellettavaa tasoa, tai yritys, jonka tapauksessa koko toimialaan sovellettavan tason perusteella määritetty korvaus on alle 80 prosenttia tosiasiallisesta tullimaksusta tai verosta.

| (112) | Jotta yritys voi saada etuutta tästä järjestelmästä, sen on harjoitettava vientiä. Kun lähetystä koskevat yksityiskohtaiset tiedot syötetään tullin palvelimelle, ilmoitetaan, että vienti tapahtuu DDS-järjestelmän mukaisesti, ja DDS-summa vahvistetaan peruuttamattomasti. Kun lähetys on valmis ja kun yritys on tehnyt yleisen vienti-ilmoituksen (Export General Manifest) ja tulli on verrannut asiakirjaa lähetysasiakirjaan ja hyväksynyt sen, kaikki palautusmäärän maksun hyväksymisen edellytykset täyttyvät ja se voidaan maksaa joko suoraan viejän pankkitilille tai sekkinä. |
| --- | --- |

(112)

Jotta yritys voi saada etuutta tästä järjestelmästä, sen on harjoitettava vientiä. Kun lähetystä koskevat yksityiskohtaiset tiedot syötetään tullin palvelimelle, ilmoitetaan, että vienti tapahtuu DDS-järjestelmän mukaisesti, ja DDS-summa vahvistetaan peruuttamattomasti. Kun lähetys on valmis ja kun yritys on tehnyt yleisen vienti-ilmoituksen (Export General Manifest) ja tulli on verrannut asiakirjaa lähetysasiakirjaan ja hyväksynyt sen, kaikki palautusmäärän maksun hyväksymisen edellytykset täyttyvät ja se voidaan maksaa joko suoraan viejän pankkitilille tai sekkinä.

| (113) | Viejän on lisäksi esitettävä näyttö viennin toteutumisesta pankkitositteella (Bank Realisation Certificate, jäljempänä ’BRC’). Asiakirja voidaan antaa sen jälkeen, kun palautusmäärä on maksettu. Intian viranomaiset perivät maksetun määrän takaisin, jos viejä ei toimita BRC-tositetta annetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(113)

Viejän on lisäksi esitettävä näyttö viennin toteutumisesta pankkitositteella (Bank Realisation Certificate, jäljempänä ’BRC’). Asiakirja voidaan antaa sen jälkeen, kun palautusmäärä on maksettu. Intian viranomaiset perivät maksetun määrän takaisin, jos viejä ei toimita BRC-tositetta annetussa määräajassa.

| (114) | Palautusmäärä voidaan käyttää mihin tahansa tarkoitukseen, ja Intian kirjanpitonormien mukaisesti määrä on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteisena tulona. |
| --- | --- |

(114)

Palautusmäärä voidaan käyttää mihin tahansa tarkoitukseen, ja Intian kirjanpitonormien mukaisesti määrä on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteisena tulona.

d)   
  DDS-järjestelmää koskevat päätelmät

DDS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (115) | Komissio totesi alkuperäisessä tutkimuksessa, että DDS-järjestelmästä myönnetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Nk. tullinpalautuksessa on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, koska siinä Intian viranomaiset suorittavat varojen suoran siirron. Näiden varojen käytölle ei ole mitään rajoituksia. Tullinpalautuksesta koituu myös etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(115)

Komissio totesi alkuperäisessä tutkimuksessa, että DDS-järjestelmästä myönnetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Nk. tullinpalautuksessa on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, koska siinä Intian viranomaiset suorittavat varojen suoran siirron. Näiden varojen käytölle ei ole mitään rajoituksia. Tullinpalautuksesta koituu myös etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.

| (116) | Intian viranomaiset määrittävät vientiin sovellettavan tullinpalautuksen tason tuotekohtaisesti. Vaikka tukeen viitataan tullinpalautuksena, järjestelmässä ei kuitenkaan ole kaikkia ominaisuuksia, joiden perusteella sitä voitaisiin pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei myöskään ole perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) sääntöjen mukainen. Viejille suoritettu käteismaksu ei välttämättä liity raaka-aineiden tuontitullien tosiasiallisiin maksuihin, eikä se ole tullihyvitys raaka-aineiden aiemman tai tulevan tuonnin tuontitullien korvaamiseksi. Käytössä ei myöskään ole järjestelyä tai menettelyä sen tarkistamiseksi, mitä tuotantopanoksia vientituotteiden tuotannossa käytetään ja millaisina määrinä niitä käytetään. Intian viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellaista olisi vaadittava, kun käytössä ei ole tehokasta tarkistusjärjestelmää (perusasetuksen liitteessä II oleva 5 alakohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohta). |
| --- | --- |

(116)

Intian viranomaiset määrittävät vientiin sovellettavan tullinpalautuksen tason tuotekohtaisesti. Vaikka tukeen viitataan tullinpalautuksena, järjestelmässä ei kuitenkaan ole kaikkia ominaisuuksia, joiden perusteella sitä voitaisiin pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei myöskään ole perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) sääntöjen mukainen. Viejille suoritettu käteismaksu ei välttämättä liity raaka-aineiden tuontitullien tosiasiallisiin maksuihin, eikä se ole tullihyvitys raaka-aineiden aiemman tai tulevan tuonnin tuontitullien korvaamiseksi. Käytössä ei myöskään ole järjestelyä tai menettelyä sen tarkistamiseksi, mitä tuotantopanoksia vientituotteiden tuotannossa käytetään ja millaisina määrinä niitä käytetään. Intian viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellaista olisi vaadittava, kun käytössä ei ole tehokasta tarkistusjärjestelmää (perusasetuksen liitteessä II oleva 5 alakohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohta).

| (117) | Maksu, jonka Intian viranomaiset suorittavat viejien harjoittaman viennin jälkeen, on vientituloksesta riippuvainen, minkä vuoksi tämä järjestelmä on katsottava erityiseksi ja tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaksi tueksi perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(117)

Maksu, jonka Intian viranomaiset suorittavat viejien harjoittaman viennin jälkeen, on vientituloksesta riippuvainen, minkä vuoksi tämä järjestelmä on katsottava erityiseksi ja tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaksi tueksi perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (118) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että DDS-järjestelmä mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. |
| --- | --- |

(118)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että DDS-järjestelmä mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.

e)   
  Tuen määrän laskeminen

Tuen määrän laskeminen

| (119) | Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti komissio laski alkuperäisessä tutkimuksessa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen (tullinpalautuksena saatu määrä) alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä komissio katsoi, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis maksettava palautussumma, mikä on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa tuen myöntämiseen sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat antaneet viennin lähetysasiakirjan, josta muun muassa käy ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä palautussumma. |
| --- | --- |

(119)

Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti komissio laski alkuperäisessä tutkimuksessa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen (tullinpalautuksena saatu määrä) alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä komissio katsoi, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis maksettava palautussumma, mikä on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa tuen myöntämiseen sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat antaneet viennin lähetysasiakirjan, josta muun muassa käy ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä palautussumma.

| (120) | Koska tärkeimmät vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, kuten johdanto-osan 55 kappaleessa mainitaan, komissio ei pystynyt tarkistamaan, maksavatko ne tosiasiallisesti tuontitulleja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa käytetyistä raaka-aineista. Jos näin olisi väitetty ja väite olisi vahvistettu, komissio olisi perusasetuksen liitteessä II olevan 5 kohdan mukaisesti tarkistanut maksetut tullit liiallisen palautuksen laskemiseksi, vaikka käytössä ei ollutkaan järjestelyä tai menettelyä sen tarkistamiseksi, mitä tuotantopanoksia vientituotteiden tuotannossa käytettiin ja millaisina määrinä niitä käytettiin. |
| --- | --- |

(120)

Koska tärkeimmät vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, kuten johdanto-osan 55 kappaleessa mainitaan, komissio ei pystynyt tarkistamaan, maksavatko ne tosiasiallisesti tuontitulleja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa käytetyistä raaka-aineista. Jos näin olisi väitetty ja väite olisi vahvistettu, komissio olisi perusasetuksen liitteessä II olevan 5 kohdan mukaisesti tarkistanut maksetut tullit liiallisen palautuksen laskemiseksi, vaikka käytössä ei ollutkaan järjestelyä tai menettelyä sen tarkistamiseksi, mitä tuotantopanoksia vientituotteiden tuotannossa käytettiin ja millaisina määrinä niitä käytettiin.

| (121) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että on asianmukaista pitää DDS-järjestelmästä saatua etua järjestelmän mukaisista vientitapahtumista alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana saatujen tullinpalautusten summana. |
| --- | --- |

(121)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että on asianmukaista pitää DDS-järjestelmästä saatua etua järjestelmän mukaisista vientitapahtumista alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana saatujen tullinpalautusten summana.

| (122) | Komissio suhteutti tuen määrän perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti yrityksen viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä) alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(122)

Komissio suhteutti tuen määrän perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti yrityksen viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä) alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (123) | Tämän järjestelmän osalta vahvistettu tukiprosentti alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla vaihteli 1,37:n ja 1,66 prosentin välillä. |
| --- | --- |

(123)

Tämän järjestelmän osalta vahvistettu tukiprosentti alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla vaihteli 1,37:n ja 1,66 prosentin välillä.

3.3.3.2   Tukijärjestelmän jatkuminen

| (124) | Pyynnön esittäjät toimittivat tarkastelupyynnössä ja sen liitteissä näyttöä siitä, että pallografiittirautaputkien tuotannonalalle koitui DDS-järjestelmästä etua myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi Intian viranomaiset vahvistivat DDS-järjestelmän voimassaolon jatkumisen kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa. Myös yhteistyössä toiminut tuottaja Tata Metaliks Limited sai tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla etua järjestelmästä pääasiassa kolmansiin maihin suuntautuneen vientinsä osalta. |
| --- | --- |

(124)

Pyynnön esittäjät toimittivat tarkastelupyynnössä ja sen liitteissä näyttöä siitä, että pallografiittirautaputkien tuotannonalalle koitui DDS-järjestelmästä etua myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi Intian viranomaiset vahvistivat DDS-järjestelmän voimassaolon jatkumisen kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa. Myös yhteistyössä toiminut tuottaja Tata Metaliks Limited sai tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla etua järjestelmästä pääasiassa kolmansiin maihin suuntautuneen vientinsä osalta.

| (125) | Sekä Tata Metaliks Limited että Intian viranomaiset esittivät kyselylomakkeeseen antamissaan vastauksissa, että DDS-palautus ei ollut tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea. Intian viranomaiset väittivät lisäksi, että jotta tämä palautus voitaisiin katsoa tueksi, välillisten verojen tai tuontimaksujen palautuksen on oltava määrältään suurempi kuin vientituotteen tuotannossa kulutetuista tuotantopanoksista tosiasiallisesti perittyjen verojen tai maksujen määrä. Intian viranomaisten mielestä tällaisissakin tapauksissa tasoitustulli voitaisiin määrätä vain liiallisen palautuksen osalta. Tämän väitteen tueksi Intian viranomaiset viittasivat paneelin raporttiin ”European Union – Countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalate from Pakistan” (WT/DS486/R). |
| --- | --- |

(125)

Sekä Tata Metaliks Limited että Intian viranomaiset esittivät kyselylomakkeeseen antamissaan vastauksissa, että DDS-palautus ei ollut tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea. Intian viranomaiset väittivät lisäksi, että jotta tämä palautus voitaisiin katsoa tueksi, välillisten verojen tai tuontimaksujen palautuksen on oltava määrältään suurempi kuin vientituotteen tuotannossa kulutetuista tuotantopanoksista tosiasiallisesti perittyjen verojen tai maksujen määrä. Intian viranomaisten mielestä tällaisissakin tapauksissa tasoitustulli voitaisiin määrätä vain liiallisen palautuksen osalta. Tämän väitteen tueksi Intian viranomaiset viittasivat paneelin raporttiin ”European Union – Countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephthalate from Pakistan” (WT/DS486/R).

| (126) | Intian viranomaiset esittivät lisäksi huomautuksissaan, että mahdollisuus saada järjestelmän mukaista etua ei ollut riippuvainen vientituloksesta eikä rajoittunut mihinkään tiettyyn toimi- tai tuotannonalaan ja/tai alueeseen. Intian viranomaisten mukaan tullinpalautuksella korvataan maksetut tullit ja valmisteverot, jotka lasketaan vietävien tavaroiden luokan valmistuksessa tavanomaisesti käytettyjen (maahantuotujen ja kotimaisten) asiaankuuluvien tuotantopanosten keskimääräisten määrien perusteella. Eri viejät hankkivat tuotantopanokset eri lähteistä, ja nämä erot otetaan huomioon ja ne tasataan käyttämällä laskennassa keskiarvoja. Tämän perusteella Intian viranomaiset katsoivat, että DDS-palautuksessa on kyse veron/tullin alennuksesta eikä se ole tukea. |
| --- | --- |

(126)

Intian viranomaiset esittivät lisäksi huomautuksissaan, että mahdollisuus saada järjestelmän mukaista etua ei ollut riippuvainen vientituloksesta eikä rajoittunut mihinkään tiettyyn toimi- tai tuotannonalaan ja/tai alueeseen. Intian viranomaisten mukaan tullinpalautuksella korvataan maksetut tullit ja valmisteverot, jotka lasketaan vietävien tavaroiden luokan valmistuksessa tavanomaisesti käytettyjen (maahantuotujen ja kotimaisten) asiaankuuluvien tuotantopanosten keskimääräisten määrien perusteella. Eri viejät hankkivat tuotantopanokset eri lähteistä, ja nämä erot otetaan huomioon ja ne tasataan käyttämällä laskennassa keskiarvoja. Tämän perusteella Intian viranomaiset katsoivat, että DDS-palautuksessa on kyse veron/tullin alennuksesta eikä se ole tukea.

| (127) | Kuten johdanto-osan 115–118 kappaleessa tarkemmin selitetään, komissio katsoi alkuperäisessä tutkimuksessa, että DDS-järjestelmässä ei ollut kaikkia ominaisuuksia, joiden perusteella sitä voitaisiin pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Toisin kuin Intian viranomaiset väittävät, yritysten DDS-järjestelmästä saamilla eduilla ei ole mitään suoraa yhteyttä yrityksen vientituotteiden valmistukseen käytettävien raaka-aineiden tuonnista maksettaviin tulleihin. Vientiä harjoittava yritys saa käteismaksuja, jotka ovat yhteydessä vain sen viennin FOB-arvoon. Yrityksen ei siis tarvitse tuoda mitään raaka-aineita. |
| --- | --- |

(127)

Kuten johdanto-osan 115–118 kappaleessa tarkemmin selitetään, komissio katsoi alkuperäisessä tutkimuksessa, että DDS-järjestelmässä ei ollut kaikkia ominaisuuksia, joiden perusteella sitä voitaisiin pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Toisin kuin Intian viranomaiset väittävät, yritysten DDS-järjestelmästä saamilla eduilla ei ole mitään suoraa yhteyttä yrityksen vientituotteiden valmistukseen käytettävien raaka-aineiden tuonnista maksettaviin tulleihin. Vientiä harjoittava yritys saa käteismaksuja, jotka ovat yhteydessä vain sen viennin FOB-arvoon. Yrityksen ei siis tarvitse tuoda mitään raaka-aineita.

| (128) | Tästä syystä ja sen vuoksi, että järjestelmän mekanismiin ei sisälly yrityskohtaista arviointia siitä, kuinka paljon kulutetuista tuotantopanoksista on maksettu veroja tai maksuja, komissio ei voi katsoa DDS-järjestelmän mukaisen tullinpalautuksen koko määrän olevan pelkästään korvaus tulleista tai maksuista, joita yritykset ovat maksaneet tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa kulutetusta raaka-aineesta. Koska tärkeimmät vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio ei myöskään pystynyt tarkistamaan tapauskohtaisesti, millainen yhteys DDS-järjestelmästä saadulla edulla ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa käytetyistä raaka-aineista mahdollisesti maksettujen tuontitullien välillä on. |
| --- | --- |

(128)

Tästä syystä ja sen vuoksi, että järjestelmän mekanismiin ei sisälly yrityskohtaista arviointia siitä, kuinka paljon kulutetuista tuotantopanoksista on maksettu veroja tai maksuja, komissio ei voi katsoa DDS-järjestelmän mukaisen tullinpalautuksen koko määrän olevan pelkästään korvaus tulleista tai maksuista, joita yritykset ovat maksaneet tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa kulutetusta raaka-aineesta. Koska tärkeimmät vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio ei myöskään pystynyt tarkistamaan tapauskohtaisesti, millainen yhteys DDS-järjestelmästä saadulla edulla ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa käytetyistä raaka-aineista mahdollisesti maksettujen tuontitullien välillä on.

| (129) | Sen vuoksi komissio päätteli, että Intiassa toimivat pallografiittirautaputkien vientiä harjoittavat tuottajat saivat DDS-järjestelmästä edelleen etua myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska yksikään sellainen vientiä harjoittava tuottaja, jonka unioniin suuntautuvan viennin määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olisi ollut edustava, ei toiminut yhteistyössä, komissiolla ei ollut käytettävissään yrityskohtaisia tietoja, joiden perusteella tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saadun tuen määrä olisi laskettu. Ottaen huomioon tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa tehdyt päätelmät tuen jatkumisesta komissio ei pitänyt tarpeellisena näiden määrien laskemista. Lisäksi DDS-järjestelmän säännöt ovat pysyneet samoina, vaikka tullinpalautusprosentti tarkasteltavana olevan tuotteen osalta pienenikin hieman alkuperäiseen tutkimusajanjaksoon verrattuna (1,9:stä 1,8 %:iin ja sen jälkeen 1,6 %:iin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). Vaikka DDS-prosentin pieneneminen (16 %:lla) johti tuen tason suhteelliseen laskuun verrattuna alkuperäisessä tutkimuksessa todettuihin tukitasoihin (1,37:stä 1,66 %:iin), komissio katsoi, että kyseisestä järjestelmästä myönnetty tuki ei edelleenkään ollut vähäistä. |
| --- | --- |

(129)

Sen vuoksi komissio päätteli, että Intiassa toimivat pallografiittirautaputkien vientiä harjoittavat tuottajat saivat DDS-järjestelmästä edelleen etua myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska yksikään sellainen vientiä harjoittava tuottaja, jonka unioniin suuntautuvan viennin määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olisi ollut edustava, ei toiminut yhteistyössä, komissiolla ei ollut käytettävissään yrityskohtaisia tietoja, joiden perusteella tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saadun tuen määrä olisi laskettu. Ottaen huomioon tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa tehdyt päätelmät tuen jatkumisesta komissio ei pitänyt tarpeellisena näiden määrien laskemista. Lisäksi DDS-järjestelmän säännöt ovat pysyneet samoina, vaikka tullinpalautusprosentti tarkasteltavana olevan tuotteen osalta pienenikin hieman alkuperäiseen tutkimusajanjaksoon verrattuna (1,9:stä 1,8 %:iin ja sen jälkeen 1,6 %:iin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). Vaikka DDS-prosentin pieneneminen (16 %:lla) johti tuen tason suhteelliseen laskuun verrattuna alkuperäisessä tutkimuksessa todettuihin tukitasoihin (1,37:stä 1,66 %:iin), komissio katsoi, että kyseisestä järjestelmästä myönnetty tuki ei edelleenkään ollut vähäistä.

| (130) | Näin ollen komissio päätteli, että pallografiittirautaputkien tuottajat saivat DDS-järjestelmästä edelleen etua myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(130)

Näin ollen komissio päätteli, että pallografiittirautaputkien tuottajat saivat DDS-järjestelmästä edelleen etua myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (131) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että palautusprosenttien ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa kulutetuista materiaaleista maksettujen tullien välillä on riittävä yhteys. Se mainitsi erityisesti, että tullinpalautuksen saamiseksi viejän on toimitettava lähetysasiakirja, josta käy ilmi tuotteeseen sovellettava vaadittu tullinpalautus. Tämän jälkeen Intian tulli suorittaa tarkastuksen ja laatii vasta sitten lähetysasiakirjan, jossa mainitaan palautuksen määrä. Tämän perusteella tullinpalautuksen määrä ei yrityksen mukaan ollut liiallinen. |
| --- | --- |

(131)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että palautusprosenttien ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa kulutetuista materiaaleista maksettujen tullien välillä on riittävä yhteys. Se mainitsi erityisesti, että tullinpalautuksen saamiseksi viejän on toimitettava lähetysasiakirja, josta käy ilmi tuotteeseen sovellettava vaadittu tullinpalautus. Tämän jälkeen Intian tulli suorittaa tarkastuksen ja laatii vasta sitten lähetysasiakirjan, jossa mainitaan palautuksen määrä. Tämän perusteella tullinpalautuksen määrä ei yrityksen mukaan ollut liiallinen.

| (132) | Kuten jo johdanto-osan 109 kappaleessa yksityiskohtaisesti selitetään, komissio katsoi, että vaadittava tullinpalautuksen määrä perustuu kiinteään palautusprosenttiin. Se huomautti, että tämä määrä ei välttämättä vastannut yrityksen tuotannossa kuluttamistaan tuotantopanoksista maksamien tullien määrää. Kuten todetaan johdanto-osan 128 kappaleessa, vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöstä kieltäytymisen takia ei myöskään ollut mahdollista tarkistaa, maksavatko ne tosiasiallisesti tuontitulleja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa käytetyistä raaka-aineista. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(132)

Kuten jo johdanto-osan 109 kappaleessa yksityiskohtaisesti selitetään, komissio katsoi, että vaadittava tullinpalautuksen määrä perustuu kiinteään palautusprosenttiin. Se huomautti, että tämä määrä ei välttämättä vastannut yrityksen tuotannossa kuluttamistaan tuotantopanoksista maksamien tullien määrää. Kuten todetaan johdanto-osan 128 kappaleessa, vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöstä kieltäytymisen takia ei myöskään ollut mahdollista tarkistaa, maksavatko ne tosiasiallisesti tuontitulleja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa käytetyistä raaka-aineista. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

3.3.4   Rautamalmin tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

Rautamalmin tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

3.3.4.1   Alkuperäisen tutkimuksen päätelmät

| (133) | Komissio katsoi alkuperäisessä tutkimuksessa, että Intian viranomaiset olivat ottaneet käyttöön toimenpiteitä, joiden myötä ne olivat valtuuttaneet rautamalmia louhivat yritykset tarjoamaan rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Tällainen tavaroiden tarjoaminen muodosti taloudellisen etuuden vastaanottajille, ja sen todettiin olevan erityinen ja näin ollen tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistava etuus (21). |
| --- | --- |

(133)

Komissio katsoi alkuperäisessä tutkimuksessa, että Intian viranomaiset olivat ottaneet käyttöön toimenpiteitä, joiden myötä ne olivat valtuuttaneet rautamalmia louhivat yritykset tarjoamaan rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Tällainen tavaroiden tarjoaminen muodosti taloudellisen etuuden vastaanottajille, ja sen todettiin olevan erityinen ja näin ollen tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistava etuus (21).

21

| (134) | Ensinnäkin Intian viranomaiset määräsivät rautamalmille maaliskuussa 2007 vientiveron, jonka määrä oli aluksi 300 INR tonnia kohti (mikä vastaa 12–15:tä prosenttia). Maaliskuussa 2011 vero kohotettiin 20 prosenttiin ja joulukuussa 2011 edelleen 30 prosenttiin. Tällä vientiveron muodossa asetetulla vientirajoituksella pyrittiin suojaamaan ja edistämään kotimaisen jatkojalostusteollisuuden toimintaa tarjoamalla sille edullisia raaka-aineita ja tuotantopanoksia. |
| --- | --- |

(134)

Ensinnäkin Intian viranomaiset määräsivät rautamalmille maaliskuussa 2007 vientiveron, jonka määrä oli aluksi 300 INR tonnia kohti (mikä vastaa 12–15:tä prosenttia). Maaliskuussa 2011 vero kohotettiin 20 prosenttiin ja joulukuussa 2011 edelleen 30 prosenttiin. Tällä vientiveron muodossa asetetulla vientirajoituksella pyrittiin suojaamaan ja edistämään kotimaisen jatkojalostusteollisuuden toimintaa tarjoamalla sille edullisia raaka-aineita ja tuotantopanoksia.

| (135) | Toiseksi rautatieliikenteestä vastaava ministeriö otti toukokuussa 2008 käyttöön kahden eri rahtimaksun politiikan (Dual Freight Policy, jäljempänä ’DFP’), jossa rahtimaksut eriytettiin sen mukaan, kuljetetaanko rautamalmia kotimarkkinoiden kulutukseen vai vientiin. Rautatierahdilla on tunnetusti erittäin merkittävä osuus rautamalmin kokonaiskustannuksista, ja siksi kotimarkkinoiden kulutukseen ja toisaalta vientiin tarkoitetun rautamalmin kuljetusten kustannusten keskimääräinen ero oli kolminkertainen. |
| --- | --- |

(135)

Toiseksi rautatieliikenteestä vastaava ministeriö otti toukokuussa 2008 käyttöön kahden eri rahtimaksun politiikan (Dual Freight Policy, jäljempänä ’DFP’), jossa rahtimaksut eriytettiin sen mukaan, kuljetetaanko rautamalmia kotimarkkinoiden kulutukseen vai vientiin. Rautatierahdilla on tunnetusti erittäin merkittävä osuus rautamalmin kokonaiskustannuksista, ja siksi kotimarkkinoiden kulutukseen ja toisaalta vientiin tarkoitetun rautamalmin kuljetusten kustannusten keskimääräinen ero oli kolminkertainen.

| (136) | Näin ollen näillä kahdella toimenpiteellä pyrittiin vähentämään rautamalmin vientiä ja ne muodostivat kohdennettujen vientirajoitteiden järjestelmän, joka perustettiin varainhoitovuonna 2007/2008 ja jota laajennettiin vuoden 2011 maalis- ja joulukuussa korottamalla rautamalmin vientiveroa. |
| --- | --- |

(136)

Näin ollen näillä kahdella toimenpiteellä pyrittiin vähentämään rautamalmin vientiä ja ne muodostivat kohdennettujen vientirajoitteiden järjestelmän, joka perustettiin varainhoitovuonna 2007/2008 ja jota laajennettiin vuoden 2011 maalis- ja joulukuussa korottamalla rautamalmin vientiveroa.

| (137) | Määrittääkseen, täyttyikö ensimmäinen edellytys eli olivatko Intian viranomaiset valtuuttaneet tai määränneet rautamalmia louhivat yritykset toimimaan tietyllä tavalla, komissio analysoi, oliko Intian viranomaisten pallografiittirautaputkien tuotannonalalle (erityisesti rautamalmin hintojen vääristämisen muodossa) myöntämä tuki tosiasiassa hallituksen politiikan tavoite (pikemmin kuin yleisen säädösvallan harjoittamisen ”sivuvaikutus”). Komissio totesi useiden asiakirjojen tukevan sen päätelmää, jonka mukaan Intian viranomaisten nimenomaisena tavoitteena oli pallografiittirautaputkien tuotannonalan tukeminen. Lisäksi vuonna 2005 julkaistussa nk. Dang-raportissa nimenomaisesti asetettiin poliittiseksi tavoitteeksi tuottaa etua Intian teräksentuottajille (kotimaisen rautamalmin varma tarjonta maailmanmarkkinahintoja edullisemmilla hinnoilla) sekä mainittiin, että tämä etu on säilytettävä ja sitä on edistettävä. Komissio totesi, että Intian viranomaiset toteuttivat kyseisessä raportissa esitettyjen poliittisten tavoitteiden mukaisesti tiettyjä toimenpiteitä erityisesti Intian pallografiittirautaputkien tuotannonalan tukemiseksi. |
| --- | --- |

(137)

Määrittääkseen, täyttyikö ensimmäinen edellytys eli olivatko Intian viranomaiset valtuuttaneet tai määränneet rautamalmia louhivat yritykset toimimaan tietyllä tavalla, komissio analysoi, oliko Intian viranomaisten pallografiittirautaputkien tuotannonalalle (erityisesti rautamalmin hintojen vääristämisen muodossa) myöntämä tuki tosiasiassa hallituksen politiikan tavoite (pikemmin kuin yleisen säädösvallan harjoittamisen ”sivuvaikutus”). Komissio totesi useiden asiakirjojen tukevan sen päätelmää, jonka mukaan Intian viranomaisten nimenomaisena tavoitteena oli pallografiittirautaputkien tuotannonalan tukeminen. Lisäksi vuonna 2005 julkaistussa nk. Dang-raportissa nimenomaisesti asetettiin poliittiseksi tavoitteeksi tuottaa etua Intian teräksentuottajille (kotimaisen rautamalmin varma tarjonta maailmanmarkkinahintoja edullisemmilla hinnoilla) sekä mainittiin, että tämä etu on säilytettävä ja sitä on edistettävä. Komissio totesi, että Intian viranomaiset toteuttivat kyseisessä raportissa esitettyjen poliittisten tavoitteiden mukaisesti tiettyjä toimenpiteitä erityisesti Intian pallografiittirautaputkien tuotannonalan tukemiseksi.

| (138) | Useat viralliset asiakirjat, muun muassa terästeollisuuden 12. viisivuotissuunnitelmaa käsittelevän työryhmän marraskuussa 2011 julkaistu raportti, osoittivat yhteyden pallografiittirautaputkien tuotannonalan tukemista koskevien poliittisten tavoitteiden ja niihin liittyvien, Intian viranomaisten näiden tavoitteiden saavuttamiseksi onnistuneesti toteuttamien toimenpiteiden välillä. |
| --- | --- |

(138)

Useat viralliset asiakirjat, muun muassa terästeollisuuden 12. viisivuotissuunnitelmaa käsittelevän työryhmän marraskuussa 2011 julkaistu raportti, osoittivat yhteyden pallografiittirautaputkien tuotannonalan tukemista koskevien poliittisten tavoitteiden ja niihin liittyvien, Intian viranomaisten näiden tavoitteiden saavuttamiseksi onnistuneesti toteuttamien toimenpiteiden välillä.

| (139) | Näin ollen komissio totesi, että tällaisten kohdennettujen vientirajoitteiden (etenkin vientiverojen ja kahden eri rahtimaksun politiikan) käyttöönotolla Intian viranomaiset asettivat intialaiset rautamalmia louhivat yritykset taloudellisesti irrationaaliseen tilanteeseen, jossa niitä kannustetaan myymään tuotteitaan alemmilla hinnoilla kuin mitä ne voisivat saada ilman tätä politiikkaa. Intian viranomaisten toteuttamat toimenpiteet rajoittivat rautamalmia louhivien yritysten toimintavapautta rajaamalla käytännössä niiden liiketoimintapäätöksiä siltä osin, missä ne voivat myydä tuotteitaan ja millä hinnoilla, ja määräsivät ne siten tarjoamaan rautamalmia kotimarkkinoilla riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. |
| --- | --- |

(139)

Näin ollen komissio totesi, että tällaisten kohdennettujen vientirajoitteiden (etenkin vientiverojen ja kahden eri rahtimaksun politiikan) käyttöönotolla Intian viranomaiset asettivat intialaiset rautamalmia louhivat yritykset taloudellisesti irrationaaliseen tilanteeseen, jossa niitä kannustetaan myymään tuotteitaan alemmilla hinnoilla kuin mitä ne voisivat saada ilman tätä politiikkaa. Intian viranomaisten toteuttamat toimenpiteet rajoittivat rautamalmia louhivien yritysten toimintavapautta rajaamalla käytännössä niiden liiketoimintapäätöksiä siltä osin, missä ne voivat myydä tuotteitaan ja millä hinnoilla, ja määräsivät ne siten tarjoamaan rautamalmia kotimarkkinoilla riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan.

| (140) | Komissio myös totesi Intian viranomaisten ennakoineen, että rautamalmia louhivat yritykset eivät merkittävästi supistaisi kotimaista tuotantoa (voimassa olleiden vientiä rajoittavien toimenpiteiden seurauksena) vaan pitäisivät kotimaisen rautamalmin tarjonnan vakaana. Komissio totesi, että oli helppoa ennustaa, että rautamalmia louhivat yritykset eivät tekisi tyhjiksi merkittäviä alkuvaiheen investointeja ja korkeita kiinteitä kustannuksia alentamalla tuotantoa vain välttääkseen ylitarjonnan ja siitä seuraavan kotimaan hintojen alenemisen Intian viranomaisten toimenpiteiden mukaisesti. Toisin sanoen Intian viranomaiset tiesivät kohdennettuja vientirajoituksia soveltaessaan, miten rautamalmin tuottajat vastaisivat toimenpiteisiin ja mitä seurauksia niistä olisi. Liiketoimintansa ja kustannusrakenteidensa vuoksi nämä tuottajat olisivat saattaneet alentaa kotimaista tuotantoaan hieman vastatakseen vientirajoituksiin, mutta ne eivät olisi lopettaneet sitä täysin tai laskeneet sitä erittäin alhaiselle tasolle, ja tämä suunniteltu vaikutus käy myös ilmi tiedoista. Vuosina 2012–2013 vientimyynti laski yli 60 prosenttia verrattuna vuosiin 2011–2012 ja jatkoi merkittävää laskua niin, että pudotusta oli 84 prosenttia vuosina 2014–2015 verrattuna vuosiin 2011–2012. Samaan aikaan tuotanto väheni vain 24 prosenttia vuosien 2011–2012 ja 2014–2015 välillä. Komissio totesi, että tässä mielessä valtio valtuutti tai määräsi tuotantopanosten tuottajat tarjoamaan tavaroita kotimaisille rautamalmin käyttäjille eli teräksen valmistajille, mukaan luettuna pallografiittirautaputkien valmistajat, riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Rautamalmia louhivien yritysten vastuulle annettiin luoda keinotekoiset, lokeroituneet ja matalahintaiset kotimarkkinat Intiaan, ja ne toimivat tässä mielessä Intian viranomaisten sijaisena näiden toteuttaessa politiikkaansa, jonka tarkoituksena oli rautamalmin tarjoaminen pallografiittirautaputkien tuotannonalalle riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. |
| --- | --- |

(140)

Komissio myös totesi Intian viranomaisten ennakoineen, että rautamalmia louhivat yritykset eivät merkittävästi supistaisi kotimaista tuotantoa (voimassa olleiden vientiä rajoittavien toimenpiteiden seurauksena) vaan pitäisivät kotimaisen rautamalmin tarjonnan vakaana. Komissio totesi, että oli helppoa ennustaa, että rautamalmia louhivat yritykset eivät tekisi tyhjiksi merkittäviä alkuvaiheen investointeja ja korkeita kiinteitä kustannuksia alentamalla tuotantoa vain välttääkseen ylitarjonnan ja siitä seuraavan kotimaan hintojen alenemisen Intian viranomaisten toimenpiteiden mukaisesti. Toisin sanoen Intian viranomaiset tiesivät kohdennettuja vientirajoituksia soveltaessaan, miten rautamalmin tuottajat vastaisivat toimenpiteisiin ja mitä seurauksia niistä olisi. Liiketoimintansa ja kustannusrakenteidensa vuoksi nämä tuottajat olisivat saattaneet alentaa kotimaista tuotantoaan hieman vastatakseen vientirajoituksiin, mutta ne eivät olisi lopettaneet sitä täysin tai laskeneet sitä erittäin alhaiselle tasolle, ja tämä suunniteltu vaikutus käy myös ilmi tiedoista. Vuosina 2012–2013 vientimyynti laski yli 60 prosenttia verrattuna vuosiin 2011–2012 ja jatkoi merkittävää laskua niin, että pudotusta oli 84 prosenttia vuosina 2014–2015 verrattuna vuosiin 2011–2012. Samaan aikaan tuotanto väheni vain 24 prosenttia vuosien 2011–2012 ja 2014–2015 välillä. Komissio totesi, että tässä mielessä valtio valtuutti tai määräsi tuotantopanosten tuottajat tarjoamaan tavaroita kotimaisille rautamalmin käyttäjille eli teräksen valmistajille, mukaan luettuna pallografiittirautaputkien valmistajat, riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Rautamalmia louhivien yritysten vastuulle annettiin luoda keinotekoiset, lokeroituneet ja matalahintaiset kotimarkkinat Intiaan, ja ne toimivat tässä mielessä Intian viranomaisten sijaisena näiden toteuttaessa politiikkaansa, jonka tarkoituksena oli rautamalmin tarjoaminen pallografiittirautaputkien tuotannonalalle riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan.

| (141) | Komissio sai myös näyttöä siitä, että Intian viranomaiset itse totesivat kohdennettuja vientirajoituksia koskevan politiikkansa onnistuneen, mikä osoittaa, että tämä lopputulos oli ennalta suunniteltu eikä se ollut pelkästään sääntelytoimenpiteiden sivuvaikutus. |
| --- | --- |

(141)

Komissio sai myös näyttöä siitä, että Intian viranomaiset itse totesivat kohdennettuja vientirajoituksia koskevan politiikkansa onnistuneen, mikä osoittaa, että tämä lopputulos oli ennalta suunniteltu eikä se ollut pelkästään sääntelytoimenpiteiden sivuvaikutus.

| (142) | Päätelmänä voidaan todeta, että komissio totesi Intian viranomaisten valtuuttaneen kaivosyritykset toteuttamaan politiikkaansa, jolla luodaan lokeroituneet kotimarkkinat ja tarjotaan rautamalmia kotimaiselle rauta- ja terästeollisuudelle riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Vientiverossa ja DFP:ssä ei suinkaan ollut kyse pelkästä tulojen lisäämiseksi toteutetusta toimenpiteestä, vaan ne olivat selkeästi toimia, jotka Intian viranomaiset toteuttivat kannustaakseen rautamalmia louhivia yrityksiä toteuttamaan vahvistetun poliittisen tavoitteen tukea rauta- ja terästeollisuutta ja erityisesti pallografiittirautaputkien tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(142)

Päätelmänä voidaan todeta, että komissio totesi Intian viranomaisten valtuuttaneen kaivosyritykset toteuttamaan politiikkaansa, jolla luodaan lokeroituneet kotimarkkinat ja tarjotaan rautamalmia kotimaiselle rauta- ja terästeollisuudelle riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Vientiverossa ja DFP:ssä ei suinkaan ollut kyse pelkästä tulojen lisäämiseksi toteutetusta toimenpiteestä, vaan ne olivat selkeästi toimia, jotka Intian viranomaiset toteuttivat kannustaakseen rautamalmia louhivia yrityksiä toteuttamaan vahvistetun poliittisen tavoitteen tukea rauta- ja terästeollisuutta ja erityisesti pallografiittirautaputkien tuotannonalaa.

| (143) | Seuraavaksi komissio arvioi toisen edellytyksen täyttymistä eli sitä, ovatko Intiassa toimivat rautamalmia louhivat yritykset tasoitustulleja koskevan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettuja, Intian viranomaisten valtuuttamia yksityisiä tahoja. Komissio totesi tältä osin, että asianomaiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ostivat valtaosan rautamalmista yksityisiltä yrityksiltä, lukuun ottamatta pientä määrää, joka ostettiin National Mineral Development Corporation -nimiseltä yritykseltä, jäljempänä ’NMDC’, joka on Intian valtion omistama yritys. Huolimatta siitä, että NMDC on julkisessa omistuksessa (ja sitä voitaisiin luonnehtia julkiseksi tahoksi), komissio luokitteli kaikki nämä toimittajat yksityisiksi tahoiksi, jotka Intian viranomaiset ovat valtuuttaneet tai määränneet tasoitustulleja koskevan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla tarjoamaan rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. |
| --- | --- |

(143)

Seuraavaksi komissio arvioi toisen edellytyksen täyttymistä eli sitä, ovatko Intiassa toimivat rautamalmia louhivat yritykset tasoitustulleja koskevan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettuja, Intian viranomaisten valtuuttamia yksityisiä tahoja. Komissio totesi tältä osin, että asianomaiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ostivat valtaosan rautamalmista yksityisiltä yrityksiltä, lukuun ottamatta pientä määrää, joka ostettiin National Mineral Development Corporation -nimiseltä yritykseltä, jäljempänä ’NMDC’, joka on Intian valtion omistama yritys. Huolimatta siitä, että NMDC on julkisessa omistuksessa (ja sitä voitaisiin luonnehtia julkiseksi tahoksi), komissio luokitteli kaikki nämä toimittajat yksityisiksi tahoiksi, jotka Intian viranomaiset ovat valtuuttaneet tai määränneet tasoitustulleja koskevan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla tarjoamaan rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan.

| (144) | Seuraavaksi komissio tarkasti kolmannen edellytyksen täyttymisen eli sen, toteuttivatko rautamalmia louhivat yritykset tosiasiallisesti edellä esitettyä valtion politiikkaa ja tarjosivatko ne rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Tältä osin komissio totesi, että kohdennetuilla vientirajoituksilla saavutettiin Intian viranomaisten tavoite eli viennin torjuminen ja rautamalmin pitäminen kotimaisen jatkojalostusteollisuuden saatavilla alhaisemmilla hinnoilla. Vaikka rautamalmin tuotanto väheni joidenkin ympäristösyistä suljettujen kaivosten tuotannon loppumisen myötä, Intian markkinoilla oli silti jatkuva ja selittämätön ylikapasiteetti, kun verrataan kotimaista kulutusta ja vientiä, josta on vähennetty tuonti. Tämä johti rautamalmin liialliseen tarjontaan kotimarkkinoilla, minkä Intian viranomaiset totesivat ja mitä ne tavoittelivatkin, koska kaivosyritykset eivät luonnollisesti pystyneet mukauttamaan tuotantoaan niin nopeasti vientirajoitusten edellyttämällä tavalla. |
| --- | --- |

(144)

Seuraavaksi komissio tarkasti kolmannen edellytyksen täyttymisen eli sen, toteuttivatko rautamalmia louhivat yritykset tosiasiallisesti edellä esitettyä valtion politiikkaa ja tarjosivatko ne rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Tältä osin komissio totesi, että kohdennetuilla vientirajoituksilla saavutettiin Intian viranomaisten tavoite eli viennin torjuminen ja rautamalmin pitäminen kotimaisen jatkojalostusteollisuuden saatavilla alhaisemmilla hinnoilla. Vaikka rautamalmin tuotanto väheni joidenkin ympäristösyistä suljettujen kaivosten tuotannon loppumisen myötä, Intian markkinoilla oli silti jatkuva ja selittämätön ylikapasiteetti, kun verrataan kotimaista kulutusta ja vientiä, josta on vähennetty tuonti. Tämä johti rautamalmin liialliseen tarjontaan kotimarkkinoilla, minkä Intian viranomaiset totesivat ja mitä ne tavoittelivatkin, koska kaivosyritykset eivät luonnollisesti pystyneet mukauttamaan tuotantoaan niin nopeasti vientirajoitusten edellyttämällä tavalla.

| (145) | Komissio myös arvioi Intian viranomaisten vientirajoituksista johtuvan rautamalmin ylitarjonnan vaikutuksen rautamalmin kotimarkkinahintaan Intiassa. Komissio laski Intian kotimarkkinahinnan käyttäen perustana rautamalmin tuontihintaa Kiinassa (joka oli rautamalmin suurin tuojamaa) sekä Australian oikaistua FOB-hintaa (kansainvälisen rahdin kustannusten poistamiseksi), jotka vastasivat parhaiten vääristymätöntä Intian kotimarkkinahintaa, ja tämän perusteella se totesi, että Intian viranomaisten rautamalmia koskevat toimet (jotka johtivat rautamalmin viennin jyrkkään vähenemiseen ja ylitarjontaan Intiassa) vaikuttivat myös rautamalmin kotimarkkinahintoihin. Ensinnäkin rautamalmin kotimarkkinahinnat Intiassa olivat vuodesta 2008 lähtien jatkuvasti kansainvälisiä hintoja alhaisemmat, ja toiseksi kansainväliset hinnat kohosivat merkittävästi vuodesta 2008 vuoteen 2011 – jotka vastasivat vientirajoitusten käyttöönoton (2007/2008) ja laajentamisen (2011) ajankohtia – mutta Intian kotimarkkinahintojen suuntaus pysyi melko vakaana, ikään kuin ne olisivat olleet erillään muun maailman tilanteesta eikä tämä tilanne olisi vaikuttanut niihin. Näin ollen komissio katsoo, että Intian viranomaisten kohdennetuilla vientirajoituksilla saavutettiin tavoite rautamalmin asettamisesta kotimaisten tuotannonalojen saataville alemmilla hinnoilla pitämällä rautamalmin kotimarkkinahinnat Intiassa vakaina, vaikka ne kohosivat merkittävästi maailmanmarkkinoilla. Komission vetämän johtopäätöksen mukaan siihen, että Intian hinnat eivät seuranneet kansainvälisten hintojen suuntausta, ei ollut mitään muuta syytä kuin Intian viranomaisten käyttöön ottama kohdennettujen vientirajoitusten järjestelmä. Intian rautamalmin tuottajat olisivat hyötyneet kannattavammasta myynnistä korkeammilla kansainvälisillä hinnoilla ilman kohdennettuja vientirajoituksia. Sen sijaan niitä kannustettiin jatkamaan tuotantoa ja tarjoamaan rautamalmia paikallisesti alemmilla hinnoilla Intian viranomaisten poliittisten tavoitteiden toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(145)

Komissio myös arvioi Intian viranomaisten vientirajoituksista johtuvan rautamalmin ylitarjonnan vaikutuksen rautamalmin kotimarkkinahintaan Intiassa. Komissio laski Intian kotimarkkinahinnan käyttäen perustana rautamalmin tuontihintaa Kiinassa (joka oli rautamalmin suurin tuojamaa) sekä Australian oikaistua FOB-hintaa (kansainvälisen rahdin kustannusten poistamiseksi), jotka vastasivat parhaiten vääristymätöntä Intian kotimarkkinahintaa, ja tämän perusteella se totesi, että Intian viranomaisten rautamalmia koskevat toimet (jotka johtivat rautamalmin viennin jyrkkään vähenemiseen ja ylitarjontaan Intiassa) vaikuttivat myös rautamalmin kotimarkkinahintoihin. Ensinnäkin rautamalmin kotimarkkinahinnat Intiassa olivat vuodesta 2008 lähtien jatkuvasti kansainvälisiä hintoja alhaisemmat, ja toiseksi kansainväliset hinnat kohosivat merkittävästi vuodesta 2008 vuoteen 2011 – jotka vastasivat vientirajoitusten käyttöönoton (2007/2008) ja laajentamisen (2011) ajankohtia – mutta Intian kotimarkkinahintojen suuntaus pysyi melko vakaana, ikään kuin ne olisivat olleet erillään muun maailman tilanteesta eikä tämä tilanne olisi vaikuttanut niihin. Näin ollen komissio katsoo, että Intian viranomaisten kohdennetuilla vientirajoituksilla saavutettiin tavoite rautamalmin asettamisesta kotimaisten tuotannonalojen saataville alemmilla hinnoilla pitämällä rautamalmin kotimarkkinahinnat Intiassa vakaina, vaikka ne kohosivat merkittävästi maailmanmarkkinoilla. Komission vetämän johtopäätöksen mukaan siihen, että Intian hinnat eivät seuranneet kansainvälisten hintojen suuntausta, ei ollut mitään muuta syytä kuin Intian viranomaisten käyttöön ottama kohdennettujen vientirajoitusten järjestelmä. Intian rautamalmin tuottajat olisivat hyötyneet kannattavammasta myynnistä korkeammilla kansainvälisillä hinnoilla ilman kohdennettuja vientirajoituksia. Sen sijaan niitä kannustettiin jatkamaan tuotantoa ja tarjoamaan rautamalmia paikallisesti alemmilla hinnoilla Intian viranomaisten poliittisten tavoitteiden toteuttamiseksi.

| (146) | Lopuksi komissio tutki kahden muun edellytyksen täyttymistä eli sitä, kuuluisiko rautamalmin toimittaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan tavanomaisesti Intian viranomaisten tehtäväksi ja erosiko tämä käytäntö todellisuudessa Intian viranomaisten tavallisesti noudattamista käytännöistä. Komissio totesi, että Intian maaperällä sijaitsevan rautamalmin tarjoaminen Intian terästeollisuudelle on tavanomaisesti Intian viranomaisille kuuluva tehtävä, koska viranomaiset ovat asetuksillaan määränneet, miten Intiassa sijaitsevia raaka-aineita toimitetaan, käyttäen siten suvereenia oikeuttaan oman maansa luonnonvaroihin. Perusteen ”ei todellisuudessa eroa” osalta komissio huomautti, että peruste edellyttää myönteistä havaintoa siitä, että valtuutettujen yksityisten elinten harjoittama tavaroiden tarjoaminen ei todellisuudessa eroa mahdollisesta tilanteesta, jossa viranomaiset olisivat tarjonneet nämä tavarat itse. Tältä osin komissio totesi, että käytännössä ei ollut mitään eroa sen välillä, puututaanko markkinoiden toimintaan suoraan tarjoamalla rautamalmia jatkuvasti muuttuvilla valtion hinnoilla vai valtuutetaanko rautamalmia louhivat yritykset tarjoamaan rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. |
| --- | --- |

(146)

Lopuksi komissio tutki kahden muun edellytyksen täyttymistä eli sitä, kuuluisiko rautamalmin toimittaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan tavanomaisesti Intian viranomaisten tehtäväksi ja erosiko tämä käytäntö todellisuudessa Intian viranomaisten tavallisesti noudattamista käytännöistä. Komissio totesi, että Intian maaperällä sijaitsevan rautamalmin tarjoaminen Intian terästeollisuudelle on tavanomaisesti Intian viranomaisille kuuluva tehtävä, koska viranomaiset ovat asetuksillaan määränneet, miten Intiassa sijaitsevia raaka-aineita toimitetaan, käyttäen siten suvereenia oikeuttaan oman maansa luonnonvaroihin. Perusteen ”ei todellisuudessa eroa” osalta komissio huomautti, että peruste edellyttää myönteistä havaintoa siitä, että valtuutettujen yksityisten elinten harjoittama tavaroiden tarjoaminen ei todellisuudessa eroa mahdollisesta tilanteesta, jossa viranomaiset olisivat tarjonneet nämä tavarat itse. Tältä osin komissio totesi, että käytännössä ei ollut mitään eroa sen välillä, puututaanko markkinoiden toimintaan suoraan tarjoamalla rautamalmia jatkuvasti muuttuvilla valtion hinnoilla vai valtuutetaanko rautamalmia louhivat yritykset tarjoamaan rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan.

| (147) | Yhteenvetona komissio päätteli, että kohdennetuilla vientirajoituksilla Intian viranomaiset kannustivat kotimaisia rautamalmia louhivia yrityksiä myymään rautamalmia paikallisesti ja valtuuttivat tai määräsivät ne tarjoamaan tätä raaka-ainetta Intiassa riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Kyseisillä toimenpiteillä saavutettiin haluttu vaikutus eli vääristettiin rautamalmin kotimarkkinoita Intiassa ja painettiin hinnat keinotekoisen matalalle jatkojalostusteollisuuden eduksi. Rautamalmin tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan on yleensä viranomaisten hoitama tehtävä, eikä viranomaisten käytäntö käytännössä eroa viranomaisten tavallisesti noudattamista käytännöistä. Näin ollen komissio päätteli, että Intian viranomaiset tarjosivat välillistä taloudellista tukea tasoitustulleja koskevan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv ja iii alakohdan mukaisesti, sellaisena kuin se on tulkittuna ja sovellettuna tukisopimuksen 1.1(a)(iv) ja (iii) artiklan mukaisten asiaa koskevien WTO:n sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(147)

Yhteenvetona komissio päätteli, että kohdennetuilla vientirajoituksilla Intian viranomaiset kannustivat kotimaisia rautamalmia louhivia yrityksiä myymään rautamalmia paikallisesti ja valtuuttivat tai määräsivät ne tarjoamaan tätä raaka-ainetta Intiassa riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Kyseisillä toimenpiteillä saavutettiin haluttu vaikutus eli vääristettiin rautamalmin kotimarkkinoita Intiassa ja painettiin hinnat keinotekoisen matalalle jatkojalostusteollisuuden eduksi. Rautamalmin tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan on yleensä viranomaisten hoitama tehtävä, eikä viranomaisten käytäntö käytännössä eroa viranomaisten tavallisesti noudattamista käytännöistä. Näin ollen komissio päätteli, että Intian viranomaiset tarjosivat välillistä taloudellista tukea tasoitustulleja koskevan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv ja iii alakohdan mukaisesti, sellaisena kuin se on tulkittuna ja sovellettuna tukisopimuksen 1.1(a)(iv) ja (iii) artiklan mukaisten asiaa koskevien WTO:n sääntöjen mukaisesti.

3.3.4.2   Tukijärjestelmän jatkuminen

| (148) | Sekä Tata Metaliks Limited että Intian viranomaiset totesivat huomautuksissaan, että toinen komission alkuperäisessä tutkimuksessa yksilöimistä kahdesta kohdennetusta vientirajoituksesta, DFP, lakkautettiin 10 päivänä toukokuuta 2016. Ne totesivat, että kyseisen päivämäärän jälkeen sekä kotimarkkinoiden kulutukseen että vientiin tarkoitetun rautamalmin kuljetuksiin on sovellettu samoja ehtoja ja niiden kustannukset ovat olleet samat. |
| --- | --- |

(148)

Sekä Tata Metaliks Limited että Intian viranomaiset totesivat huomautuksissaan, että toinen komission alkuperäisessä tutkimuksessa yksilöimistä kahdesta kohdennetusta vientirajoituksesta, DFP, lakkautettiin 10 päivänä toukokuuta 2016. Ne totesivat, että kyseisen päivämäärän jälkeen sekä kotimarkkinoiden kulutukseen että vientiin tarkoitetun rautamalmin kuljetuksiin on sovellettu samoja ehtoja ja niiden kustannukset ovat olleet samat.

| (149) | Komissio arvioi kaiken toimenpiteen jatkamista koskevaan tarkastelupyyntöön ja sen liitteisiin sisältyneen näytön sekä tutkimuksessa esiin tulleen näytön. Tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka DFP lakkautettiin toukokuussa 2016, rautamalmia louhiville yrityksille annetun valtuutuksen kautta Intian viranomaiset jatkoivat rautamalmin tarjoamista tarkasteltavana olevan tuotteen intialaisille tuottajille riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(149)

Komissio arvioi kaiken toimenpiteen jatkamista koskevaan tarkastelupyyntöön ja sen liitteisiin sisältyneen näytön sekä tutkimuksessa esiin tulleen näytön. Tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka DFP lakkautettiin toukokuussa 2016, rautamalmia louhiville yrityksille annetun valtuutuksen kautta Intian viranomaiset jatkoivat rautamalmin tarjoamista tarkasteltavana olevan tuotteen intialaisille tuottajille riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (150) | Ensinnäkin korkean laatuluokan rautamalmille asetettu 30 prosentin vientivero oli edelleen voimassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Intian viranomaiset vahvistivat, että vientiveroja muutettiin viimeksi 1 päivänä maaliskuuta 2016 päivätyllä ilmoituksella nro 15/2016 – Customs siten, että alhaisen laatuluokan rautamalmit (joiden rautapitoisuus on alle 58 %) vapautettiin vientitullista (pallografiittirautaputkia valmistavat yritykset eivät käytä alhaisen laatuluokan rautamalmia). |
| --- | --- |

(150)

Ensinnäkin korkean laatuluokan rautamalmille asetettu 30 prosentin vientivero oli edelleen voimassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Intian viranomaiset vahvistivat, että vientiveroja muutettiin viimeksi 1 päivänä maaliskuuta 2016 päivätyllä ilmoituksella nro 15/2016 – Customs siten, että alhaisen laatuluokan rautamalmit (joiden rautapitoisuus on alle 58 %) vapautettiin vientitullista (pallografiittirautaputkia valmistavat yritykset eivät käytä alhaisen laatuluokan rautamalmia).

| (151) | Toiseksi komissio totesi, että Intian viranomaiset hyväksyivät 15 päivänä tammikuuta 2021 uuden rautamalmin kuljetusta koskevan toimenpiteen (22). Tällä toimenpiteellä (Iron Ore Policy, 2021 -asiakirja) luodaan rautamalmin lastausta ja purkamista koskeva, asiakasluokkaan perustuva etuoikeus, jonka mukaan rautamalmin kuljetus kotimaiseen käyttöön on etusijalla rautamalmin kuljetukseen vientiin nähden. Kuten uuden toimenpiteen yhteydessä nimenomaisesti todetaan, sen tarkoituksena on edistää kotimaista teräksen valmistusta. Näin ollen tämä uusi toimenpide on aiemman DFP:n tapaan selvästi Intian viranomaisten kotimaisen terästeollisuuden eduksi toteuttama lisätoimi, joka osoittaa niiden tietoisen pyrkimyksen alentaa rautamalmin hintaa kotimaisen terästeollisuuden eduksi. |
| --- | --- |

(151)

Toiseksi komissio totesi, että Intian viranomaiset hyväksyivät 15 päivänä tammikuuta 2021 uuden rautamalmin kuljetusta koskevan toimenpiteen (22). Tällä toimenpiteellä (Iron Ore Policy, 2021 -asiakirja) luodaan rautamalmin lastausta ja purkamista koskeva, asiakasluokkaan perustuva etuoikeus, jonka mukaan rautamalmin kuljetus kotimaiseen käyttöön on etusijalla rautamalmin kuljetukseen vientiin nähden. Kuten uuden toimenpiteen yhteydessä nimenomaisesti todetaan, sen tarkoituksena on edistää kotimaista teräksen valmistusta. Näin ollen tämä uusi toimenpide on aiemman DFP:n tapaan selvästi Intian viranomaisten kotimaisen terästeollisuuden eduksi toteuttama lisätoimi, joka osoittaa niiden tietoisen pyrkimyksen alentaa rautamalmin hintaa kotimaisen terästeollisuuden eduksi.

22

| (152) | Komission mielestä tämän uuden Iron Ore Policy 2021 -asiakirjan lisäksi myös useat muut poliittiset asiakirjat osoittivat, että Intian viranomaiset jatkoivat alkuperäisen tutkimuksen jälkeen ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla pyrkimyksiä tarjota kotimaiselle tuotannonalalle halvempaa raaka-ainetta. |
| --- | --- |

(152)

Komission mielestä tämän uuden Iron Ore Policy 2021 -asiakirjan lisäksi myös useat muut poliittiset asiakirjat osoittivat, että Intian viranomaiset jatkoivat alkuperäisen tutkimuksen jälkeen ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla pyrkimyksiä tarjota kotimaiselle tuotannonalalle halvempaa raaka-ainetta.

| (153) | Kotimaisen terästeollisuuden tukemista koskeva poliittinen tavoite vahvistetaan esimerkiksi kansallista teräspolitiikkaa koskevassa vuoden 2017 National Steel Policy -asiakirjassa (23), jota sovelletaan edelleen. Tässä asiakirjassa korostetaan sen merkitystä, että kotimaassa on saatavilla rautamalmia kilpailukykyiseen hintaan, toteamalla muun muassa seuraavaa: | Terästeollisuuden kasvun kannalta on välttämätöntä, että raaka-aineita on saatavilla kilpailukykyiseen hintaan (24). |
| --- | --- | --- |

(153)

Kotimaisen terästeollisuuden tukemista koskeva poliittinen tavoite vahvistetaan esimerkiksi kansallista teräspolitiikkaa koskevassa vuoden 2017 National Steel Policy -asiakirjassa (23), jota sovelletaan edelleen. Tässä asiakirjassa korostetaan sen merkitystä, että kotimaassa on saatavilla rautamalmia kilpailukykyiseen hintaan, toteamalla muun muassa seuraavaa:

23

Terästeollisuuden kasvun kannalta on välttämätöntä, että raaka-aineita on saatavilla kilpailukykyiseen hintaan (24).

24

| | Intian teräksentuotannon kilpailuetu perustuu pitkälti teräksentuotannon kahden kriittisen tuotantopanoksen eli korkean laatuluokan rautamalmin ja pienirakeisen koksin kotimaiseen saatavuuteen (25). |
| --- | --- |

Intian teräksentuotannon kilpailuetu perustuu pitkälti teräksentuotannon kahden kriittisen tuotantopanoksen eli korkean laatuluokan rautamalmin ja pienirakeisen koksin kotimaiseen saatavuuteen (25).

25

| | Tavoite: – – Rautamalmin, koksihiilen ja maakaasun kustannustehokas tuotanto ja kotimainen saatavuus (26). |
| --- | --- |

Tavoite: – – Rautamalmin, koksihiilen ja maakaasun kustannustehokas tuotanto ja kotimainen saatavuus (26).

26

| | Raaka-aineiden saatavuus varmistetaan helpottamalla pienirakeisen koksin huutokauppaamista yksinomaan teräs-/rautasienialalle ja parantamalla rautamalmin saatavuutta kotimarkkinoilla (27). |
| --- | --- |

Raaka-aineiden saatavuus varmistetaan helpottamalla pienirakeisen koksin huutokauppaamista yksinomaan teräs-/rautasienialalle ja parantamalla rautamalmin saatavuutta kotimarkkinoilla (27).

27

| (154) | Vuosien 2015–2020 ulkomaankauppapolitiikkaa (2015–2020 Foreign Trade Policy) koskeva tiedonanto vahvistaa, että Intian pyrkimyksenä on varmistaa halvan rautamalmin kotimainen saatavuus tuotantoketjun loppupäässä, jotta se voi viedä halpoja tuotantoketjun alkupään tuotteita. Tiedonannossa todetaan seuraavaa:

  Rautamalmin louhintakiellon viimeaikainen kumoaminen joissakin osavaltioissa vapauttaa rautamalmin louhinnan. Samaan aikaan Intia on käynnistämässä valmistusteollisuutta koskevaa ohjelmaa, jota varten rautamalmia tarvittaisiin kotimaassa
   (28). |
| --- | --- |

(154)

Vuosien 2015–2020 ulkomaankauppapolitiikkaa (2015–2020 Foreign Trade Policy) koskeva tiedonanto vahvistaa, että Intian pyrkimyksenä on varmistaa halvan rautamalmin kotimainen saatavuus tuotantoketjun loppupäässä, jotta se voi viedä halpoja tuotantoketjun alkupään tuotteita. Tiedonannossa todetaan seuraavaa:

Rautamalmin louhintakiellon viimeaikainen kumoaminen joissakin osavaltioissa vapauttaa rautamalmin louhinnan. Samaan aikaan Intia on käynnistämässä valmistusteollisuutta koskevaa ohjelmaa, jota varten rautamalmia tarvittaisiin kotimaassa
   (28).

Rautamalmin louhintakiellon viimeaikainen kumoaminen joissakin osavaltioissa vapauttaa rautamalmin louhinnan. Samaan aikaan Intia on käynnistämässä valmistusteollisuutta koskevaa ohjelmaa, jota varten rautamalmia tarvittaisiin kotimaassa

28

| (155) | Myös kansallista mineraalipolitiikkaa koskevassa 2019 National Mineral Policy -asiakirjassa tuodaan esiin halpojen mineraalien merkitys jatkojalostusteollisuudelle. Siinä todetaan, että mineraalien riittävyyden, toimitusvarmuuden, kohtuuhintaisuuden ja kestävän saatavuuden turvaaminen on yhä tärkeämpi tekijä eri alojen jatkojalostusteollisuuden ja koko talouden toiminnan kannalta (29). |
| --- | --- |

(155)

Myös kansallista mineraalipolitiikkaa koskevassa 2019 National Mineral Policy -asiakirjassa tuodaan esiin halpojen mineraalien merkitys jatkojalostusteollisuudelle. Siinä todetaan, että mineraalien riittävyyden, toimitusvarmuuden, kohtuuhintaisuuden ja kestävän saatavuuden turvaaminen on yhä tärkeämpi tekijä eri alojen jatkojalostusteollisuuden ja koko talouden toiminnan kannalta (29).

29

| (156) | Komission käytettävissä olevat tiedot ja asiakirja-aineistoon lisätyt uudet seikat osoittivat näin ollen, että alkuperäisen tutkimuksen päätelmät pitävät edelleen paikkansa ja että toteuttamalla useita toimenpiteitä, joihin kuului muun muassa vientirajoitusjärjestelmä, Intian viranomaiset valtuuttivat edelleen myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla rautamalmia louhivat yritykset tarjoamaan rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Näin ollen komissio päätteli, että Intian viranomaiset tarjosivat edelleen myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla välillistä taloudellista tukea perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv ja iii alakohdan mukaisesti, sellaisena kuin se on tulkittuna ja sovellettuna tukisopimuksen 1.1(a)(iv) ja (iii) artiklan mukaisten asiaa koskevien WTO:n sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(156)

Komission käytettävissä olevat tiedot ja asiakirja-aineistoon lisätyt uudet seikat osoittivat näin ollen, että alkuperäisen tutkimuksen päätelmät pitävät edelleen paikkansa ja että toteuttamalla useita toimenpiteitä, joihin kuului muun muassa vientirajoitusjärjestelmä, Intian viranomaiset valtuuttivat edelleen myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla rautamalmia louhivat yritykset tarjoamaan rautamalmia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Näin ollen komissio päätteli, että Intian viranomaiset tarjosivat edelleen myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla välillistä taloudellista tukea perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv ja iii alakohdan mukaisesti, sellaisena kuin se on tulkittuna ja sovellettuna tukisopimuksen 1.1(a)(iv) ja (iii) artiklan mukaisten asiaa koskevien WTO:n sääntöjen mukaisesti.

| (157) | Yhteistyössä toimimisen alhaisen asteen vuoksi ei ollut mahdollista laskea tämän järjestelmän mukaisen tuen tarkkaa tasoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, joten perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti komissio tukeutui käytettävissä oleviin tietoihin, erityisesti tarkastelupyyntöön, joka sisälsi näyttöä siitä, että rautamalmin hinnat Intiassa pysyivät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kansainvälisiä hintoja alhaisempina. |
| --- | --- |

(157)

Yhteistyössä toimimisen alhaisen asteen vuoksi ei ollut mahdollista laskea tämän järjestelmän mukaisen tuen tarkkaa tasoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, joten perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti komissio tukeutui käytettävissä oleviin tietoihin, erityisesti tarkastelupyyntöön, joka sisälsi näyttöä siitä, että rautamalmin hinnat Intiassa pysyivät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kansainvälisiä hintoja alhaisempina.

| (158) | Tämän perusteella komissio päätteli, että tästä järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myönnetyn tuen määrä ei ollut vähäinen eikä ainakaan pienempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todettu määrä. |
| --- | --- |

(158)

Tämän perusteella komissio päätteli, että tästä järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myönnetyn tuen määrä ei ollut vähäinen eikä ainakaan pienempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todettu määrä.

| (159) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että WTO:n oikeuskäytännön mukaan vientiverot eivät oikeuta tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon. Lisäksi se katsoi, että vuoden 2020 uuden Iron Ore Policy -politiikan tavoitteena oli ainoastaan helpottaa rautamalmin nopeaa ja tehokasta kuljetusta koko maan sisällä ja että tästä politiikasta ei koitunut taloudellista etua. Sen vuoksi se katsoi, että komission tätä järjestelmää koskevat päätelmät olivat virheellisiä. |
| --- | --- |

(159)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että WTO:n oikeuskäytännön mukaan vientiverot eivät oikeuta tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon. Lisäksi se katsoi, että vuoden 2020 uuden Iron Ore Policy -politiikan tavoitteena oli ainoastaan helpottaa rautamalmin nopeaa ja tehokasta kuljetusta koko maan sisällä ja että tästä politiikasta ei koitunut taloudellista etua. Sen vuoksi se katsoi, että komission tätä järjestelmää koskevat päätelmät olivat virheellisiä.

| (160) | Komissio toisti, että kuten johdanto-osan 151 kappaleessa todetaan, uuden rautamalmia koskevan politiikan tavoitteena oli edistää kotimaista teräksen valmistusta. Sen mielestä tämä uusi politiikka oli selvästi Intian viranomaisten kotimaisen terästeollisuuden eduksi toteuttama lisätoimenpide. Vaikka toimenpiteeseen ei sisältynyt suoraa taloudellista tukea, se, että rautamalmin kuljetus kotimarkkinoiden käyttöön on etusijalla vientiin tarkoitetun rautamalmin kuljetukseen nähden, osoittaa selvästi, että tietoisena tavoitteena oli tuottaa etua Intian pallografiittirautaputkien tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(160)

Komissio toisti, että kuten johdanto-osan 151 kappaleessa todetaan, uuden rautamalmia koskevan politiikan tavoitteena oli edistää kotimaista teräksen valmistusta. Sen mielestä tämä uusi politiikka oli selvästi Intian viranomaisten kotimaisen terästeollisuuden eduksi toteuttama lisätoimenpide. Vaikka toimenpiteeseen ei sisältynyt suoraa taloudellista tukea, se, että rautamalmin kuljetus kotimarkkinoiden käyttöön on etusijalla vientiin tarkoitetun rautamalmin kuljetukseen nähden, osoittaa selvästi, että tietoisena tavoitteena oli tuottaa etua Intian pallografiittirautaputkien tuotannonalalle.

| (161) | Edellä johdanto-osan 148–158 kappaleessa esitettyjen päätelmien perusteella komissio katsoi, että vaikka DFP lakkautettiin toukokuussa 2016, vientiverot yhdessä uuden rautamalmia koskevan politiikan kanssa muodostivat kohdennettujen vientirajoitusten järjestelmän, jonka kautta Intian viranomaiset jatkoivat välillisen taloudellisen tuen antamista perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv ja iii alakohdan mukaisesti, sellaisena kuin se on tulkittuna ja sovellettuna tukisopimuksen 1.1(a)(iv) ja (iii) artiklan mukaisten asiaa koskevien WTO:n sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(161)

Edellä johdanto-osan 148–158 kappaleessa esitettyjen päätelmien perusteella komissio katsoi, että vaikka DFP lakkautettiin toukokuussa 2016, vientiverot yhdessä uuden rautamalmia koskevan politiikan kanssa muodostivat kohdennettujen vientirajoitusten järjestelmän, jonka kautta Intian viranomaiset jatkoivat välillisen taloudellisen tuen antamista perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv ja iii alakohdan mukaisesti, sellaisena kuin se on tulkittuna ja sovellettuna tukisopimuksen 1.1(a)(iv) ja (iii) artiklan mukaisten asiaa koskevien WTO:n sääntöjen mukaisesti.

3.4   Tuen jatkumista koskevat päätelmät

Tuen jatkumista koskevat päätelmät

| (162) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Intian pallografiittirautaputkien tuottajat saivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea. Siitä huolimatta, että MEIS- ja DDS-prosentit pienenivät, tutkimuksen mukaan ei ollut viitteitä siitä, että tuen taso olisi merkittävästi laskenut alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna. Tarkastelupyynnössä esitetty ja yhteistyössä toimineen intialaisen tuottajan toimittama näyttö pikemminkin vahvisti, että näistä tuista koituvat edut olivat edelleen merkittäviä tai ainakin huomattavasti vähäistä määrää (de minimis) suurempia. |
| --- | --- |

(162)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Intian pallografiittirautaputkien tuottajat saivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea. Siitä huolimatta, että MEIS- ja DDS-prosentit pienenivät, tutkimuksen mukaan ei ollut viitteitä siitä, että tuen taso olisi merkittävästi laskenut alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna. Tarkastelupyynnössä esitetty ja yhteistyössä toimineen intialaisen tuottajan toimittama näyttö pikemminkin vahvisti, että näistä tuista koituvat edut olivat edelleen merkittäviä tai ainakin huomattavasti vähäistä määrää (de minimis) suurempia.

de minimis

| (163) | Näin ollen komissio päätteli, että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat jatkoivat tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä unioniin tuetuin hinnoin myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(163)

Näin ollen komissio päätteli, että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat jatkoivat tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä unioniin tuetuin hinnoin myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.5   Tuen jatkumisen todennäköisyys, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta

Tuen jatkumisen todennäköisyys, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta

| (164) | Todettuaan, että tuki jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, komissio tutki perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tuen jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(164)

Todettuaan, että tuki jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, komissio tutki perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tuen jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (165) | Kuten johdanto-osan 162 kappaleessa esitetään, intialaisten tarkasteltavana olevan tuotteen viejien todettiin saaneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana edelleen etua Intian viranomaisten antamista tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavista tuista. |
| --- | --- |

(165)

Kuten johdanto-osan 162 kappaleessa esitetään, intialaisten tarkasteltavana olevan tuotteen viejien todettiin saaneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana edelleen etua Intian viranomaisten antamista tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavista tuista.

| (166) | Tukijärjestelmistä annetaan toistuvasti etuja, eikä ole merkkejä siitä, että nämä etuudet poistettaisiin käytöstä lähitulevaisuudessa, vaikka itse järjestelmiin tehtäisiinkin pieniä muutoksia. Kukin viejä on lisäksi tukikelpoinen useassa eri tukijärjestelmässä. |
| --- | --- |

(166)

Tukijärjestelmistä annetaan toistuvasti etuja, eikä ole merkkejä siitä, että nämä etuudet poistettaisiin käytöstä lähitulevaisuudessa, vaikka itse järjestelmiin tehtäisiinkin pieniä muutoksia. Kukin viejä on lisäksi tukikelpoinen useassa eri tukijärjestelmässä.

| (167) | Lisäksi tarkasteltiin, vietäisiinkö unioniin merkittäviä määriä, jos toimenpiteet kumottaisiin. Komissio analysoi erityisesti seuraavia seikkoja: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Intiassa, Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus markkinoiden koon ja hintojen puolesta. |
| --- | --- |

(167)

Lisäksi tarkasteltiin, vietäisiinkö unioniin merkittäviä määriä, jos toimenpiteet kumottaisiin. Komissio analysoi erityisesti seuraavia seikkoja: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Intiassa, Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus markkinoiden koon ja hintojen puolesta.

3.5.1   Tuotantokapasiteetti, käyttämätön kapasiteetti Intiassa sekä Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat

Tuotantokapasiteetti, käyttämätön kapasiteetti Intiassa sekä Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat

| (168) | Intialaisten tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajien arvioitu kokonaistuotanto oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 2 miljoonaa tonnia vuodessa. Arvioitu tuotantokapasiteetti oli noin 2,5 miljoonaa tonnia. Näin ollen käyttämätöntä kapasiteettia oli noin 500 000 tonnia vuodessa, mikä on enemmän kuin tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ([388 000–454 000] tonnia). |
| --- | --- |

(168)

Intialaisten tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajien arvioitu kokonaistuotanto oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 2 miljoonaa tonnia vuodessa. Arvioitu tuotantokapasiteetti oli noin 2,5 miljoonaa tonnia. Näin ollen käyttämätöntä kapasiteettia oli noin 500 000 tonnia vuodessa, mikä on enemmän kuin tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ([388 000–454 000] tonnia).

| (169) | Pyynnön esittäjien toimittaman näytön perusteella useat intialaiset tuottajat, mukaan lukien yhteistyössä toiminut tuottaja Tata Metaliks Limited (30), suunnittelevat investoivansa kapasiteetin lisäämiseen, minkä myös Tata Metaliks Limitedin toimittamat tiedot vahvistavat (31). Arvion mukaan kapasiteettia lisätään lähivuosina yhteensä noin 1,5 miljoonalla tonnilla. |
| --- | --- |

(169)

Pyynnön esittäjien toimittaman näytön perusteella useat intialaiset tuottajat, mukaan lukien yhteistyössä toiminut tuottaja Tata Metaliks Limited (30), suunnittelevat investoivansa kapasiteetin lisäämiseen, minkä myös Tata Metaliks Limitedin toimittamat tiedot vahvistavat (31). Arvion mukaan kapasiteettia lisätään lähivuosina yhteensä noin 1,5 miljoonalla tonnilla.

30

31

| (170) | Kapasiteetin odotettu lisäys vastaa Intian markkinoiden kysynnän arvioitua kasvua. Suurimmat tiedossa olevat tuottajat aikovat kuitenkin keskittyä myös vientimarkkinoihin (32). Esimerkiksi ESL Steel Limited (osa Vedanta-konsernia) mainitsi erikseen eräässä toteutettavuustutkimuksessa, että sen uusi laitos sijaitsee lähellä satamaa, mikä parantaa sen vientimahdollisuuksia. Raportissa mainitaan erityisesti Itä-Eurooppaan kohdistuva suuri vientipotentiaali (33). Yhteistyössä toiminut yritys Tata Metaliks Limited mainitsi kyselylomakevastauksensa etänä toteutetussa ristiintarkastuksessa myös suunnitelmansa laajentaa tulevaisuudessa toimintaansa unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(170)

Kapasiteetin odotettu lisäys vastaa Intian markkinoiden kysynnän arvioitua kasvua. Suurimmat tiedossa olevat tuottajat aikovat kuitenkin keskittyä myös vientimarkkinoihin (32). Esimerkiksi ESL Steel Limited (osa Vedanta-konsernia) mainitsi erikseen eräässä toteutettavuustutkimuksessa, että sen uusi laitos sijaitsee lähellä satamaa, mikä parantaa sen vientimahdollisuuksia. Raportissa mainitaan erityisesti Itä-Eurooppaan kohdistuva suuri vientipotentiaali (33). Yhteistyössä toiminut yritys Tata Metaliks Limited mainitsi kyselylomakevastauksensa etänä toteutetussa ristiintarkastuksessa myös suunnitelmansa laajentaa tulevaisuudessa toimintaansa unionin markkinoille.

32

33

| (171) | Lisäksi yhden suurimpiin kuuluvan toimijan Srikalahasthi Pipes Limitedin mukaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä (7–10 vuoden sisällä) Intian markkinoilla tarjonta ylittää kysynnän, kun jätevesi- ja vesihankkeet on saatettu päätökseen. Tämä tulee entisestään kannustamaan intialaisia tuottajia keskittymään yhä enemmän vientimarkkinoihin. |
| --- | --- |

(171)

Lisäksi yhden suurimpiin kuuluvan toimijan Srikalahasthi Pipes Limitedin mukaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä (7–10 vuoden sisällä) Intian markkinoilla tarjonta ylittää kysynnän, kun jätevesi- ja vesihankkeet on saatettu päätökseen. Tämä tulee entisestään kannustamaan intialaisia tuottajia keskittymään yhä enemmän vientimarkkinoihin.

| (172) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että intialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, jota ne voisivat käyttää tuottaakseen tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin vietäväksi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, ja että tämän käyttämättömän kapasiteetin odotetaan lisääntyvän. |
| --- | --- |

(172)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että intialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, jota ne voisivat käyttää tuottaakseen tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin vietäväksi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, ja että tämän käyttämättömän kapasiteetin odotetaan lisääntyvän.

| (173) | Komissio myös tarkasteli Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja Global Trade Atlas -tietokannan, jäljempänä ’GTA’, vientitilastojen perusteella CN-koodin 7303 00 30 tasolla. Näiden tilastojen perusteella komissio totesi, että unionin markkinat ovat kooltaan ja hinnoiltaan edelleen houkuttelevat, sillä ne ovat selkeästi pallografiittirautaputkien intialaisten tuottajien tärkeimmät vientimarkkinat, joiden osuus näiden tuottajien kokonaisviennistä on 40 prosenttia. Lisäksi unioniin suuntautuvan viennin volyymi on 25-kertainen verrattuna Intian toiseksi suurimpiin vientimarkkinoihin eli Qatariin. Qatarin osuus Intian kokonaisviennistä on vain 2 prosenttia. Lisäksi intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuontihinnat unionin markkinoilla olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman korkeammat kuin muiden maiden markkinoilla. Tämä tarkoittaa, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, vientiä harjoittavilla tuottajilla olisi kannustin entisestään lisätä vientiään unioniin. |
| --- | --- |

(173)

Komissio myös tarkasteli Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja Global Trade Atlas -tietokannan, jäljempänä ’GTA’, vientitilastojen perusteella CN-koodin 7303 00 30 tasolla. Näiden tilastojen perusteella komissio totesi, että unionin markkinat ovat kooltaan ja hinnoiltaan edelleen houkuttelevat, sillä ne ovat selkeästi pallografiittirautaputkien intialaisten tuottajien tärkeimmät vientimarkkinat, joiden osuus näiden tuottajien kokonaisviennistä on 40 prosenttia. Lisäksi unioniin suuntautuvan viennin volyymi on 25-kertainen verrattuna Intian toiseksi suurimpiin vientimarkkinoihin eli Qatariin. Qatarin osuus Intian kokonaisviennistä on vain 2 prosenttia. Lisäksi intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuontihinnat unionin markkinoilla olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman korkeammat kuin muiden maiden markkinoilla. Tämä tarkoittaa, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, vientiä harjoittavilla tuottajilla olisi kannustin entisestään lisätä vientiään unioniin.

3.5.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus ja hinnat unionin markkinoilla

Unionin markkinoiden houkuttelevuus ja hinnat unionin markkinoilla

| (174) | Unionin pallografiittirautaputkien markkinat ovat merkittävät, [388 000–454 000] tonnia (ks. johdanto-osan 168 kappale). Pyynnön esittäjät myös odottavat markkinoiden kasvavan entisestään seuraavien viiden vuoden aikana (34). |
| --- | --- |

(174)

Unionin pallografiittirautaputkien markkinat ovat merkittävät, [388 000–454 000] tonnia (ks. johdanto-osan 168 kappale). Pyynnön esittäjät myös odottavat markkinoiden kasvavan entisestään seuraavien viiden vuoden aikana (34).

34

| (175) | Tuotteen keskimääräinen hinta tonnilta unionin markkinoilla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla [1 020–1 200] euroa. Intian kotimarkkinoilla noudettuna-hinta samalla ajanjaksolla oli 595 euroa tonnilta. Unionin markkinoilla myytyjen tuotteiden hinnat olivat siis noin kaksinkertaiset Intiasta tulevan tuonnin hintoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(175)

Tuotteen keskimääräinen hinta tonnilta unionin markkinoilla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla [1 020–1 200] euroa. Intian kotimarkkinoilla noudettuna-hinta samalla ajanjaksolla oli 595 euroa tonnilta. Unionin markkinoilla myytyjen tuotteiden hinnat olivat siis noin kaksinkertaiset Intiasta tulevan tuonnin hintoihin verrattuna.

| (176) | Näin ollen unionin markkinat olivat kokonsa ja hintojen puolesta edelleen houkuttelevat intialaisille vientiä harjoittaville tuottajille. Tätä tukee myös se, että intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävänä (ks. taulukko 2), sekä se, että 40 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Intian kokonaisviennistä suuntautui unionin markkinoille, kuten edellä johdanto-osan 173 kappaleessa selitetään. |
| --- | --- |

(176)

Näin ollen unionin markkinat olivat kokonsa ja hintojen puolesta edelleen houkuttelevat intialaisille vientiä harjoittaville tuottajille. Tätä tukee myös se, että intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävänä (ks. taulukko 2), sekä se, että 40 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Intian kokonaisviennistä suuntautui unionin markkinoille, kuten edellä johdanto-osan 173 kappaleessa selitetään.

3.6   Loppupäätelmät tuen jatkumisen todennäköisyydestä

Loppupäätelmät tuen jatkumisen todennäköisyydestä

| (177) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuetuin hinnoin tapahtuva tuonti Intiasta unionin markkinoille jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(177)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuetuin hinnoin tapahtuva tuonti Intiasta unionin markkinoille jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (178) | Komissiolla oli myös näyttöä siitä, että tuki todennäköisesti jatkuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Intian käyttämätön kapasiteetti oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana merkittävä unionin kulutukseen nähden. Lisäksi unionin markkinoiden houkuttelevuus kokonsa ja hintojensa puolesta lisää todennäköisyyttä sille, että Intiasta peräisin oleva vienti ja Intian käyttämätön kapasiteetti suunnattaisiin unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin ollen komissio päätteli, että on erittäin todennäköistä, että tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi tarkasteltavana olevan tuotteen tuetuin hinnoin tapahtuvan tuonnin uudelleensuuntaamiseen unionin markkinoille. Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi tuen jatkumiseen. |
| --- | --- |

(178)

Komissiolla oli myös näyttöä siitä, että tuki todennäköisesti jatkuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Intian käyttämätön kapasiteetti oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana merkittävä unionin kulutukseen nähden. Lisäksi unionin markkinoiden houkuttelevuus kokonsa ja hintojensa puolesta lisää todennäköisyyttä sille, että Intiasta peräisin oleva vienti ja Intian käyttämätön kapasiteetti suunnattaisiin unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin ollen komissio päätteli, että on erittäin todennäköistä, että tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi tarkasteltavana olevan tuotteen tuetuin hinnoin tapahtuvan tuonnin uudelleensuuntaamiseen unionin markkinoille. Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi tuen jatkumiseen.

4.   VAHINKO

VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (179) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottaa unionissa viisi yritystä. Kolme näistä yrityksistä kuuluu samaan konserniin. Tarkastelupyyntöön sisältyneiden käytettävissä olevien tietojen perusteella unionissa ei ole muita tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia. Kyseiset viisi yritystä muodostavat siten perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan. |
| --- | --- |

(179)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottaa unionissa viisi yritystä. Kolme näistä yrityksistä kuuluu samaan konserniin. Tarkastelupyyntöön sisältyneiden käytettävissä olevien tietojen perusteella unionissa ei ole muita tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia. Kyseiset viisi yritystä muodostavat siten perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan.

| (180) | Koska vahingon arviointiin liittyvät tiedot ovat peräisin pääasiassa samalta tuottajien ryhmältä, kuten johdanto-osan 15 kappaleessa mainitaan, vahinkoanalyysia koskevat luvut esitetään luottamuksellisuuden säilyttämiseksi vaihteluväleinä tai indeksoituina. |
| --- | --- |

(180)

Koska vahingon arviointiin liittyvät tiedot ovat peräisin pääasiassa samalta tuottajien ryhmältä, kuten johdanto-osan 15 kappaleessa mainitaan, vahinkoanalyysia koskevat luvut esitetään luottamuksellisuuden säilyttämiseksi vaihteluväleinä tai indeksoituina.

| (181) | Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin [372 000–436 000] tonnia. Komissio vahvisti luvun kaikkien unionin tuotannonalaa koskevien saatavilla olevien tietojen, kuten pyynnön esittäjien toimittamien makrotietojen ja otokseen valituilta unionin tuottajilta tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen, perusteella. |
| --- | --- |

(181)

Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin [372 000–436 000] tonnia. Komissio vahvisti luvun kaikkien unionin tuotannonalaa koskevien saatavilla olevien tietojen, kuten pyynnön esittäjien toimittamien makrotietojen ja otokseen valituilta unionin tuottajilta tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen, perusteella.

4.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (182) | Komissio määritti unionin kulutuksen seuraavien perusteella: unionin koko tuotannonalan myyntimäärä unionissa, kytköskäyttöön tarkoitettu tuotanto, joka määritettiin otokseen valituilta unionin tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta pyynnön esittäjien toimittamien arvioiden perusteella, sekä kaikista maista unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärä Eurostatin ilmoittamien tietojen perusteella (Comext-tietokanta). |
| --- | --- |

(182)

Komissio määritti unionin kulutuksen seuraavien perusteella: unionin koko tuotannonalan myyntimäärä unionissa, kytköskäyttöön tarkoitettu tuotanto, joka määritettiin otokseen valituilta unionin tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta pyynnön esittäjien toimittamien arvioiden perusteella, sekä kaikista maista unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärä Eurostatin ilmoittamien tietojen perusteella (Comext-tietokanta).

| (183) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Unionin kulutus (1 000 tonnia) | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus yhteensä | [376 –440 ] | [389 –455 ] | [420 –492 ] | [388 –454 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 103 | 111 | 103 |
| Kytkösmarkkinat | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeksi | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Vapaat markkinat | [361 –423 ] | [375 –439 ] | [410 –479 ] | [385 –450 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 103 | 113 | 106 |
| Lähde: | Eurostatin Comext-tietokanta. |

(183)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Unionin kulutus (1 000 tonnia)

Unionin kulutus (1 000 tonnia)

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kulutus yhteensä

[376 –440 ]

[389 –455 ]

[420 –492 ]

[388 –454 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

103

103

111

111

103

103

Kytkösmarkkinat

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

91

91

68

68

18

18

Vapaat markkinat

[361 –423 ]

[375 –439 ]

[410 –479 ]

[385 –450 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

103

103

113

113

106

106

Lähde:

Lähde:

Eurostatin Comext-tietokanta.

| (184) | Unionin kulutus vaihteli tarkastelujakson aikana. Kaiken kaikkiaan se lisääntyi hieman, 3 prosenttia vuonna 2018 ja 8 prosenttia vuonna 2019, ja vuonna 2020 se väheni 8 prosenttia. Tämän seurauksena kulutus lisääntyi tarkastelujaksolla 3 prosenttia. |
| --- | --- |

(184)

Unionin kulutus vaihteli tarkastelujakson aikana. Kaiken kaikkiaan se lisääntyi hieman, 3 prosenttia vuonna 2018 ja 8 prosenttia vuonna 2019, ja vuonna 2020 se väheni 8 prosenttia. Tämän seurauksena kulutus lisääntyi tarkastelujaksolla 3 prosenttia.

| (185) | Pallografiittirautaputkien käyttö on luonnostaan yhteydessä vedenkäsittely- ja vesihuoltoinfrastruktuuriin tehtäviin investointeihin, ja vedenkäsittelystä vastaavat yritykset, olivatpa ne julkisia tai yksityisiä, muodostavat suurimman osuuden pallografiittirautaputkien kysynnästä unionissa. Pallografiittirautaputkia käytetään pääasiassa suurissa infrastruktuurihankkeissa. Covid-19-pandemia ei myöskään näyttänyt vaikuttaneen merkittävästi unionin kulutuksen kehitykseen, koska vedenjakeluverkon parantaminen kuuluu aina viranomaisten ensisijaisiin tehtäviin. Siksi unionin kulutuksen kehitys heijastaa infrastruktuuri-investointien kehitystä. |
| --- | --- |

(185)

Pallografiittirautaputkien käyttö on luonnostaan yhteydessä vedenkäsittely- ja vesihuoltoinfrastruktuuriin tehtäviin investointeihin, ja vedenkäsittelystä vastaavat yritykset, olivatpa ne julkisia tai yksityisiä, muodostavat suurimman osuuden pallografiittirautaputkien kysynnästä unionissa. Pallografiittirautaputkia käytetään pääasiassa suurissa infrastruktuurihankkeissa. Covid-19-pandemia ei myöskään näyttänyt vaikuttaneen merkittävästi unionin kulutuksen kehitykseen, koska vedenjakeluverkon parantaminen kuuluu aina viranomaisten ensisijaisiin tehtäviin. Siksi unionin kulutuksen kehitys heijastaa infrastruktuuri-investointien kehitystä.

| (186) | Unionin tuotannonalan ilmoittamien tietojen mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen kytköskäytön osuus unionin kokonaiskulutuksesta oli alle 5 prosenttia vuonna 2017 ja se pieneni tarkastelujaksolla siten, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se oli enää alle 1 prosentin. Sen vuoksi komissio katsoi, ettei kytköskäytöllä ollut merkittävää vaikutusta vahinkoanalyysiin. |
| --- | --- |

(186)

Unionin tuotannonalan ilmoittamien tietojen mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen kytköskäytön osuus unionin kokonaiskulutuksesta oli alle 5 prosenttia vuonna 2017 ja se pieneni tarkastelujaksolla siten, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se oli enää alle 1 prosentin. Sen vuoksi komissio katsoi, ettei kytköskäytöllä ollut merkittävää vaikutusta vahinkoanalyysiin.

4.3   Tuonti Intiasta

Tuonti Intiasta

4.3.1   Intiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Intiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (187) | Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin (Comext-tietokannan) tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin johdanto-osan 182 kappaleessa kuvatun unionin kulutuksen perusteella. |
| --- | --- |

(187)

Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin (Comext-tietokannan) tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin johdanto-osan 182 kappaleessa kuvatun unionin kulutuksen perusteella.

| (188) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tuonnin määrä (1 000 tonnia) ja markkinaosuus | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intiasta tulevan tuonnin määrä | [45 –52 ] | [38 –45 ] | [64 –75 ] | [44 –52 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 86 | 143 | 98 |
| Markkinaosuus (%) | [11 –15 ] | [9 –13 ] | [14 –18 ] | [10 –14 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 83 | 128 | 95 |
| Lähde: | Eurostatin Comext-tietokanta. |

(188)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Tuonnin määrä (1 000 tonnia) ja markkinaosuus

Tuonnin määrä (1 000 tonnia) ja markkinaosuus

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Intiasta tulevan tuonnin määrä

[45 –52 ]

[38 –45 ]

[64 –75 ]

[44 –52 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

86

86

143

143

98

98

Markkinaosuus (%)

[11 –15 ]

[9 –13 ]

[14 –18 ]

[10 –14 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

83

83

128

128

95

95

Lähde:

Lähde:

Eurostatin Comext-tietokanta.

| (189) | Intiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus vaihtelivat tarkastelujaksolla merkittävästi: vuonna 2018 tuonnin määrä supistui 14 prosenttia, vuonna 2019 se kasvoi 68 prosenttia, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se jälleen supistui 31 prosenttia. |
| --- | --- |

(189)

Intiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus vaihtelivat tarkastelujaksolla merkittävästi: vuonna 2018 tuonnin määrä supistui 14 prosenttia, vuonna 2019 se kasvoi 68 prosenttia, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se jälleen supistui 31 prosenttia.

4.3.2   Intiasta tulevan tuonnin hinnat

Intiasta tulevan tuonnin hinnat

| (190) | Komissio määritti tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat Eurostatin Comext-tietokannan tilastojen perusteella. |
| --- | --- |

(190)

Komissio määritti tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat Eurostatin Comext-tietokannan tilastojen perusteella.

| (191) | Intiasta unioniin tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontihinnat (euroa/tonni) | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intia | 553 | 562 | 586 | 585 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Lähde: | Eurostatin Comext-tietokanta. |

(191)

Intiasta unioniin tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontihinnat (euroa/tonni)

Tuontihinnat (euroa/tonni)

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Intia

553

562

586

585

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Lähde:

Lähde:

Eurostatin Comext-tietokanta.

| (192) | Vuosina 2017–2018 tuontihinnat pysyivät melko vakaina. Vuodesta 2019 alkaen ne nousivat 5 prosenttia ja pysyivät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vakaina. |
| --- | --- |

(192)

Vuosina 2017–2018 tuontihinnat pysyivät melko vakaina. Vuodesta 2019 alkaen ne nousivat 5 prosenttia ja pysyivät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vakaina.

4.3.3   Hintojen alittavuus

Hintojen alittavuus

| (193) | Kuten johdanto-osan 55 kappaleessa todetaan, vain yksi intialainen tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kyseinen tuottaja ilmoitti, että sen vienti unioniin oli hyvin vähäistä: sen osuus tarkasteltavana olevan tuotteen Intiasta unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärästä oli alle yksi prosentti. Sen vuoksi komissio katsoi, että tämä vientimäärä ei ollut tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvaa vientiä edustava, ja päätti määrittää hinnan alittavuuden käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(193)

Kuten johdanto-osan 55 kappaleessa todetaan, vain yksi intialainen tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kyseinen tuottaja ilmoitti, että sen vienti unioniin oli hyvin vähäistä: sen osuus tarkasteltavana olevan tuotteen Intiasta unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärästä oli alle yksi prosentti. Sen vuoksi komissio katsoi, että tämä vientimäärä ei ollut tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvaa vientiä edustava, ja päätti määrittää hinnan alittavuuden käytettävissä olevien tietojen perusteella.

| (194) | Komissio vertasi Intiasta tulevan tuonnin painotettuja keskimääräisiä CIF-hintoja, jotka oikaistiin tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi, unionin tuotannonalan painotettuun keskihintaan. Intian tuontihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin [30–45] prosentilla. |
| --- | --- |

(194)

Komissio vertasi Intiasta tulevan tuonnin painotettuja keskimääräisiä CIF-hintoja, jotka oikaistiin tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi, unionin tuotannonalan painotettuun keskihintaan. Intian tuontihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin [30–45] prosentilla.

4.3.4   Muista kolmansista maista kuin Intiasta tuleva tuonti

Muista kolmansista maista kuin Intiasta tuleva tuonti

| (195) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muista kolmansista maista kuin Intiasta tulevan tuonnin määrä oli [8 700–20 200] tonnia ja markkinaosuus [2–4] prosenttia unionin kulutuksesta. Tarkastelujaksolla kolmansista maista tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinta oli vuosina 2017–2018 verrattavissa otokseen valittujen unionin tuottajien hintoihin ja vuosina 2019–2020 noin 25 prosenttia alhaisempi kuin unionin tuottajien hinnat (ks. taulukko 8). Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi hieman (2 prosenttia), mutta pallografiittirautaputkien tuonnin alkuperä vaihteli tarkastelujaksolla. Esimerkiksi vuonna 2017 suurin osa kolmansista maista peräisin olevasta tuonnista tuli Kiinasta, Venäjältä ja Sveitsistä, kun taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suurimmat tuojat olivat Turkki ja Arabiemiirikunnat. |
| --- | --- |

(195)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muista kolmansista maista kuin Intiasta tulevan tuonnin määrä oli [8 700–20 200] tonnia ja markkinaosuus [2–4] prosenttia unionin kulutuksesta. Tarkastelujaksolla kolmansista maista tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinta oli vuosina 2017–2018 verrattavissa otokseen valittujen unionin tuottajien hintoihin ja vuosina 2019–2020 noin 25 prosenttia alhaisempi kuin unionin tuottajien hinnat (ks. taulukko 8). Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi hieman (2 prosenttia), mutta pallografiittirautaputkien tuonnin alkuperä vaihteli tarkastelujaksolla. Esimerkiksi vuonna 2017 suurin osa kolmansista maista peräisin olevasta tuonnista tuli Kiinasta, Venäjältä ja Sveitsistä, kun taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suurimmat tuojat olivat Turkki ja Arabiemiirikunnat.

| (196) | Muista kolmansista maista tulevan pallografiittirautaputkien unioniin suuntautuvan tuonnin yhteenlaskettu määrä, markkinaosuus ja hinta kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 4


  Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus











  Maa | | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | Määrä (tonnia) | [2 900 –3 400 ] | [1 400 –1 700 ] | [3 900 –4 600 ] | [200 –400 ] |
| Indeksi | 100 | 50 | 133 | 10 |
| Markkinaosuus (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –2 ] | [0 –1 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 48 | 119 | 9 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 701 | 933 | 738 | 833 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 133 | 105 | 118 |
| Venäjä | Määrä (tonnia) | [2 000 –2 500 ] | [1 400 –1 600 ] | [2 900 –3 600 ] | [1 200 –1 600 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 67 | 147 | 63 |
| Markkinaosuus (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 65 | 132 | 61 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 568 | 697 | 735 | 698 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 122 | 129 | 122 |
| Sveitsi | Määrä (tonnia) | [3 400 –4 400 ] | [1 800 –2 200 ] | [1 600 –2 000 ] | [800 –1 000 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 52 | 47 | 23 |
| Markkinaosuus (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 51 | 42 | 23 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 604 | 1 656 | 1 714 | 1 817 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 103 | 106 | 113 |
| Turkki | Määrä (tonnia) | [10 –20 ] | [10 –20 ] | [3 100 –3 650 ] | [4 200 –5 000 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 115 | 25 750 | 35 070 |
| Markkinaosuus (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 111 | 23 065 | 34 035 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 136 | 1 750 | 838 | 1 007 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 153 | 73 | 88 |
| Arabiemiirikunnat | Määrä (tonnia) | [460 –590 ] | [3 700 –4 400 ] | [4 800 –5 600 ] | [6 400 –7 600 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 766 | 988 | 1 322 |
| Markkinaosuus (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [1 –2 ] | [1 –2 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 741 | 884 | 1 282 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 712 | 786 | 722 | 705 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 110 | 101 | 99 |
| Muut kolmannet maat | Määrä (tonnia) | [10 –20 ] | [150 –200 ] | [10 –50 ] | [150 –300 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 994 | 200 | 1 457 |
| Markkinaosuus (%) | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] | [0 –1 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 962 | 179 | 1 414 |
| Keskimääräinen hinta | 508 | 1 422 | 1 980 | 897 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 279 | 389 | 176 |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä Intiaa lukuun ottamatta | Määrä (tonnia) | [8 700 – 11 200 ] | [8 800 – 10 500 ] | [16 000 – 19 600 ] | [13 500 –15 800 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 94 | 180 | 145 |
| Markkinaosuus (%) | [1 –3 ] | [1 –3 ] | [3 –5 ] | [3 –5 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 91 | 161 | 141 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 033 | 1 004 | 856 | 879 |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 97 | 82 | 85 |
| Lähde: | Eurostatin Comext-tietokanta. |

(196)

Muista kolmansista maista tulevan pallografiittirautaputkien unioniin suuntautuvan tuonnin yhteenlaskettu määrä, markkinaosuus ja hinta kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Maa

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiina

Määrä (tonnia)

[2 900 –3 400 ]

[1 400 –1 700 ]

[3 900 –4 600 ]

[200 –400 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

50

50

133

133

10

10

Markkinaosuus (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –2 ]

[0 –1 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

48

48

119

119

9

9

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

701

933

738

833

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

133

133

105

105

118

118

Venäjä

Määrä (tonnia)

[2 000 –2 500 ]

[1 400 –1 600 ]

[2 900 –3 600 ]

[1 200 –1 600 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

67

67

147

147

63

63

Markkinaosuus (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

65

65

132

132

61

61

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

568

697

735

698

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

122

122

129

129

122

122

Sveitsi

Määrä (tonnia)

[3 400 –4 400 ]

[1 800 –2 200 ]

[1 600 –2 000 ]

[800 –1 000 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

52

52

47

47

23

23

Markkinaosuus (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

51

51

42

42

23

23

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 604

1 656

1 714

1 817

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

103

103

106

106

113

113

Turkki

Määrä (tonnia)

[10 –20 ]

[10 –20 ]

[3 100 –3 650 ]

[4 200 –5 000 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

115

115

25 750

25 750

35 070

35 070

Markkinaosuus (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

111

111

23 065

23 065

34 035

34 035

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 136

1 750

838

1 007

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

153

153

73

73

88

88

Arabiemiirikunnat

Määrä (tonnia)

[460 –590 ]

[3 700 –4 400 ]

[4 800 –5 600 ]

[6 400 –7 600 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

766

766

988

988

1 322

1 322

Markkinaosuus (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[1 –2 ]

[1 –2 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

741

741

884

884

1 282

1 282

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

712

786

722

705

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

110

110

101

101

99

99

Muut kolmannet maat

Määrä (tonnia)

[10 –20 ]

[150 –200 ]

[10 –50 ]

[150 –300 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

994

994

200

200

1 457

1 457

Markkinaosuus (%)

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

[0 –1 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

962

962

179

179

1 414

1 414

Keskimääräinen hinta

508

1 422

1 980

897

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

279

279

389

389

176

176

Kaikki kolmannet maat yhteensä Intiaa lukuun ottamatta

Määrä (tonnia)

[8 700 – 11 200 ]

[8 800 – 10 500 ]

[16 000 – 19 600 ]

[13 500 –15 800 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

94

94

180

180

145

145

Markkinaosuus (%)

[1 –3 ]

[1 –3 ]

[3 –5 ]

[3 –5 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

91

91

161

161

141

141

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 033

1 004

856

879

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

97

97

82

82

85

85

Lähde:

Lähde:

Eurostatin Comext-tietokanta.

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleiset huomiot

Yleiset huomiot

| (197) | Unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioinnissa otettiin huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(197)

Unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioinnissa otettiin huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (198) | Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioimiseen käytettiin otantamenetelmää. |
| --- | --- |

(198)

Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioimiseen käytettiin otantamenetelmää.

| (199) | Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit kaikkiin unionin tuottajiin liittyvien, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella. Mikrotaloudelliset indikaattorit komissio arvioi otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(199)

Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit kaikkiin unionin tuottajiin liittyvien, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella. Mikrotaloudelliset indikaattorit komissio arvioi otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (200) | Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(200)

Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutuksista.

| (201) | Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(201)

Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (202) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (1 000 tonnia) | [408 –478 ] | [452 –530 ] | [436 –510 ] | [372 –436 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 91 |
| Tuotantokapasiteetti (1 000 tonnia) | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [824 –965 ] | [743 –870 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 100 | 100 | 90 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | [47 –51 ] | [52 –56 ] | [50 –54 ] | [48 –51 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 110 | 106 | 101 |
| Lähde: | Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset. |

(202)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (1 000 tonnia)

[408 –478 ]

[452 –530 ]

[436 –510 ]

[372 –436 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

91

91

Tuotantokapasiteetti (1 000 tonnia)

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[824 –965 ]

[743 –870 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

100

100

100

100

90

90

Kapasiteetin käyttöaste (%)

[47 –51 ]

[52 –56 ]

[50 –54 ]

[48 –51 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

110

110

106

106

101

101

Lähde:

Lähde:

Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset.

| (203) | Unionin tuotanto kasvoi 10 prosenttia vuonna 2018 mutta supistui tarkastelujaksolla 9 prosenttia. |
| --- | --- |

(203)

Unionin tuotanto kasvoi 10 prosenttia vuonna 2018 mutta supistui tarkastelujaksolla 9 prosenttia.

| (204) | Tuotantokapasiteetti noudatteli samanlaista suuntausta supistuen tarkastelujaksolla 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(204)

Tuotantokapasiteetti noudatteli samanlaista suuntausta supistuen tarkastelujaksolla 10 prosenttia.

| (205) | Kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana, koska tuotantokapasiteetti supistui samaan tahtiin unionin tuotannon kanssa. |
| --- | --- |

(205)

Kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana, koska tuotantokapasiteetti supistui samaan tahtiin unionin tuotannon kanssa.

| (206) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että Intiasta tuleva tuonti ei voinut olla syynä siihen, että unionin tuotannonala vähensi tuotantokapasiteettiaan, vaan syynä oli pikemminkin kysynnän hiipuminen vuoteen 2019 verrattuna. |
| --- | --- |

(206)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että Intiasta tuleva tuonti ei voinut olla syynä siihen, että unionin tuotannonala vähensi tuotantokapasiteettiaan, vaan syynä oli pikemminkin kysynnän hiipuminen vuoteen 2019 verrattuna.

| (207) | Unionin tuotannonalan päätös vähentää tuotantokapasiteettiaan tehtiin ennen covid-19-kriisiä, joten päätös ei liittynyt kulutuksen vähenemiseen vuoden 2019 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(207)

Unionin tuotannonalan päätös vähentää tuotantokapasiteettiaan tehtiin ennen covid-19-kriisiä, joten päätös ei liittynyt kulutuksen vähenemiseen vuoden 2019 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Näin ollen tämä väite hylättiin.

4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (208) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Unionin tuottajien myyntimäärä ja markkinaosuus | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä unionin markkinoilla (1 000 tonnia) | [321 –376 ] | [341 –399 ] | [338 –396 ] | [329 –386 ] |
| Indeksi | 100 | 106 | 105 | 102 |
| Markkinaosuus (%) | [82 –88 ] | [84 –90 ] | [77 –83 ] | [81 –87 ] |
| Indeksi | 100 | 102 | 94 | 99 |
| Kytkösmarkkinoille suuntautuva myynti (1 000 tonnia) | [15 –17 ] | [13 –16 ] | [10 –12 ] | [2 –3 ] |
| Indeksi | 100 | 91 | 68 | 18 |
| Kytkösmarkkinoille suuntautuvan myynnin markkinaosuus (%) | [3 –4 ] | [3 –4 ] | [2 –3 ] | [0 –1 ] |
| Indeksi | 100 | 88 | 61 | 18 |
| Lähde: | Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset. |

(208)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Unionin tuottajien myyntimäärä ja markkinaosuus

Unionin tuottajien myyntimäärä ja markkinaosuus

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myyntimäärä unionin markkinoilla (1 000 tonnia)

[321 –376 ]

[341 –399 ]

[338 –396 ]

[329 –386 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

106

106

105

105

102

102

Markkinaosuus (%)

[82 –88 ]

[84 –90 ]

[77 –83 ]

[81 –87 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

102

102

94

94

99

99

Kytkösmarkkinoille suuntautuva myynti (1 000 tonnia)

[15 –17 ]

[13 –16 ]

[10 –12 ]

[2 –3 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

91

91

68

68

18

18

Kytkösmarkkinoille suuntautuvan myynnin markkinaosuus (%)

[3 –4 ]

[3 –4 ]

[2 –3 ]

[0 –1 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

88

88

61

61

18

18

Lähde:

Lähde:

Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset.

| (209) | Unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntimäärä tarkastelujaksolla ja markkinaosuus eivät noudattaneet unionin kulutuksen kasvavaa suuntausta. Erityisesti vuonna 2019 unionin tuotannonala ei hyötynyt kulutuksen kasvusta, toisin kuin Intiasta tuleva tuonti. |
| --- | --- |

(209)

Unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntimäärä tarkastelujaksolla ja markkinaosuus eivät noudattaneet unionin kulutuksen kasvavaa suuntausta. Erityisesti vuonna 2019 unionin tuotannonala ei hyötynyt kulutuksen kasvusta, toisin kuin Intiasta tuleva tuonti.

| (210) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suurena, noin 85 prosentissa, ja kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edellisiin vuosiin verrattuna. Myös unionin myynnin määrä pysyi jatkuvasti vuoden 2017 tason yläpuolella. Ilman covid-19-kriisin vaikutusta määrä olisi sen mukaan voinut olla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suurempikin. Kyseisen osapuolen mielestä komission päätelmä ei vastannut tosiasiallista tilannetta. |
| --- | --- |

(210)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suurena, noin 85 prosentissa, ja kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edellisiin vuosiin verrattuna. Myös unionin myynnin määrä pysyi jatkuvasti vuoden 2017 tason yläpuolella. Ilman covid-19-kriisin vaikutusta määrä olisi sen mukaan voinut olla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suurempikin. Kyseisen osapuolen mielestä komission päätelmä ei vastannut tosiasiallista tilannetta.

| (211) | Komissio totesi, ettei unionin tuotannonalan markkinaosuus ollut suuri. Kuten johdanto-osan 234 kappaleessa selitetään, otokseen valitut unionin tuottajat tekivät koko tarkastelujakson ajan tappiota, mikä johtui Intiasta tulevan tuonnin aiheuttamasta merkittävästä hintapaineesta (ks. johdanto-osan 245 kappale). Unionin markkinaosuus ei myöskään seurannut unionin kulutuksen kasvavaa suuntausta, eikä kulutuksen kasvu vuonna 2019 hyödyttänyt unionin myyntiä, toisin kuin Intiasta tulevaa tuontia, kuten johdanto-osan 209 kappaleessa selitetään. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(211)

Komissio totesi, ettei unionin tuotannonalan markkinaosuus ollut suuri. Kuten johdanto-osan 234 kappaleessa selitetään, otokseen valitut unionin tuottajat tekivät koko tarkastelujakson ajan tappiota, mikä johtui Intiasta tulevan tuonnin aiheuttamasta merkittävästä hintapaineesta (ks. johdanto-osan 245 kappale). Unionin markkinaosuus ei myöskään seurannut unionin kulutuksen kasvavaa suuntausta, eikä kulutuksen kasvu vuonna 2019 hyödyttänyt unionin myyntiä, toisin kuin Intiasta tulevaa tuontia, kuten johdanto-osan 209 kappaleessa selitetään. Näin ollen tämä väite hylättiin.

4.4.2.3   Kasvu

| (212) | Tarkastelujaksolla unionin kulutus kasvoi 3 prosenttia mutta myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa vain 2 prosenttia. Näin ollen unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni hieman tarkastelujaksolla, vaikka kulutus kasvoi. |
| --- | --- |

(212)

Tarkastelujaksolla unionin kulutus kasvoi 3 prosenttia mutta myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa vain 2 prosenttia. Näin ollen unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni hieman tarkastelujaksolla, vaikka kulutus kasvoi.

4.4.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

| (213) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Työllisyys ja tuottavuus | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | [1 820 –2 540 ] | [1 820 –2 540 ] | [1 810 –2 530 ] | [1 700 –2 390 ] |
| Indeksi | 100 | 100 | 99 | 93 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | [162 –226 ] | [179 –250 ] | [173 –242 ] | [157 –220 ] |
| Indeksi | 100 | 110 | 107 | 97 |
| Lähde: | Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset. |

(213)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

[1 820 –2 540 ]

[1 820 –2 540 ]

[1 810 –2 530 ]

[1 700 –2 390 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

99

99

93

93

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

[162 –226 ]

[179 –250 ]

[173 –242 ]

[157 –220 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

110

110

107

107

97

97

Lähde:

Lähde:

Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset.

| (214) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon osallistuvien unionin tuotannonalan työntekijöiden määrä pysyi vakaana vuosina 2017–2018 mutta pieneni noin 6 prosenttia vuosina 2019–2020. |
| --- | --- |

(214)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon osallistuvien unionin tuotannonalan työntekijöiden määrä pysyi vakaana vuosina 2017–2018 mutta pieneni noin 6 prosenttia vuosina 2019–2020.

| (215) | Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus (mitattuna tuotantomääränä (tonneina) työntekijää kohti) kasvoi 10 prosenttia vuosina 2017–2018 mutta heikkeni 13 prosenttia vuosina 2018–2020. Tämä voidaan selittää seuraavien tekijöiden yhteisvaikutuksella:






  — | tuotannon keskeytyminen yhden unionin tärkeimmän tuottajan tuotantoyksikössä, minkä seurauksena tuotanto väheni joulukuusta 2019 helmikuuhun 2020, ja |
| --- | --- | --- |

(215)

Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus (mitattuna tuotantomääränä (tonneina) työntekijää kohti) kasvoi 10 prosenttia vuosina 2017–2018 mutta heikkeni 13 prosenttia vuosina 2018–2020. Tämä voidaan selittää seuraavien tekijöiden yhteisvaikutuksella:

—

tuotannon keskeytyminen yhden unionin tärkeimmän tuottajan tuotantoyksikössä, minkä seurauksena tuotanto väheni joulukuusta 2019 helmikuuhun 2020, ja

| — | unionin tuottajien tuotannon supistuminen vuoden 2020 toisella neljänneksellä covid-19-pandemian seurauksena eri suhteessa kuin työntekijöitä irtisanottiin. |
| --- | --- |

—

unionin tuottajien tuotannon supistuminen vuoden 2020 toisella neljänneksellä covid-19-pandemian seurauksena eri suhteessa kuin työntekijöitä irtisanottiin.

4.4.2.5   Tuen suuruus ja toipuminen aiemmasta tuesta

| (216) | Kuten johdanto-osan 193 kappaleessa selitetään, intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyö oli vähäistä. |
| --- | --- |

(216)

Kuten johdanto-osan 193 kappaleessa selitetään, intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyö oli vähäistä.

| (217) | Vahinkoindikaattorit osoittavat, että vaikka vuodesta 2016 lähtien voimassa oli tukien vastaisia toimenpiteitä, jotka helpottivat tilannetta jossain määrin ja paransivat aluksi suorituskykyä, unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne oli edelleen haavoittuva. Näin ollen unionin tuotannonala ei ole pystynyt toipumaan aiemmasta tuetusta tuonnista. |
| --- | --- |

(217)

Vahinkoindikaattorit osoittavat, että vaikka vuodesta 2016 lähtien voimassa oli tukien vastaisia toimenpiteitä, jotka helpottivat tilannetta jossain määrin ja paransivat aluksi suorituskykyä, unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne oli edelleen haavoittuva. Näin ollen unionin tuotannonala ei ole pystynyt toipumaan aiemmasta tuetusta tuonnista.

| (218) | Tuen määrä oli merkittävästi vähimmäistasoa (de minimis) suurempi. Tuen tosiasiallisen suuruuden vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon Intiasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(218)

Tuen määrä oli merkittävästi vähimmäistasoa (de minimis) suurempi. Tuen tosiasiallisen suuruuden vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon Intiasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

de minimis

| (219) | Intialaisten viejien jatkuvan epäterveen hinnoittelun vuoksi unionin tuotannonala ei myöskään voinut toipua aiemmasta tuetusta tuonnista. |
| --- | --- |

(219)

Intialaisten viejien jatkuvan epäterveen hinnoittelun vuoksi unionin tuotannonala ei myöskään voinut toipua aiemmasta tuetusta tuonnista.

| (220) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että Intiasta tulevan tuonnin määrä ei kasvanut absoluuttisesti ja että kyseisen tuonnin markkinaosuus oli vain noin 15 prosenttia. Lisäksi asianomainen osapuoli huomautti, että unionin tuotannonalan taloudellinen tulos parani alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja heikkeni sitten jälleen. Näin ollen Intiasta tuleva tuonti ei sen mielestä aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(220)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että Intiasta tulevan tuonnin määrä ei kasvanut absoluuttisesti ja että kyseisen tuonnin markkinaosuus oli vain noin 15 prosenttia. Lisäksi asianomainen osapuoli huomautti, että unionin tuotannonalan taloudellinen tulos parani alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja heikkeni sitten jälleen. Näin ollen Intiasta tuleva tuonti ei sen mielestä aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (221) | Komissio totesi, että asianomainen osapuoli ei perustellut väitettään, jonka mukaan unionin tuotannonalan taloudellinen tulos olisi parantunut alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Kuten johdanto-osan 234 kappaleessa mainitaan, otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(221)

Komissio totesi, että asianomainen osapuoli ei perustellut väitettään, jonka mukaan unionin tuotannonalan taloudellinen tulos olisi parantunut alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Kuten johdanto-osan 234 kappaleessa mainitaan, otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan. Näin ollen tämä väite hylättiin.

4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (222) | Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Myyntihinnat unionissa ja yksikkökustannus | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionissa kokonaismarkkinoilla (euroa/tonni) | [950 –1 110 ] | [960 –1 130 ] | [1 020 –1 190 ] | [1 020 –1 200 ] |
| Indeksi | 100 | 101 | 107 | 107 |
| Yksikkökohtainen tuotantokustannus (euroa/tonni) | [1 000 –1 100 ] | [900 –1 100 ] | [1 000 –1 100 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Indeksi | 100 | 97 | 101 | 105 |
| Lähde: | Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset. |

(222)

Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Myyntihinnat unionissa ja yksikkökustannus

Myyntihinnat unionissa ja yksikkökustannus

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionissa kokonaismarkkinoilla (euroa/tonni)

[950 –1 110 ]

[960 –1 130 ]

[1 020 –1 190 ]

[1 020 –1 200 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

101

101

107

107

107

107

Yksikkökohtainen tuotantokustannus (euroa/tonni)

[1 000 –1 100 ]

[900 –1 100 ]

[1 000 –1 100 ]

[1 000 –1 200 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

101

101

105

105

Lähde:

Lähde:

Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset.

| (223) | Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa nousi tarkastelujaksolla 7 prosenttia heijastaen yksikkökohtaisten tuotantokustannusten nousua (+ 5 %). |
| --- | --- |

(223)

Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa nousi tarkastelujaksolla 7 prosenttia heijastaen yksikkökohtaisten tuotantokustannusten nousua (+ 5 %).

| (224) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että maahantuontikustannukset sisältävien hintojen väitetty lasku osoitti, ettei tuonti estänyt hinnankorotuksia eikä aiheuttanut hintojen alenemista. |
| --- | --- |

(224)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että maahantuontikustannukset sisältävien hintojen väitetty lasku osoitti, ettei tuonti estänyt hinnankorotuksia eikä aiheuttanut hintojen alenemista.

| (225) | Komissio totesi, että asianomainen osapuoli ei perustellut väitettään, jonka mukaan maahantuontikustannukset sisältävät hinnat – jotka olivat tarkastelujaksolla noin 40 prosenttia unionin hintoja alhaisemmat – eivät estäneet unionin tuottajien hinnankorotuksia eivätkä aiheuttaneet niiden hintojen alenemista. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(225)

Komissio totesi, että asianomainen osapuoli ei perustellut väitettään, jonka mukaan maahantuontikustannukset sisältävät hinnat – jotka olivat tarkastelujaksolla noin 40 prosenttia unionin hintoja alhaisemmat – eivät estäneet unionin tuottajien hinnankorotuksia eivätkä aiheuttaneet niiden hintojen alenemista. Näin ollen tämä väite hylättiin.

4.4.3.2   Työvoimakustannukset

| (226) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | [56 000 –66 000 ] | [57 000 –66 000 ] | [57 000 –67 000 ] | [53 000 –62 000 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 100 | 101 | 94 |
| Lähde: | Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset. |

(226)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

[56 000 –66 000 ]

[57 000 –66 000 ]

[57 000 –67 000 ]

[53 000 –62 000 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

100

100

101

101

94

94

Lähde:

Lähde:

Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset.

| (227) | Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät vakaina vuoteen 2019 asti ja pienenivät sitten tarkastelujaksolla 6 prosenttia. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pienenivät, kun Ranskan valtio kustansi työttömyyskorvaukset covid-19-pandemian keskeytettyä tuotannon. |
| --- | --- |

(227)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät vakaina vuoteen 2019 asti ja pienenivät sitten tarkastelujaksolla 6 prosenttia. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pienenivät, kun Ranskan valtio kustansi työttömyyskorvaukset covid-19-pandemian keskeytettyä tuotannon.

| (228) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited huomautti, että tämän parametrin perusteella unionin tuotannonalalle ei aiheutunut vahinkoa. |
| --- | --- |

(228)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited huomautti, että tämän parametrin perusteella unionin tuotannonalalle ei aiheutunut vahinkoa.

| (229) | Komissio muistutti, että kuten edellä johdanto-osan 227 kappaleessa selitetään, keskimääräisten työvoimakustannusten pieneneminen työntekijää kohti johtui Ranskan valtion tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla antamasta poikkeuksellisesta rahoitustuesta. Tästä syystä tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(229)

Komissio muistutti, että kuten edellä johdanto-osan 227 kappaleessa selitetään, keskimääräisten työvoimakustannusten pieneneminen työntekijää kohti johtui Ranskan valtion tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla antamasta poikkeuksellisesta rahoitustuesta. Tästä syystä tämä väite hylättiin.

4.4.3.3   Varastot

| (230) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Varastot | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (1 000 tonnia) | [87 –102 ] | [77 –90 ] | [84 –98 ] | [68 –79 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 88 | 95 | 77 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta | [20 –25 ] | [15 –17 ] | [18 –20 ] | [18 –20 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 79 | 89 | 85 |

(230)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Varastot

Varastot

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (1 000 tonnia)

[87 –102 ]

[77 –90 ]

[84 –98 ]

[68 –79 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

88

88

95

95

77

77

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

[20 –25 ]

[15 –17 ]

[18 –20 ]

[18 –20 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

79

79

89

89

85

85

| (231) | Otokseen valittujen unionin tuottajien loppuvarastot pysyivät vakaina suhteessa tuotantoon. |
| --- | --- |

(231)

Otokseen valittujen unionin tuottajien loppuvarastot pysyivät vakaina suhteessa tuotantoon.

| (232) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että varastot pienenivät merkittävästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä osoittaa sen mielestä, että unionin tuotannonala oli päättänyt vähentää tuotantoaan. Kyseinen asianomainen osapuoli väitti, että varastojen olisi sen sijaan pitänyt kasvaa Intiasta tulevan tuonnin vaikutuksesta. |
| --- | --- |

(232)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että varastot pienenivät merkittävästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä osoittaa sen mielestä, että unionin tuotannonala oli päättänyt vähentää tuotantoaan. Kyseinen asianomainen osapuoli väitti, että varastojen olisi sen sijaan pitänyt kasvaa Intiasta tulevan tuonnin vaikutuksesta.

| (233) | Kuten johdanto-osan 203 kappaleessa todetaan, samaan aikaan kun varastot tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla pienenivät, minkä asianomainen osapuoli toi esille, myös unionin tuotanto supistui. Komissio ei myöskään havainnut minkäänlaista korrelaatiosuhdetta pääasiassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaitun varastojen pienenemisen ja Intiasta tulevan tuonnin välillä, sillä Intiasta tulevan tuonnin vaikutus ei näkynyt pelkästään tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vaan koko tarkastelujakson ajan. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(233)

Kuten johdanto-osan 203 kappaleessa todetaan, samaan aikaan kun varastot tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla pienenivät, minkä asianomainen osapuoli toi esille, myös unionin tuotanto supistui. Komissio ei myöskään havainnut minkäänlaista korrelaatiosuhdetta pääasiassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaitun varastojen pienenemisen ja Intiasta tulevan tuonnin välillä, sillä Intiasta tulevan tuonnin vaikutus ei näkynyt pelkästään tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vaan koko tarkastelujakson ajan. Näin ollen tämä väite hylättiin.

4.4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (234) | Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% myynnistä) | [–5 ––9 ] | [–1 ––5 ] | [–1 ––5 ] | [–3 ––7 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | – 100 | –33 | –36 | –69 |
| Kassavirta (miljoonaa euroa) | [–31 ––37 ] | [–46 ––54 ] | [–73 ––85 ] | [–43 ––51 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | – 100 | – 145 | – 231 | – 138 |
| Investoinnit (miljoonaa euroa) | [20 –24 ] | [30 –36 ] | [33 –39 ] | [15 –18 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 149 | 161 | 73 |
| Investointien tuotto (%) | [–6 ––8 ] | [–7 ––9 ] | [–10 ––12 ] | [–5 ––7 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | – 100 | – 131 | – 194 | – 106 |
| Lähde: | Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset. |

(234)

Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% myynnistä)

[–5 ––9 ]

[–1 ––5 ]

[–1 ––5 ]

[–3 ––7 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

– 100

– 100

–33

–33

–36

–36

–69

–69

Kassavirta (miljoonaa euroa)

[–31 ––37 ]

[–46 ––54 ]

[–73 ––85 ]

[–43 ––51 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

– 100

– 100

– 145

– 145

– 231

– 231

– 138

– 138

Investoinnit (miljoonaa euroa)

[20 –24 ]

[30 –36 ]

[33 –39 ]

[15 –18 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

149

149

161

161

73

73

Investointien tuotto (%)

[–6 ––8 ]

[–7 ––9 ]

[–10 ––12 ]

[–5 ––7 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

– 100

– 100

– 131

– 131

– 194

– 194

– 106

– 106

Lähde:

Lähde:

Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset.

| (235) | Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Otokseen valittujen tuottajien kannattavuus oli tarkastelujaksolla negatiivinen: noin [–5––9] prosenttia vuonna 2017 ja [–3––7] prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(235)

Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Otokseen valittujen tuottajien kannattavuus oli tarkastelujaksolla negatiivinen: noin [–5––9] prosenttia vuonna 2017 ja [–3––7] prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (236) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys pysyi koko tarkastelujakson ajan negatiivisena lukuun ottamatta vuotta 2018. |
| --- | --- |

(236)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys pysyi koko tarkastelujakson ajan negatiivisena lukuun ottamatta vuotta 2018.

| (237) | Investoinnit (jotka keskittyivät pääasiassa tuotantolaitteiden päivittämiseen sekä tuotantoprosessin laadun, tuottavuuden ja joustavuuden parantamiseen) kasvoivat vuosina 2017–2019 ja vähenivät sitten saavuttaen alhaisimman tasonsa vuonna 2020. |
| --- | --- |

(237)

Investoinnit (jotka keskittyivät pääasiassa tuotantolaitteiden päivittämiseen sekä tuotantoprosessin laadun, tuottavuuden ja joustavuuden parantamiseen) kasvoivat vuosina 2017–2019 ja vähenivät sitten saavuttaen alhaisimman tasonsa vuonna 2020.

| (238) | Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se kehittyi samansuuntaisesti kuin kannattavuus pienentyen ensin jyrkästi vuonna 2019 ja parantuen sitten hieman vuonna 2020. Investointien tuotto pysyi negatiivisena ja pieneni 53 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(238)

Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se kehittyi samansuuntaisesti kuin kannattavuus pienentyen ensin jyrkästi vuonna 2019 ja parantuen sitten hieman vuonna 2020. Investointien tuotto pysyi negatiivisena ja pieneni 53 prosenttia tarkastelujaksolla.

4.5   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (239) | Voimassa olevista tasoitustoimenpiteistä huolimatta pallografiittirautaputkien tuonti Intiasta oli edelleen merkittävää ja sen markkinaosuus pysyi vakaana noin [9–18] prosentissa tarkastelujaksolla. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla markkinaosuus oli [10–14] prosenttia. Samaan aikaan tuontihinnat laskivat ja alittivat unionin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla keskimäärin [30–45] prosentilla tasoitus- ja polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta. |
| --- | --- |

(239)

Voimassa olevista tasoitustoimenpiteistä huolimatta pallografiittirautaputkien tuonti Intiasta oli edelleen merkittävää ja sen markkinaosuus pysyi vakaana noin [9–18] prosentissa tarkastelujaksolla. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla markkinaosuus oli [10–14] prosenttia. Samaan aikaan tuontihinnat laskivat ja alittivat unionin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla keskimäärin [30–45] prosentilla tasoitus- ja polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta.

| (240) | Makrotaloudellisten indikaattoreiden kehitys osoitti vakaata tai hieman laskevaa suuntausta, erityisesti tuotanto- ja myyntimäärien, työllisyyden ja tuottavuuden osalta. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samalle tasolle kuin vuonna 2017. Markkinaosuuden kasvu vuonna 2018 suhteellisen vakaasta myyntimäärästä huolimatta johtui kulutuksen supistumisesta samalla kaudella. Vaikka unionin tuotannonala pystyi suurelta osin säilyttämään myyntimääränsä ja markkinaosuutensa, tämä tapahtui kannattavuuden ja muiden taloudellisten indikaattoreiden kustannuksella, kuten seuraavassa kappaleessa selitetään. |
| --- | --- |

(240)

Makrotaloudellisten indikaattoreiden kehitys osoitti vakaata tai hieman laskevaa suuntausta, erityisesti tuotanto- ja myyntimäärien, työllisyyden ja tuottavuuden osalta. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samalle tasolle kuin vuonna 2017. Markkinaosuuden kasvu vuonna 2018 suhteellisen vakaasta myyntimäärästä huolimatta johtui kulutuksen supistumisesta samalla kaudella. Vaikka unionin tuotannonala pystyi suurelta osin säilyttämään myyntimääränsä ja markkinaosuutensa, tämä tapahtui kannattavuuden ja muiden taloudellisten indikaattoreiden kustannuksella, kuten seuraavassa kappaleessa selitetään.

| (241) | Vaikka unionin tuottajien keskimääräinen yksikkömyyntihinta nousi tarkastelujaksolla 7 prosenttia eli enemmän kuin tuotantokustannukset (+ 5 %), unionin tuotannonala ei siltikään onnistunut saavuttamaan kestäviä voittomarginaaleja. Intiasta tulevan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan keskimääräisiä tuotantokustannuksia vastaaviksi, joten se tuotti tappiota koko tarkastelujakson ajan (lukuun ottamatta vuotta 2018, jolloin se oli lähes kannattavuusrajalla). Näin ollen Intiasta tuleva tuonti vaikutti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuottajien myyntiin merkittävästi myös hinnankorotuksia estävästi. Muut taloudelliset indikaattorit (kassavirta, investointien tuotto) noudattivat samaa suuntausta kuin kannattavuus, ja niiden arvo oli tarkastelujaksolla negatiivinen tai alhainen. Myös investointien taso oli yleisesti ottaen alhainen, vaikka investoinnit lisääntyivät hieman vuosina 2017 ja 2018. |
| --- | --- |

(241)

Vaikka unionin tuottajien keskimääräinen yksikkömyyntihinta nousi tarkastelujaksolla 7 prosenttia eli enemmän kuin tuotantokustannukset (+ 5 %), unionin tuotannonala ei siltikään onnistunut saavuttamaan kestäviä voittomarginaaleja. Intiasta tulevan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan keskimääräisiä tuotantokustannuksia vastaaviksi, joten se tuotti tappiota koko tarkastelujakson ajan (lukuun ottamatta vuotta 2018, jolloin se oli lähes kannattavuusrajalla). Näin ollen Intiasta tuleva tuonti vaikutti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuottajien myyntiin merkittävästi myös hinnankorotuksia estävästi. Muut taloudelliset indikaattorit (kassavirta, investointien tuotto) noudattivat samaa suuntausta kuin kannattavuus, ja niiden arvo oli tarkastelujaksolla negatiivinen tai alhainen. Myös investointien taso oli yleisesti ottaen alhainen, vaikka investoinnit lisääntyivät hieman vuosina 2017 ja 2018.

| (242) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(242)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

| (243) | Perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko tarkasteltavana olevan tuotteen tuettu tuonti Intiasta aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio tutki perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin Intiasta tulleen tarkasteltavana olevan tuotteen tuetun tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä tuetusta tuonnista johtuvana. |
| --- | --- |

(243)

Perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko tarkasteltavana olevan tuotteen tuettu tuonti Intiasta aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio tutki perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin Intiasta tulleen tarkasteltavana olevan tuotteen tuetun tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä tuetusta tuonnista johtuvana.

5.1   Tuetun tuonnin vaikutukset

Tuetun tuonnin vaikutukset

| (244) | Komissio tutki ensin, oliko tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(244)

Komissio tutki ensin, oliko tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä syy-yhteyttä.

| (245) | Intiasta tuleva pallografiittirautaputkien tuonti oli merkittävää koko tarkastelujakson ajan yli 10 prosentin markkinaosuudella, ja sen hinnat pysyivät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alhaisina voimassa olleista tasoitus- ja polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta. Intiasta tulevan tuonnin aiheuttaman merkittävän hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei voinut siirtää tuotantokustannuksiaan asiakkailleen, mikä johti siihen, että tuotannonalan toiminta oli koko tarkastelujakson ajan tappiollista. Sen vuoksi komissio päätteli, että tutkimuksen kohteena olevan tuonnin määrä ja hintataso aiheuttivat merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(245)

Intiasta tuleva pallografiittirautaputkien tuonti oli merkittävää koko tarkastelujakson ajan yli 10 prosentin markkinaosuudella, ja sen hinnat pysyivät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alhaisina voimassa olleista tasoitus- ja polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta. Intiasta tulevan tuonnin aiheuttaman merkittävän hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei voinut siirtää tuotantokustannuksiaan asiakkailleen, mikä johti siihen, että tuotannonalan toiminta oli koko tarkastelujakson ajan tappiollista. Sen vuoksi komissio päätteli, että tutkimuksen kohteena olevan tuonnin määrä ja hintataso aiheuttivat merkittävää vahinkoa.

| (246) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen heikkeneminen johtui muista tekijöistä kuin väitetystä tuetusta tuonnista. |
| --- | --- |

(246)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen heikkeneminen johtui muista tekijöistä kuin väitetystä tuetusta tuonnista.

| (247) | Komissio totesi, että osapuoli ei esittänyt mitään uusia seikkoja, jotka voisivat kumota sen päätelmän. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(247)

Komissio totesi, että osapuoli ei esittänyt mitään uusia seikkoja, jotka voisivat kumota sen päätelmän. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (248) | Tata Metaliks Limited väitti myös, että tuonnin kehityksen ja unionin tuotannonalan ilmoittamien tappioiden välillä ei ollut korrelaatiosuhdetta, joten tuonnin ja unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen välillä ei ollut syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(248)

Tata Metaliks Limited väitti myös, että tuonnin kehityksen ja unionin tuotannonalan ilmoittamien tappioiden välillä ei ollut korrelaatiosuhdetta, joten tuonnin ja unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen välillä ei ollut syy-yhteyttä.

| (249) | Kuten johdanto-osan 194 kappaleessa mainitaan, komissio totesi, että Intiasta tulevan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Komissio totesi lisäksi, että osapuoli ei esittänyt mitään näyttöä siitä, että muut tekijät olisivat vaikuttaneet unionin tuotannonalaan. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(249)

Kuten johdanto-osan 194 kappaleessa mainitaan, komissio totesi, että Intiasta tulevan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Komissio totesi lisäksi, että osapuoli ei esittänyt mitään näyttöä siitä, että muut tekijät olisivat vaikuttaneet unionin tuotannonalaan. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (250) | Lisäksi Tata Metaliks Limited väitti, ettei se pystynyt tutkimaan hintojen alittavuuden ja unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen välistä korrelaatiosuhdetta, koska komissio ei julkistanut hintojen alittavuutta koskevia laskelmia tarkastelujakson osalta. |
| --- | --- |

(250)

Lisäksi Tata Metaliks Limited väitti, ettei se pystynyt tutkimaan hintojen alittavuuden ja unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen välistä korrelaatiosuhdetta, koska komissio ei julkistanut hintojen alittavuutta koskevia laskelmia tarkastelujakson osalta.

| (251) | Komissio totesi, että osapuolelle toimitettiin hinnan alittavuuden toteamiseksi tarvittavat tiedot. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson osalta hinnan alittavuutta koskevat päätelmät esitetään edellä johdanto-osan 193 ja 194 kappaleessa. Intiasta tulevan tuonnin yksikköhinnat vuosina 2017, 2018 ja 2019 esitetään johdanto-osan 191 kappaleessa ja otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille johdanto-osan 222 kappaleessa. Osapuolella oli siis käytettävissään kaikki tiedot, joiden perusteella komissio päätteli, että hintojen alittavuutta esiintyi. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(251)

Komissio totesi, että osapuolelle toimitettiin hinnan alittavuuden toteamiseksi tarvittavat tiedot. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson osalta hinnan alittavuutta koskevat päätelmät esitetään edellä johdanto-osan 193 ja 194 kappaleessa. Intiasta tulevan tuonnin yksikköhinnat vuosina 2017, 2018 ja 2019 esitetään johdanto-osan 191 kappaleessa ja otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille johdanto-osan 222 kappaleessa. Osapuolella oli siis käytettävissään kaikki tiedot, joiden perusteella komissio päätteli, että hintojen alittavuutta esiintyi. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (252) | Osapuoli väitti myös, että tuonnin määrä väheni vuoden 2019 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Osapuoli päätteli sen perusteella, että tuontimääristä ei aiheutunut vaikutuksia. |
| --- | --- |

(252)

Osapuoli väitti myös, että tuonnin määrä väheni vuoden 2019 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Osapuoli päätteli sen perusteella, että tuontimääristä ei aiheutunut vaikutuksia.

| (253) | Komissio totesi, että Intiasta tuleva tuonti palautui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vuoden 2017 tasolle. Lisäksi Intiasta tulevan tuonnin merkittävimmän vaikutuksen todettiin liittyvän alhaisiin hintoihin, jotka aiheuttivat merkittävää painetta unionin markkinahintoihin. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(253)

Komissio totesi, että Intiasta tuleva tuonti palautui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vuoden 2017 tasolle. Lisäksi Intiasta tulevan tuonnin merkittävimmän vaikutuksen todettiin liittyvän alhaisiin hintoihin, jotka aiheuttivat merkittävää painetta unionin markkinahintoihin. Näin ollen tämä väite hylättiin.

5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

Muiden tekijöiden vaikutukset

| (254) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä vastasi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vain 2–4 prosentin markkinaosuutta. Kuten taulukosta 4 käy ilmi, kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 50 prosenttia korkeampi kuin Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta. |
| --- | --- |

(254)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä vastasi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vain 2–4 prosentin markkinaosuutta. Kuten taulukosta 4 käy ilmi, kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 50 prosenttia korkeampi kuin Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta.

| (255) | Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa esitetään, yksi osapuoli väitti, että yleisten kilpailukykyyn liittyvien ongelmien tapauksessa olisi todettava, että vahinko ei jatkunut tai toistunut. Osapuoli mainitsi useita tekijöitä, kuten pallografiittirautaputkien kulutuksen vähenemisen unionissa euroalueen finanssikriisin seurauksena tehtyjen julkisen talouden menoleikkausten myötä sekä vaikeudet löytää työvoimaa, määräävän aseman säilyttämisen ja Kiinasta tulevan halvemman tuonnin aiheuttaman paineen julkisten hankintojen tarjouskilpailumenettelyissä. Lisäksi osapuoli väitti, että muoviputket ovat unionin tuotannonalan tuotteiden ensisijainen kilpailija, koska ne ovat edullisempia ja siksi merkittävässä osassa julkisista tarjouskilpailuista päädytään niihin. |
| --- | --- |

(255)

Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa esitetään, yksi osapuoli väitti, että yleisten kilpailukykyyn liittyvien ongelmien tapauksessa olisi todettava, että vahinko ei jatkunut tai toistunut. Osapuoli mainitsi useita tekijöitä, kuten pallografiittirautaputkien kulutuksen vähenemisen unionissa euroalueen finanssikriisin seurauksena tehtyjen julkisen talouden menoleikkausten myötä sekä vaikeudet löytää työvoimaa, määräävän aseman säilyttämisen ja Kiinasta tulevan halvemman tuonnin aiheuttaman paineen julkisten hankintojen tarjouskilpailumenettelyissä. Lisäksi osapuoli väitti, että muoviputket ovat unionin tuotannonalan tuotteiden ensisijainen kilpailija, koska ne ovat edullisempia ja siksi merkittävässä osassa julkisista tarjouskilpailuista päädytään niihin.

| (256) | Toisin kuin osapuoli väittää, tarkastelujaksolla unionin kulutus ja unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoivat työllisyyden pysyessä vakaana. Ei myöskään ole näyttöä siitä, että muoviputkien markkinaosuus olisi tarkastelujaksolla kasvanut pallografiittirautaputkiin verrattuna. On myös huomattava, että muoviputket eivät kilpaile pallografiittirautaputkien kanssa, kun on kyse leveistä putkista. Näin ollen nämä tekijät eivät olleet havaitun vahingon taustalla. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat huomattavasti korkeammat ja määrät merkittävästi pienempiä kuin Intiasta tulevan tuonnin. Osapuoli ei myöskään selittänyt, miten mahdollinen määräävä asema olisi voinut aiheuttaa vahinkoa. Näin ollen nämä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(256)

Toisin kuin osapuoli väittää, tarkastelujaksolla unionin kulutus ja unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoivat työllisyyden pysyessä vakaana. Ei myöskään ole näyttöä siitä, että muoviputkien markkinaosuus olisi tarkastelujaksolla kasvanut pallografiittirautaputkiin verrattuna. On myös huomattava, että muoviputket eivät kilpaile pallografiittirautaputkien kanssa, kun on kyse leveistä putkista. Näin ollen nämä tekijät eivät olleet havaitun vahingon taustalla. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat huomattavasti korkeammat ja määrät merkittävästi pienempiä kuin Intiasta tulevan tuonnin. Osapuoli ei myöskään selittänyt, miten mahdollinen määräävä asema olisi voinut aiheuttaa vahinkoa. Näin ollen nämä väitteet hylättiin.

| (257) | Unionin tuotannonalan vientituloksesta kertovat vientimäärät kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Unionin tuotannonalan vientitulos | 2017 | 2018 | 2019 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimäärä (1 000 tonnia) | [119 –140 ] | [147 –172 ] | [102 –119 ] | [66 –77 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 122 | 85 | 55 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | [760 –890 ] | [750 –880 ] | [840 –980 ] | [890 –1 040 ] |
| Indeksi (2017 = 100) | 100 | 99 | 110 | 117 |
| Lähde: | Pyynnön esittäjät määrien osalta ja tarkastetut kyselylomakevastaukset arvojen osalta. |

(257)

Unionin tuotannonalan vientituloksesta kertovat vientimäärät kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Unionin tuotannonalan vientitulos

Unionin tuotannonalan vientitulos

2017

2018

2019

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Vientimäärä (1 000 tonnia)

[119 –140 ]

[147 –172 ]

[102 –119 ]

[66 –77 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

122

122

85

85

55

55

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

[760 –890 ]

[750 –880 ]

[840 –980 ]

[890 –1 040 ]

Indeksi (2017 = 100)

Indeksi (2017 = 100)

100

100

99

99

110

110

117

117

Lähde:

Lähde:

Pyynnön esittäjät määrien osalta ja tarkastetut kyselylomakevastaukset arvojen osalta.

| (258) | Määrät vähenivät tarkastelujakson aikana puoleen. Vaikka viennin hinnat nousivat 17 prosenttia, tämä ei riittänyt kattamaan tuotantokustannuksia koko tarkastelujakson ajan, kuten taulukosta 8 käy ilmi. Vienti ei siis heikentänyt Intiasta peräisin olevan tuetun viennin ja todetun vahingon välistä syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(258)

Määrät vähenivät tarkastelujakson aikana puoleen. Vaikka viennin hinnat nousivat 17 prosenttia, tämä ei riittänyt kattamaan tuotantokustannuksia koko tarkastelujakson ajan, kuten taulukosta 8 käy ilmi. Vienti ei siis heikentänyt Intiasta peräisin olevan tuetun viennin ja todetun vahingon välistä syy-yhteyttä.

| (259) | Tarkastelussa otettiin huomioon myös muita mahdollisia tekijöitä, kuten covid-19-kriisi, mutta yksikään niistä ei voinut heikentää syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. Komissio erotti tuetun tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(259)

Tarkastelussa otettiin huomioon myös muita mahdollisia tekijöitä, kuten covid-19-kriisi, mutta yksikään niistä ei voinut heikentää syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. Komissio erotti tuetun tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen.

| (260) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että covid-19-kriisi vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen vuoden 2020 ensimmäisellä puoliskolla. Osapuoli totesi, että kansanterveystoimenpiteiden takia alkuvaiheessa määrätyt sulkutoimet pysäyttivät useita rakennushankkeita. |
| --- | --- |

(260)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että covid-19-kriisi vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen vuoden 2020 ensimmäisellä puoliskolla. Osapuoli totesi, että kansanterveystoimenpiteiden takia alkuvaiheessa määrätyt sulkutoimet pysäyttivät useita rakennushankkeita.

| (261) | Kuten edellä kuvaillaan, covid-19-kriisistä johtuneet sulkutoimet eivät vaikuttaneet merkittävästi unionin pallografiittirautaputkien markkinoihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin kokonaiskulutus kyseisenä vuonna oli samalla tasolla kuin vuonna 2018. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(261)

Kuten edellä kuvaillaan, covid-19-kriisistä johtuneet sulkutoimet eivät vaikuttaneet merkittävästi unionin pallografiittirautaputkien markkinoihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin kokonaiskulutus kyseisenä vuonna oli samalla tasolla kuin vuonna 2018. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (262) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio päätteli, että Intiasta tuleva tuettu tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle ja että muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina eivät heikentäneet syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja merkittävän vahingon välillä. Vahinko näkyy selvästi erityisesti tuotannon, kapasiteetin käyttöasteen, unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän, markkinaosuuden, tuottavuuden, kannattavuuden ja investointien tuoton kehityksessä. |
| --- | --- |

(262)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio päätteli, että Intiasta tuleva tuettu tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle ja että muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina eivät heikentäneet syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja merkittävän vahingon välillä. Vahinko näkyy selvästi erityisesti tuotannon, kapasiteetin käyttöasteen, unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän, markkinaosuuden, tuottavuuden, kannattavuuden ja investointien tuoton kehityksessä.

6.   VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS, JOS TOIMENPITEET KUMOTTAISIIN

VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS, JOS TOIMENPITEET KUMOTTAISIIN

| (263) | Komissio päätteli johdanto-osan 242 kappaleessa, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi komissio tarkasteli perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko Intiasta tulevasta tuetusta tuonnista aiheutuneen vahingon jatkuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(263)

Komissio päätteli johdanto-osan 242 kappaleessa, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi komissio tarkasteli perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko Intiasta tulevasta tuetusta tuonnista aiheutuneen vahingon jatkuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (264) | Tässä yhteydessä komissio tarkasteli seuraavia tekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Intiassa, unionin hintojen ja Intian hintojen välinen suhde, unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä Intiasta tulevan mahdollisen tuonnin vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(264)

Tässä yhteydessä komissio tarkasteli seuraavia tekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Intiassa, unionin hintojen ja Intian hintojen välinen suhde, unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä Intiasta tulevan mahdollisen tuonnin vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

6.1   Tuotantokapasiteetti, käyttämätön kapasiteetti Intiassa ja unionin markkinoiden houkuttelevuus

Tuotantokapasiteetti, käyttämätön kapasiteetti Intiassa ja unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (265) | Kuten johdanto-osan 168–172 kappaleessa todetaan, Intian käyttämätön kapasiteetti oli noin 500 000 tonnia vuodessa, mikä on enemmän kuin tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionin markkinoilla ([388 000–454 000] tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). Lisäksi intialaiset tuottajat suunnittelivat investoivansa tuotantokapasiteetin lisäämiseen. Tämä tarkoittaa, että lähivuosina tarjonta ylittää kysynnän Intian markkinoilla. Tämä tulee entisestään kannustamaan intialaisia tuottajia keskittymään yhä enemmän vientimarkkinoihin. |
| --- | --- |

(265)

Kuten johdanto-osan 168–172 kappaleessa todetaan, Intian käyttämätön kapasiteetti oli noin 500 000 tonnia vuodessa, mikä on enemmän kuin tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionin markkinoilla ([388 000–454 000] tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). Lisäksi intialaiset tuottajat suunnittelivat investoivansa tuotantokapasiteetin lisäämiseen. Tämä tarkoittaa, että lähivuosina tarjonta ylittää kysynnän Intian markkinoilla. Tämä tulee entisestään kannustamaan intialaisia tuottajia keskittymään yhä enemmän vientimarkkinoihin.

| (266) | Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien käytettävissä olevaa ja tulevaa käyttämätöntä kapasiteettia voitaisiin käyttää tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamiseen unionin markkinoille vietäväksi. |
| --- | --- |

(266)

Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien käytettävissä olevaa ja tulevaa käyttämätöntä kapasiteettia voitaisiin käyttää tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamiseen unionin markkinoille vietäväksi.

| (267) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, ettei ollut näyttöä siitä, että Intian väitetty käyttämätön tuotantokapasiteetti käytettäisiin varmuudella pallografiittirautaputkien tuotantoon ja että tämä tuotanto ohjattaisiin Intian ylitarjonnan vuoksi vientiin. Komissio ei myöskään tutkinut muiden vientimarkkinoiden houkuttelevuutta eikä analysoinut lainkaan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisiä tietoja. Osapuoli väitti myös, että tuen ja vahingon jatkumisen todennäköisyyttä koskevien päätelmien on aina perustuttava myönteiseen näyttöön (35). Tämän perusteella osapuoli päätteli, että todennäköisyyttä koskeva päätelmä oli virheellinen. |
| --- | --- |

(267)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, ettei ollut näyttöä siitä, että Intian väitetty käyttämätön tuotantokapasiteetti käytettäisiin varmuudella pallografiittirautaputkien tuotantoon ja että tämä tuotanto ohjattaisiin Intian ylitarjonnan vuoksi vientiin. Komissio ei myöskään tutkinut muiden vientimarkkinoiden houkuttelevuutta eikä analysoinut lainkaan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisiä tietoja. Osapuoli väitti myös, että tuen ja vahingon jatkumisen todennäköisyyttä koskevien päätelmien on aina perustuttava myönteiseen näyttöön (35). Tämän perusteella osapuoli päätteli, että todennäköisyyttä koskeva päätelmä oli virheellinen.

35

| (268) | Komissio pani merkille, että osapuoli vahvisti Intian käyttämättömän kapasiteetin olemassaolon. Lisäksi komissio vahvisti kyseisen käyttämättömän kapasiteetin olemassaolon nimenomaan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, kuten johdanto-osan 168–172 kappaleessa selitetään. Komissio myös totesi, että pitkällä aikavälillä kysyntä Intian markkinoilla hiipuu, ja osapuoli itse totesi, että sillä oli suunnitelmissa laajentaa myyntiään unionin markkinoille, kuten edellä mainituissa johdanto-osan kappaleissa selitetään. Lisäksi – kuten jäljempänä 6.2 jaksossa kuvaillaan – unionin markkinoita pidetään intialaisten tuottajien kannalta houkuttelevina, minkä perusteella voidaan päätellä, että Intiassa käytettävissä olevaa käyttämätöntä kapasiteettia hyödynnettäisiin ainakin osittain viennin lisäämiseksi unionin markkinoille. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(268)

Komissio pani merkille, että osapuoli vahvisti Intian käyttämättömän kapasiteetin olemassaolon. Lisäksi komissio vahvisti kyseisen käyttämättömän kapasiteetin olemassaolon nimenomaan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, kuten johdanto-osan 168–172 kappaleessa selitetään. Komissio myös totesi, että pitkällä aikavälillä kysyntä Intian markkinoilla hiipuu, ja osapuoli itse totesi, että sillä oli suunnitelmissa laajentaa myyntiään unionin markkinoille, kuten edellä mainituissa johdanto-osan kappaleissa selitetään. Lisäksi – kuten jäljempänä 6.2 jaksossa kuvaillaan – unionin markkinoita pidetään intialaisten tuottajien kannalta houkuttelevina, minkä perusteella voidaan päätellä, että Intiassa käytettävissä olevaa käyttämätöntä kapasiteettia hyödynnettäisiin ainakin osittain viennin lisäämiseksi unionin markkinoille. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (269) | Mainitussa oikeuskäytännössä vaaditun myönteisen näytön osalta komissio katsoi, että se täytti kaikki tämänhetkisen oikeuskäytännön vaatimukset ja että sen arvio ja päätelmä tuen ja vahingon jatkumisen todennäköisyydestä perustui tutkimuksen aikana kerättyyn myönteiseen näyttöön. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(269)

Mainitussa oikeuskäytännössä vaaditun myönteisen näytön osalta komissio katsoi, että se täytti kaikki tämänhetkisen oikeuskäytännön vaatimukset ja että sen arvio ja päätelmä tuen ja vahingon jatkumisen todennäköisyydestä perustui tutkimuksen aikana kerättyyn myönteiseen näyttöön. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (270) | Edellä esitetyn perusteella komissio totesi, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi hyvin suurella todennäköisyydellä siihen, että Intiasta tuleva tuettu tuonti unionin tuotannonalan hinnat alittavilla hinnoilla lisääntyisi merkittävästi ja lisäisi näin ollen edelleen unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan elinkelpoisuus olisi vakavassa vaarassa. |
| --- | --- |

(270)

Edellä esitetyn perusteella komissio totesi, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi hyvin suurella todennäköisyydellä siihen, että Intiasta tuleva tuettu tuonti unionin tuotannonalan hinnat alittavilla hinnoilla lisääntyisi merkittävästi ja lisäisi näin ollen edelleen unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan elinkelpoisuus olisi vakavassa vaarassa.

6.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (271) | Unionin markkinat ovat kokonsa ja hintojensa puolesta houkuttelevat. Kuten johdanto-osan 176 kappaleessa mainitaan, unionin markkinat ovat ylivoimaisesti tärkeimmät vientimarkkinat intialaisille pallografiittirautaputkien tuottajille, ja niiden osuus näiden tuottajien kokonaisviennistä on 40 prosenttia. Unioniin suuntautuvan viennin volyymi on 25-kertainen verrattuna Intian toiseksi suurimpiin vientimarkkinoihin eli Qatariin, jonka osuus Intian pallografiittirautaputkien viennistä on 2 prosenttia. Lisäksi Intiasta tulevan tuonnin hinnat olivat unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman korkeammat kuin muiden maiden markkinoilla. |
| --- | --- |

(271)

Unionin markkinat ovat kokonsa ja hintojensa puolesta houkuttelevat. Kuten johdanto-osan 176 kappaleessa mainitaan, unionin markkinat ovat ylivoimaisesti tärkeimmät vientimarkkinat intialaisille pallografiittirautaputkien tuottajille, ja niiden osuus näiden tuottajien kokonaisviennistä on 40 prosenttia. Unioniin suuntautuvan viennin volyymi on 25-kertainen verrattuna Intian toiseksi suurimpiin vientimarkkinoihin eli Qatariin, jonka osuus Intian pallografiittirautaputkien viennistä on 2 prosenttia. Lisäksi Intiasta tulevan tuonnin hinnat olivat unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman korkeammat kuin muiden maiden markkinoilla.

| (272) | Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat myivät unioniin tarkastelujaksolla huomattavan määrän pallografiittirautaputkia ja niiden markkinaosuus oli myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen merkittävä ([10–14] prosenttia). Myyntihinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla tasoitustullista huolimatta. |
| --- | --- |

(272)

Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat myivät unioniin tarkastelujaksolla huomattavan määrän pallografiittirautaputkia ja niiden markkinaosuus oli myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen merkittävä ([10–14] prosenttia). Myyntihinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla tasoitustullista huolimatta.

| (273) | Unionin markkinoita onkin siis pidettävä intialaisten tuottajien kannalta houkuttelevina, ja voidaan päätellä, että Intiassa käytettävissä olevaa käyttämätöntä kapasiteettia hyödynnettäisiin ainakin osittain viennin lisäämiseen unionin markkinoille. Tässä yhteydessä on muistettava, että Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla eli ennen tasoitustullien käyttöönottoa suuri, [17–19] prosenttia. |
| --- | --- |

(273)

Unionin markkinoita onkin siis pidettävä intialaisten tuottajien kannalta houkuttelevina, ja voidaan päätellä, että Intiassa käytettävissä olevaa käyttämätöntä kapasiteettia hyödynnettäisiin ainakin osittain viennin lisäämiseen unionin markkinoille. Tässä yhteydessä on muistettava, että Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla eli ennen tasoitustullien käyttöönottoa suuri, [17–19] prosenttia.

6.3   Vahingon jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

Vahingon jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (274) | Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon unionin tuotannonalan aiempi ja nykyinen haavoittuva tilanne todetaan, että ilman toimenpiteitä Intiasta tuleva tarkasteltavana olevan tuotteen tuettu tuonti vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla todennäköisesti lisääntyisi huomattavasti, minkä seurauksena unionin tuottajille aiheutuisi vieläkin suurempia tappioita. Sen vuoksi komissio päätteli, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, Intiasta tuleva tuettu tuonti vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla lisääntyisi todennäköisesti huomattavasti ja merkittävä vahinko todennäköisesti jatkuisi. |
| --- | --- |

(274)

Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon unionin tuotannonalan aiempi ja nykyinen haavoittuva tilanne todetaan, että ilman toimenpiteitä Intiasta tuleva tarkasteltavana olevan tuotteen tuettu tuonti vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla todennäköisesti lisääntyisi huomattavasti, minkä seurauksena unionin tuottajille aiheutuisi vieläkin suurempia tappioita. Sen vuoksi komissio päätteli, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, Intiasta tuleva tuettu tuonti vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla lisääntyisi todennäköisesti huomattavasti ja merkittävä vahinko todennäköisesti jatkuisi.

7.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (275) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti, olisiko voimassa olevien, tukien vastaisten toimenpiteiden jatkaminen kokonaisuutena tarkasteltuna unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli muun muassa unionin tuotannonalan, tuojien, käyttäjien ja julkisen politiikan edut tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, sellaisina kuin ne sisältyvät ekologisesta suunnittelusta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/125/EY (36), jäljempänä ’ekosuunnitteludirektiivi’, ja sen tuotekohtaisiin asetuksiin. Perusasetuksen 31 artiklan 1 kohdan kolmannen virkkeen mukaisesti erityistä huomiota kiinnitettiin tarpeeseen suojella tuotannonalaa vahingollisen tuetun tuonnin negatiivisilta vaikutuksilta. |
| --- | --- |

(275)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti, olisiko voimassa olevien, tukien vastaisten toimenpiteiden jatkaminen kokonaisuutena tarkasteltuna unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli muun muassa unionin tuotannonalan, tuojien, käyttäjien ja julkisen politiikan edut tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, sellaisina kuin ne sisältyvät ekologisesta suunnittelusta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/125/EY (36), jäljempänä ’ekosuunnitteludirektiivi’, ja sen tuotekohtaisiin asetuksiin. Perusasetuksen 31 artiklan 1 kohdan kolmannen virkkeen mukaisesti erityistä huomiota kiinnitettiin tarpeeseen suojella tuotannonalaa vahingollisen tuetun tuonnin negatiivisilta vaikutuksilta.

36

| (276) | Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 31 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(276)

Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 31 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

7.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (277) | Unionin tuotannonalaan kuuluvat toimijat ovat sijoittautuneina kolmeen jäsenvaltioon (Ranska, Saksa ja Espanja), ja tuotannonala työllistää tarkasteltavana olevan tuotteen osalta suoraan yli 2 200 työntekijää. |
| --- | --- |

(277)

Unionin tuotannonalaan kuuluvat toimijat ovat sijoittautuneina kolmeen jäsenvaltioon (Ranska, Saksa ja Espanja), ja tuotannonala työllistää tarkasteltavana olevan tuotteen osalta suoraan yli 2 200 työntekijää.

| (278) | Voimassa olevat tukien vastaiset toimenpiteet eivät estäneet Intiasta tulevaa tuettua tuontia tulemasta unionin markkinoille, ja unionin tuotannonalalle aiheutui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(278)

Voimassa olevat tukien vastaiset toimenpiteet eivät estäneet Intiasta tulevaa tuettua tuontia tulemasta unionin markkinoille, ja unionin tuotannonalalle aiheutui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävää vahinkoa.

| (279) | Edellä esitetyn perusteella komissio totesi, että kyseisestä maasta tulevan tuonnin aiheuttaman vahingon jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy. Intiasta tulevan tuetun tuonnin merkittävä määrä aiheuttaisi lisävahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(279)

Edellä esitetyn perusteella komissio totesi, että kyseisestä maasta tulevan tuonnin aiheuttaman vahingon jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy. Intiasta tulevan tuetun tuonnin merkittävä määrä aiheuttaisi lisävahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (280) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että unionin tuotannonalaa on suojeltu yli kuuden vuoden ajan huolimatta sen 85 prosentin markkinaosuudesta. Siksi olisi epätodennäköistä, että voimassa olevien toimenpiteiden kumoaminen vaikuttaisi unionin tuotannonalaan. Jos näin tapahtuisi, se voisi pyytää komissiota aloittamaan uuden tutkimuksen. |
| --- | --- |

(280)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että unionin tuotannonalaa on suojeltu yli kuuden vuoden ajan huolimatta sen 85 prosentin markkinaosuudesta. Siksi olisi epätodennäköistä, että voimassa olevien toimenpiteiden kumoaminen vaikuttaisi unionin tuotannonalaan. Jos näin tapahtuisi, se voisi pyytää komissiota aloittamaan uuden tutkimuksen.

| (281) | Analysoituaan kaikkia asiaan liittyviä vahinkoindikaattoreita, kuten unionin tuotannonalan markkinaosuuden kehitystä, komissio totesi, että toisin kuin asianomainen osapuoli väittää, Intiasta tuleva tuettu tuonti aiheuttaa edelleen merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio päätteli, että vahinko todennäköisesti jatkuisi ja pahenisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(281)

Analysoituaan kaikkia asiaan liittyviä vahinkoindikaattoreita, kuten unionin tuotannonalan markkinaosuuden kehitystä, komissio totesi, että toisin kuin asianomainen osapuoli väittää, Intiasta tuleva tuettu tuonti aiheuttaa edelleen merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio päätteli, että vahinko todennäköisesti jatkuisi ja pahenisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (282) | Tämän perusteella komissio päätteli, että Intiaa koskevien tukien vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen on unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(282)

Tämän perusteella komissio päätteli, että Intiaa koskevien tukien vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen on unionin edun mukaista.

7.2   Etuyhteydettömien tuojien, kauppiaiden ja käyttäjien etu

Etuyhteydettömien tuojien, kauppiaiden ja käyttäjien etu

| (283) | Komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin etuyhteydettömiin tuojiin, kauppiaisiin ja käyttäjiin. Yksikään niistä ei vastannut komission kyselyyn. |
| --- | --- |

(283)

Komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin etuyhteydettömiin tuojiin, kauppiaisiin ja käyttäjiin. Yksikään niistä ei vastannut komission kyselyyn.

| (284) | Komissiolle ei toimitettu mitään huomautuksia, jotka olisivat viitanneet siihen, että toimenpiteiden pitämisellä voimassa olisi tuojiin ja käyttäjiin sellaista merkittävää kielteistä vaikutusta, joka olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan. |
| --- | --- |

(284)

Komissiolle ei toimitettu mitään huomautuksia, jotka olisivat viitanneet siihen, että toimenpiteiden pitämisellä voimassa olisi tuojiin ja käyttäjiin sellaista merkittävää kielteistä vaikutusta, joka olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.

7.3   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (285) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta tarkastelun kohteena olevan tuotteen Intiasta peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden voimassaoloa. |
| --- | --- |

(285)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta tarkastelun kohteena olevan tuotteen Intiasta peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden voimassaoloa.

8.   TUKIEN VASTAISET TOIMENPITEET

TUKIEN VASTAISET TOIMENPITEET

| (286) | Tuen ja vahingon jatkumista ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella Intiasta tulevaa pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuontia koskevat tukien vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. |
| --- | --- |

(286)

Tuen ja vahingon jatkumista ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella Intiasta tulevaa pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuontia koskevat tukien vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

| (287) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että toimenpiteiden jatkamisen olisi oltava poikkeus eikä vakiintunut käytäntö. Se viittasi erityisesti perusasetuksen 18 artiklan 1 kohtaan ja tukisopimuksen 21.3 artiklaan, joiden mukaan toimenpide on pidettävä voimassa vain niin kauan kuin se on tarpeen ja sen voimassaolo päättyy viisi vuotta sen käyttöön ottamisen jälkeen. Yritys väitti, että koska tulleja jatkettiin tämän tarkastelun ajaksi, siinä vaiheessa, kun tämä tarkastelu todennäköisesti saadaan päätökseen, tullit ovat olleet voimassa jo yli seitsemän vuotta. Tästä syystä se pyysi komissiota lopettamaan tutkimuksen. |
| --- | --- |

(287)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että toimenpiteiden jatkamisen olisi oltava poikkeus eikä vakiintunut käytäntö. Se viittasi erityisesti perusasetuksen 18 artiklan 1 kohtaan ja tukisopimuksen 21.3 artiklaan, joiden mukaan toimenpide on pidettävä voimassa vain niin kauan kuin se on tarpeen ja sen voimassaolo päättyy viisi vuotta sen käyttöön ottamisen jälkeen. Yritys väitti, että koska tulleja jatkettiin tämän tarkastelun ajaksi, siinä vaiheessa, kun tämä tarkastelu todennäköisesti saadaan päätökseen, tullit ovat olleet voimassa jo yli seitsemän vuotta. Tästä syystä se pyysi komissiota lopettamaan tutkimuksen.

| (288) | Komissio muistutti, että perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti päätös toimenpiteiden jatkamisesta tehtiin kaikkien niiden tosiseikkojen perusteellisen arvioinnin pohjalta, joita toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana tuli esiin. Toimenpiteitä ei siis jatkettu automaattisesti eikä se ollut vakiintuneena käytäntönä. Näin ollen se hylkäsi väitteen, jonka mukaan toimenpiteet olisi lopetettava. |
| --- | --- |

(288)

Komissio muistutti, että perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti päätös toimenpiteiden jatkamisesta tehtiin kaikkien niiden tosiseikkojen perusteellisen arvioinnin pohjalta, joita toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana tuli esiin. Toimenpiteitä ei siis jatkettu automaattisesti eikä se ollut vakiintuneena käytäntönä. Näin ollen se hylkäsi väitteen, jonka mukaan toimenpiteet olisi lopetettava.

| (289) | Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten tasoitustullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä tasoitustullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontitavaroista, joiden mukana ei ole tällaista kauppalaskua, olisi kannettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettava tasoitustulli. |
| --- | --- |

(289)

Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten tasoitustullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä tasoitustullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontitavaroista, joiden mukana ei ole tällaista kauppalaskua, olisi kannettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettava tasoitustulli.

| (290) | Tämän laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa yksilöllisiä tasoitustulleja tuontiin, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten olisi tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esim. lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alhaisemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(290)

Tämän laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa yksilöllisiä tasoitustulleja tuontiin, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten olisi tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esim. lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alhaisemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti.

| (291) | Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tarkastella muun muassa tarvetta poistaa yksilölliset tullit ja ottaa käyttöön maan laajuinen tulli. |
| --- | --- |

(291)

Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tarkastella muun muassa tarvetta poistaa yksilölliset tullit ja ottaa käyttöön maan laajuinen tulli.

| (292) | Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä tasoitustulleja sovelletaan yksinomaan Intiasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä tasoitustulleja. |
| --- | --- |

(292)

Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä tasoitustulleja sovelletaan yksinomaan Intiasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä tasoitustulleja.

| (293) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited pyysi komissiota asettamaan sille yksilöllisen tasoitusmarginaalin. Muussa tapauksessa komission olisi yrityksen mielestä ainakin harkittava muille, alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimineille tarkasteltavana olevan tuotteen intialaisille tuottajille asetettujen yksilöllisten tasoitustullien laajentamista koskemaan myös sitä, koska se toimi komission kanssa yhteistyössä tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. |
| --- | --- |

(293)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited pyysi komissiota asettamaan sille yksilöllisen tasoitusmarginaalin. Muussa tapauksessa komission olisi yrityksen mielestä ainakin harkittava muille, alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimineille tarkasteltavana olevan tuotteen intialaisille tuottajille asetettujen yksilöllisten tasoitustullien laajentamista koskemaan myös sitä, koska se toimi komission kanssa yhteistyössä tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa.

| (294) | Komissio muistutti, että perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tavoitteena on ainoastaan määrittää, ovatko voimassa olevat toimenpiteet edelleen tarpeen, eikä tässä yhteydessä ole mahdollista vahvistaa yksilöllisiä tulleja yrityksille, jotka eivät toimineet yhteistyössä alkuperäisessä tutkimuksessa. Tällaisia vaatimuksia voidaan käsitellä ainoastaan perusasetuksen 19 artiklan 3 tai 4 kohdan mukaista tarkastelua koskevissa tutkimuksissa. Tämän vuoksi pyyntö hylättiin. |
| --- | --- |

(294)

Komissio muistutti, että perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tavoitteena on ainoastaan määrittää, ovatko voimassa olevat toimenpiteet edelleen tarpeen, eikä tässä yhteydessä ole mahdollista vahvistaa yksilöllisiä tulleja yrityksille, jotka eivät toimineet yhteistyössä alkuperäisessä tutkimuksessa. Tällaisia vaatimuksia voidaan käsitellä ainoastaan perusasetuksen 19 artiklan 3 tai 4 kohdan mukaista tarkastelua koskevissa tutkimuksissa. Tämän vuoksi pyyntö hylättiin.

| (295) | Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten tasoitustullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (37). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(295)

Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten tasoitustullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (37). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

37

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (296) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (38) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko. |
| --- | --- |

(296)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (38) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

38

Euroopan unionin virallisen lehden

| (297) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(297)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen tukien vastainen tulli tuotaessa Intiasta peräisin olevia pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettuja putkia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 (TARIC-koodi 7303001010) ja ex 7303 00 90 (TARIC-koodi 7303009010), lukuun ottamatta pallografiittirautaputkia, joissa ei ole sisä- ja ulkopinnoitetta, jäljempänä ’pinnoittamattomat putket’.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat lopulliset tasoitustullit ovat seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraavat:

| Yritys | Tasoitustulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Limited | 6,0  % | C054 |
| Electrosteel Castings Ltd | 9,0  % | C055 |
| Kaikki muut yritykset | 9,0  % | C999 |

Yritys

Tasoitustulli

Taric-lisäkoodi

Jindal Saw Limited

6,0  %

C054

Electrosteel Castings Ltd

9,0  %

C055

Kaikki muut yritykset

9,0  %

C999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen tasoitustullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäviksi myydyt pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistetut putket (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite) (Taric-lisäkoodi) Intiassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/387, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa (EUVL L 73, 18.3.2016, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/388, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa (EUVL L 73, 18.3.2016, s. 53).

3

(4)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 10.4.2019, Jindal Saw Ltd ja Jindal Saw Italia SpA v. Euroopan komissio, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234 ja T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/526, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2020, lopullisen tasoitustullin ottamisesta uudelleen käyttöön Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa Jindal Saw Limitedin osalta unionin yleisen tuomioistuimen asiassa T-300/16 antaman tuomion perusteella (EUVL L 118, 16.4.2020, s. 1).

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/527, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2020, lopullisen polkumyyntitullin ottamisesta uudelleen käyttöön Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa Jindal Saw Limitedin osalta unionin yleisen tuomioistuimen asiassa T-301/16 antaman tuomion perusteella (EUVL L 118, 16.4.2020, s. 14).

6

(7)  Ilmoitus tiettyjen tukien vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 210, 24.6.2020, s. 28).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1036, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21).

8

(9)  Ilmoitus Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta valmistettujen putkien tuontiin sovellettavien tukien vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 90, 17.3.2021, s. 8).

9

(10)  Ilmoitus Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta valmistettujen putkien tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 90, 17.3.2021, s. 19).

10

(11)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down

11

(12)  Ilmoitus covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin (EUVL C 86, 16.3.2020, s. 6).

12

(13)  
  EUVL C 210, 24.6.2020, s. 28.

13

(14)  Lopullisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen polyvinyylialkoholien tuonnissa 25 päivänä syyskuuta 2020 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1336 johdanto-osan 442 ja 460–471 kappale (EUVL L 315, 29.9.2020, s. 1).

14

(15)  
  1.10.2013–30.9.2014.

15

(16)  Alkuperäisessä tutkimuksessa luvut esitettiin tietojen luottamuksellisuuden vuoksi vaihteluväleinä tai indekseinä.

16

(17)  Viennin osuus tarkasteltavana olevasta tuotteesta saadusta liikevaihdosta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alle 0,1 prosenttia.

17

(18)  Lopullisten tasoitustullien käyttöönotosta Intiasta ja Indonesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta ja Indonesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2012 muuttamisesta 15 päivänä maaliskuuta 2022 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/433, johdanto-osan 190–205 kappale (EUVL L 88, 16.3.2022, s. 24).

18

(19)  RoDtep-järjestelmän suuntaviivat: https://fieo.org/uploads/files/file/Notification%20No_%2019%20English.pdf ja https://commerce.gov.in/press-releases/centre-notifies-rodtep-scheme-guidelines-and-rates/

19

(20)  https://www.livemint.com/industry/govt-should-include-iron-and-steel-in-rodtep-to-make-exports-competitive-eepc-11640938763351.html

20

(21)  Alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 131–278 kappale.

21

(22)  Intian rautateiden (Indian Railways) verkkosivusto (https://indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_tran/downloads/2021/Policy-Iron-Ore-Traffic-220121.pdf).

22

(23)  Ks. tarkastelupyynnön liitteessä 9 oleva National Steel Policy 2017.

23

(24)  Ks. tarkastelupyynnön liitteessä 9 oleva National Steel Policy 2017, s. 24.

24

(25)  Ks. tarkastelupyynnön liitteessä 9 oleva National Steel Policy 2017, s. 20.

25

(26)  Ks. tarkastelupyynnön liitteessä 9 oleva National Steel Policy 2017, s. 22.

26

(27)  Ks. tarkastelupyynnön liitteessä 9 oleva National Steel Policy 2017, s. 29.

27

(28)  Ks. tarkastelupyynnön liitteessä 9 oleva Foreign Trade Policy 2015–2020, s. 43–44.

28

(29)  Ks. tarkastelupyynnön liitteessä 9 oleva 2019 National Mineral Policy, s. 9.

29

(30)  Tarkasteltavana olevan tuotteen suurimmat intialaiset tuottajat, kuten Vedanta, ovat julkistaneet aikovansa investoida kapasiteetin lisäämiseen.

30

(31)  Asiaa koskeva yleiskirje on julkaistu Intian rautateiden (Indian Railways) verkkosivustolla (https://indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2016/RC_16_16.pdf).

31

https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text=Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1%20FY%202022%2D23

(32)  Tarkastelupyynnön liite 17.

32

(33)  Tarkastelupyynnön liite 17.

33

(34)  Tarkastelupyynnön kohta 5.1.6.

34

(35)  Yhdysvallat – menettely ”Sunset reviews of Anti-dumping Measures on Oil Country Tubular Goods From Argentina” (WT/DS/268/AB/R).

35

(36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/125/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista (EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10). Ekosuunnitteludirektiivi pannaan täytäntöön tuotekohtaisilla asetuksilla, joita sovelletaan sellaisenaan kaikissa unionin jäsenvaltioissa. Ekosuunnitteluasetus kattaa uudet ekosuunnitteluvaatimukset pienten, keskikokoisten ja suurten muuntajien osalta. Ekosuunnitteluasetuksen ensimmäinen vaihe tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2015 ja toinen vaihe 1 päivänä heinäkuuta 2021. Toisen vaiheen vaatimukset ovat tiukemmat kuin ensimmäisen vaiheen. Vaikka kaikkia vaikutuksia ei voidakaan vielä arvioida, koska toisen vaiheen voimaantulosta on kulunut niin vähän aikaa, yleisesti uskotaan, että nämä toisen vaiheen vaatimukset edellyttävät GOES-tuotteiden korkeimpia laatuluokkia, jotta muuntajia voidaan suunnitella ja valmistaa kustannustehokkaasti ja asetettujen tilarajoitusten mukaisesti.

36

(37)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

37

(38)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

38

---

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 161/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 161/67

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/928,

annettu 15 päivänä kesäkuuta 2022,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteiden V ja XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Kanadaa, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Yhdysvaltoja koskevista kohdista niiden kolmansien maiden luetteloissa, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (”eläinterveyssäännöstö”) 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (1) ja erityisesti sen 230 artiklan 1 kohdan sekä 232 artiklan 1 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) 2016/429 edellytetään, että unioniin tulevien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten on tultava kolmannesta maasta tai alueelta tai tällaisen kolmannen maan tai alueen vyöhykkeeltä tai lokerosta, joka on kyseisen asetuksen 230 artiklan 1 kohdan mukaisesti merkitty luetteloon. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) 2016/429 edellytetään, että unioniin tulevien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten on tultava kolmannesta maasta tai alueelta tai tällaisen kolmannen maan tai alueen vyöhykkeeltä tai lokerosta, joka on kyseisen asetuksen 230 artiklan 1 kohdan mukaisesti merkitty luetteloon.

| (2) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/692 (2) täsmennetään eläinterveysvaatimukset, joiden mukaisia tiettyihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden kolmansista maista tai alueilta tai niiden vyöhykkeiltä tai vesiviljelyeläinten ollessa kyseessä niiden lokeroista tulevien lähetysten on oltava unioniin saapumista varten. |
| --- | --- |

(2)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/692 (2) täsmennetään eläinterveysvaatimukset, joiden mukaisia tiettyihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden kolmansista maista tai alueilta tai niiden vyöhykkeiltä tai vesiviljelyeläinten ollessa kyseessä niiden lokeroista tulevien lähetysten on oltava unioniin saapumista varten.

| (3) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/404 (3) vahvistetaan luettelot kolmansista maista tai alueista tai niiden vyöhykkeistä tai lokeroista, joista niihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten ja niiden sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden, jotka kuuluvat delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 soveltamisalaan, saapuminen unioniin on sallittua. |
| --- | --- |

(3)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/404 (3) vahvistetaan luettelot kolmansista maista tai alueista tai niiden vyöhykkeistä tai lokeroista, joista niihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten ja niiden sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden, jotka kuuluvat delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 soveltamisalaan, saapuminen unioniin on sallittua.

| (4) | Tarkemmin sanoen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteissä V ja XIV vahvistetaan luettelot kolmansista maista tai alueista tai niiden vyöhykkeistä, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua. |
| --- | --- |

(4)

Tarkemmin sanoen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteissä V ja XIV vahvistetaan luettelot kolmansista maista tai alueista tai niiden vyöhykkeistä, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua.

| (5) | Kanada ilmoitti komissiolle kahdesta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta siipikarjassa: yksi taudinpurkaus havaittiin Brittiläisen Columbian provinssissa Kanadassa ja toinen Ontarion provinssissa Kanadassa, ja ne vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 18 päivänä toukokuuta 2022. |
| --- | --- |

(5)

Kanada ilmoitti komissiolle kahdesta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta siipikarjassa: yksi taudinpurkaus havaittiin Brittiläisen Columbian provinssissa Kanadassa ja toinen Ontarion provinssissa Kanadassa, ja ne vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 18 päivänä toukokuuta 2022.

| (6) | Kanada ilmoitti komissiolle myös yhdestä muusta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta siipikarjassa Brittiläisen Columbian provinssissa Kanadassa, ja se vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 22 päivänä toukokuuta 2022. |
| --- | --- |

(6)

Kanada ilmoitti komissiolle myös yhdestä muusta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta siipikarjassa Brittiläisen Columbian provinssissa Kanadassa, ja se vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 22 päivänä toukokuuta 2022.

| (7) | Kanada ilmoitti komissiolle lisäksi yhdestä muusta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta siipikarjassa Saskatchewanin provinssissa Kanadassa, ja se vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 26 päivänä toukokuuta 2022. |
| --- | --- |

(7)

Kanada ilmoitti komissiolle lisäksi yhdestä muusta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta siipikarjassa Saskatchewanin provinssissa Kanadassa, ja se vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 26 päivänä toukokuuta 2022.

| (8) | Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle yhdestä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta Ludlowin lähellä Ludlowissa, Shropshiressa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja se vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 1 päivänä kesäkuuta 2022. |
| --- | --- |

(8)

Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle yhdestä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta Ludlowin lähellä Ludlowissa, Shropshiressa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja se vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 1 päivänä kesäkuuta 2022.

| (9) | Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle myös yhdestä muusta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta Ludlowin lähellä Ludlowissa, Shropshiressa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja se vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 7 päivänä kesäkuuta 2022. |
| --- | --- |

(9)

Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle myös yhdestä muusta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta Ludlowin lähellä Ludlowissa, Shropshiressa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja se vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 7 päivänä kesäkuuta 2022.

| (10) | Yhdysvallat ilmoitti komissiolle yhdestä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta siipikarjassa Pennsylvanian osavaltiossa Yhdysvalloissa, ja se vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 2 päivänä kesäkuuta 2022. |
| --- | --- |

(10)

Yhdysvallat ilmoitti komissiolle yhdestä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta siipikarjassa Pennsylvanian osavaltiossa Yhdysvalloissa, ja se vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 2 päivänä kesäkuuta 2022.

| (11) | Näiden korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkausten jälkeen Kanadan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen eläinlääkintäviranomaiset muodostivat tartunnan saaneiden pitopaikkojen ympärille 10 kilometrin valvontavyöhykkeen ja toteuttivat hävittämistoimenpiteitä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymisen rajoittamiseksi ja kyseisen taudin leviämisen estämiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Näiden korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkausten jälkeen Kanadan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen eläinlääkintäviranomaiset muodostivat tartunnan saaneiden pitopaikkojen ympärille 10 kilometrin valvontavyöhykkeen ja toteuttivat hävittämistoimenpiteitä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymisen rajoittamiseksi ja kyseisen taudin leviämisen estämiseksi.

| (12) | Kanada, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat ovat toimittaneet komissiolle tietoja epidemiologisesta tilanteesta alueillaan ja toteuttamistaan toimenpiteistä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan leviämisen estämiseksi. Komissio on arvioinut nämä tiedot. Arvioinnin perusteella ja unionin eläinterveystilanteen suojelemiseksi siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan saapumisen unioniin Kanadan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen eläinlääkintäviranomaisten muodostamilta alueilta, joihin sovelletaan rajoituksia korkeapatogeenisen lintuinfluenssan äskettäisten taudinpurkausten vuoksi, ei pitäisi enää olla sallittua. |
| --- | --- |

(12)

Kanada, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat ovat toimittaneet komissiolle tietoja epidemiologisesta tilanteesta alueillaan ja toteuttamistaan toimenpiteistä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan leviämisen estämiseksi. Komissio on arvioinut nämä tiedot. Arvioinnin perusteella ja unionin eläinterveystilanteen suojelemiseksi siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan saapumisen unioniin Kanadan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen eläinlääkintäviranomaisten muodostamilta alueilta, joihin sovelletaan rajoituksia korkeapatogeenisen lintuinfluenssan äskettäisten taudinpurkausten vuoksi, ei pitäisi enää olla sallittua.

| (13) | Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut päivitetyt tiedot alueensa epidemiologisesta tilanteesta, joka liittyy viiteen siipikarjan pitopaikoissa havaittuun korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaukseen: kaksi taudinpurkausta lähellä North Somercotesia East Lindseyssä, Lincolnshiressä Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, vahvistettu 28 päivänä joulukuuta 2021 ja 5 päivänä tammikuuta 2022, kaksi taudinpurkausta lähellä Louthia East Lindseyssä, Lincolnshiressä Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, vahvistettu 31 päivänä joulukuuta 2021 ja 10 päivänä tammikuuta 2022, sekä yksi taudinpurkaus lähellä Lazonbya Edenissä, Cumbriassa Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, vahvistettu 4 päivänä tammikuuta 2022. Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut tiedot myös toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut kyseisen taudin leviämisen estämiseksi. Näiden korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkausten johdosta Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut hävittämistoimenpiteitä taudin leviämisen torjumiseksi ja rajoittamiseksi. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on saanut päätökseen tarvittavat puhdistus- ja desinfiointitoimenpiteet sen jälkeen, kun hävittämistoimenpiteet oli toteutettu sen alueella sijaitsevissa siipikarjan pitopaikoissa, joissa tartuntaa esiintyi. |
| --- | --- |

(13)

Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut päivitetyt tiedot alueensa epidemiologisesta tilanteesta, joka liittyy viiteen siipikarjan pitopaikoissa havaittuun korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaukseen: kaksi taudinpurkausta lähellä North Somercotesia East Lindseyssä, Lincolnshiressä Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, vahvistettu 28 päivänä joulukuuta 2021 ja 5 päivänä tammikuuta 2022, kaksi taudinpurkausta lähellä Louthia East Lindseyssä, Lincolnshiressä Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, vahvistettu 31 päivänä joulukuuta 2021 ja 10 päivänä tammikuuta 2022, sekä yksi taudinpurkaus lähellä Lazonbya Edenissä, Cumbriassa Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, vahvistettu 4 päivänä tammikuuta 2022. Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut tiedot myös toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut kyseisen taudin leviämisen estämiseksi. Näiden korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkausten johdosta Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut hävittämistoimenpiteitä taudin leviämisen torjumiseksi ja rajoittamiseksi. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on saanut päätökseen tarvittavat puhdistus- ja desinfiointitoimenpiteet sen jälkeen, kun hävittämistoimenpiteet oli toteutettu sen alueella sijaitsevissa siipikarjan pitopaikoissa, joissa tartuntaa esiintyi.

| (14) | Komissio on arvioinut Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat tiedot ja todennut, että korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaukset siipikarjan pitopaikoissa lähellä North Somercotesia East Lindseyssä, Lincolnshiressä Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, lähellä Louthia East Lindseyssä, Lincolnshiressä Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja lähellä Lazonbya Edenissä, Cumbriassa Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa on selvitetty eikä siipikarjasta saatujen hyödykkeiden tuloon unioniin liity enää riskiä, kun on kyse niistä Yhdistyneen kuningaskunnan vyöhykkeistä, joilta siipikarjasta saatujen hyödykkeiden tulo unioniin keskeytettiin kyseisten taudinpurkausten vuoksi. |
| --- | --- |

(14)

Komissio on arvioinut Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat tiedot ja todennut, että korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaukset siipikarjan pitopaikoissa lähellä North Somercotesia East Lindseyssä, Lincolnshiressä Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, lähellä Louthia East Lindseyssä, Lincolnshiressä Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja lähellä Lazonbya Edenissä, Cumbriassa Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa on selvitetty eikä siipikarjasta saatujen hyödykkeiden tuloon unioniin liity enää riskiä, kun on kyse niistä Yhdistyneen kuningaskunnan vyöhykkeistä, joilta siipikarjasta saatujen hyödykkeiden tulo unioniin keskeytettiin kyseisten taudinpurkausten vuoksi.

| (15) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteitä V ja XIV olisi muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon korkeapatogeenisen lintuinfluenssan nykyinen epidemiologinen tilanne Kanadassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa. Sen vuoksi asetusta (EU) 2021/404 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(15)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteitä V ja XIV olisi muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon korkeapatogeenisen lintuinfluenssan nykyinen epidemiologinen tilanne Kanadassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa. Sen vuoksi asetusta (EU) 2021/404 olisi muutettava.

| (16) | Kun otetaan huomioon korkeapatogeenisen lintuinfluenssan nykyinen epidemiologinen tilanne Kanadassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa sekä vakava riski taudin kulkeutumisesta unionin alueelle, täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2021/404 tällä asetuksella tehtävien muutosten olisi tultava voimaan kiireellisesti. |
| --- | --- |

(16)

Kun otetaan huomioon korkeapatogeenisen lintuinfluenssan nykyinen epidemiologinen tilanne Kanadassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa sekä vakava riski taudin kulkeutumisesta unionin alueelle, täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2021/404 tällä asetuksella tehtävien muutosten olisi tultava voimaan kiireellisesti.

| (17) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(17)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteet V ja XIV tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/692, annettu 30 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten unioniin saapumista ja saapumisen jälkeisiä siirtoja ja käsittelyä koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 379).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/404, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, sellaisten kolmansien maiden, alueiden tai niiden vyöhykkeiden luetteloiden vahvistamisesta, joista eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden saapuminen unioniin on sallittua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 mukaisesti (EUVL L 114, 31.3.2021, s. 1).

3

---

LIITE

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteet V ja XIV seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite V seuraavasti:






  a) | Muutetaan 1 osa seuraavasti:






  i) | Lisätään Kanadaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä CA-2.64–CA-2.67 koskevat rivit vyöhykettä CA-2.63 koskevien rivien jälkeen seuraavasti:












  ”CA

  Kanada | CA-2.64 | Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut | BPP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut | BPR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut | SP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut | SR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot | DOC | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Sileälastaisten lintujen untuvikot | DOR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | POU-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat | HEP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Sileälastaisten lintujen siitosmunat | HER | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa | HE-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.65 | Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut | BPP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut | BPR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut | SP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut | SR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot | DOC | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Sileälastaisten lintujen untuvikot | DOR | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | POU-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat | HEP | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Sileälastaisten lintujen siitosmunat | HER | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa | HE-LT20 | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.66 | Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut | BPP | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut | BPR | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut | SP | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut | SR | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot | DOC | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Sileälastaisten lintujen untuvikot | DOR | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | POU-LT20 | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat | HEP | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Sileälastaisten lintujen siitosmunat | HER | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa | HE-LT20 | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| CA-2.67 | Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut | BPP | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut | BPR | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut | SP | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut | SR | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot | DOC | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Sileälastaisten lintujen untuvikot | DOR | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | POU-LT20 | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat | HEP | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Sileälastaisten lintujen siitosmunat | HER | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa | HE-LT20 | N, P1 | | 26.5.2022” | |

1)

Muutetaan liite V seuraavasti:

a)

Muutetaan 1 osa seuraavasti:

i)

Lisätään Kanadaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä CA-2.64–CA-2.67 koskevat rivit vyöhykettä CA-2.63 koskevien rivien jälkeen seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.64

Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut

BPP

N, P1

18.5.2022

Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut

BPR

N, P1

18.5.2022

Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut

SP

N, P1

18.5.2022

Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut

SR

N, P1

18.5.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot

DOC

N, P1

18.5.2022

Sileälastaisten lintujen untuvikot

DOR

N, P1

18.5.2022

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

POU-LT20

N, P1

18.5.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat

HEP

N, P1

18.5.2022

Sileälastaisten lintujen siitosmunat

HER

N, P1

18.5.2022

Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa

HE-LT20

N, P1

18.5.2022

CA-2.65

Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut

BPP

N, P1

18.5.2022

Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut

BPR

N, P1

18.5.2022

Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut

SP

N, P1

18.5.2022

Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut

SR

N, P1

18.5.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot

DOC

N, P1

18.5.2022

Sileälastaisten lintujen untuvikot

DOR

N, P1

18.5.2022

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

POU-LT20

N, P1

18.5.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat

HEP

N, P1

18.5.2022

Sileälastaisten lintujen siitosmunat

HER

N, P1

18.5.2022

Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa

HE-LT20

N, P1

18.5.2022

CA-2.66

Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut

BPP

N, P1

22.5.2022

Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut

BPR

N, P1

22.5.2022

Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut

SP

N, P1

22.5.2022

Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut

SR

N, P1

22.5.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot

DOC

N, P1

22.5.2022

Sileälastaisten lintujen untuvikot

DOR

N, P1

22.5.2022

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

POU-LT20

N, P1

22.5.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat

HEP

N, P1

22.5.2022

Sileälastaisten lintujen siitosmunat

HER

N, P1

22.5.2022

Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa

HE-LT20

N, P1

22.5.2022

CA-2.67

Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut

BPP

N, P1

26.5.2022

Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut

BPR

N, P1

26.5.2022

Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut

SP

N, P1

26.5.2022

Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut

SR

N, P1

26.5.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot

DOC

N, P1

26.5.2022

Sileälastaisten lintujen untuvikot

DOR

N, P1

26.5.2022

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

POU-LT20

N, P1

26.5.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat

HEP

N, P1

26.5.2022

Sileälastaisten lintujen siitosmunat

HER

N, P1

26.5.2022

Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa

HE-LT20

N, P1

26.5.2022”

| ii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.79 koskevat rivit seuraavasti:












  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.79 | Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut | BPP | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut | BPR | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut | SP | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut | SR | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot | DOC | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Sileälastaisten lintujen untuvikot | DOR | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | POU-LT20 | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat | HEP | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Sileälastaisten lintujen siitosmunat | HER | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa | HE-LT20 | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022” |

ii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.79 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.79

Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut

BPP

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut

BPR

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut

SP

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut

SR

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot

DOC

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Sileälastaisten lintujen untuvikot

DOR

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

POU-LT20

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat

HEP

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Sileälastaisten lintujen siitosmunat

HER

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa

HE-LT20

N, P1

28.12.2021

8.6.2022”

| iii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.82 koskevat rivit seuraavasti:












  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.82 | Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut | BPP | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut | BPR | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut | SP | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut | SR | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot | DOC | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Sileälastaisten lintujen untuvikot | DOR | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | POU-LT20 | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat | HEP | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Sileälastaisten lintujen siitosmunat | HER | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa | HE-LT20 | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022” |

iii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.82 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.82

Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut

BPP

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut

BPR

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut

SP

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut

SR

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot

DOC

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Sileälastaisten lintujen untuvikot

DOR

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

POU-LT20

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat

HEP

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Sileälastaisten lintujen siitosmunat

HER

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa

HE-LT20

N, P1

31.12.2021

8.6.2022”

| iv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.85 ja GB-2.86 koskevat rivit seuraavasti:












  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.85 | Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut | BPP | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut | BPR | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut | SP | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut | SR | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot | DOC | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Sileälastaisten lintujen untuvikot | DOR | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | POU-LT20 | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat | HEP | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Sileälastaisten lintujen siitosmunat | HER | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa | HE-LT20 | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| GB-2.86 | Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut | BPP | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut | BPR | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut | SP | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut | SR | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot | DOC | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Sileälastaisten lintujen untuvikot | DOR | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | POU-LT20 | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat | HEP | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Sileälastaisten lintujen siitosmunat | HER | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa | HE-LT20 | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022” |

iv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.85 ja GB-2.86 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.85

Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut

BPP

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut

BPR

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut

SP

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut

SR

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot

DOC

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Sileälastaisten lintujen untuvikot

DOR

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

POU-LT20

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat

HEP

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Sileälastaisten lintujen siitosmunat

HER

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa

HE-LT20

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

GB-2.86

Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut

BPP

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut

BPR

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut

SP

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut

SR

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot

DOC

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Sileälastaisten lintujen untuvikot

DOR

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

POU-LT20

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat

HEP

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Sileälastaisten lintujen siitosmunat

HER

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa

HE-LT20

N, P1

5.1.2022

8.6.2022”

| v) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.88 koskevat rivit seuraavasti:












  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.88 | Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut | BPP | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut | BPR | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut | SP | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut | SR | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot | DOC | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Sileälastaisten lintujen untuvikot | DOR | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | POU-LT20 | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat | HEP | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Sileälastaisten lintujen siitosmunat | HER | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa | HE-LT20 | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022” |

v)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.88 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.88

Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut

BPP

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut

BPR

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut

SP

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut

SR

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot

DOC

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Sileälastaisten lintujen untuvikot

DOR

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

POU-LT20

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat

HEP

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Sileälastaisten lintujen siitosmunat

HER

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa

HE-LT20

N, P1

10.1.2022

8.6.2022”

| vi) | Lisätään Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä GB-2.123 ja GB-2.124 koskevat rivit vyöhykettä GB-2.122 koskevien rivien jälkeen seuraavasti:












  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.123 | Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut | BPP | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut | BPR | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut | SP | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut | SR | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot | DOC | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Sileälastaisten lintujen untuvikot | DOR | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | POU-LT20 | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat | HEP | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Sileälastaisten lintujen siitosmunat | HER | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa | HE-LT20 | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| GB-2.124 | Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut | BPP | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut | BPR | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut | SP | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut | SR | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot | DOC | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Sileälastaisten lintujen untuvikot | DOR | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | POU-LT20 | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat | HEP | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Sileälastaisten lintujen siitosmunat | HER | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa | HE-LT20 | N, P1 | | 7.6.2022” | |

vi)

Lisätään Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä GB-2.123 ja GB-2.124 koskevat rivit vyöhykettä GB-2.122 koskevien rivien jälkeen seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.123

Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut

BPP

N, P1

1.6.2022

Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut

BPR

N, P1

1.6.2022

Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut

SP

N, P1

1.6.2022

Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut

SR

N, P1

1.6.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot

DOC

N, P1

1.6.2022

Sileälastaisten lintujen untuvikot

DOR

N, P1

1.6.2022

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

POU-LT20

N, P1

1.6.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat

HEP

N, P1

1.6.2022

Sileälastaisten lintujen siitosmunat

HER

N, P1

1.6.2022

Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa

HE-LT20

N, P1

1.6.2022

GB-2.124

Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut

BPP

N, P1

7.6.2022

Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut

BPR

N, P1

7.6.2022

Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut

SP

N, P1

7.6.2022

Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut

SR

N, P1

7.6.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot

DOC

N, P1

7.6.2022

Sileälastaisten lintujen untuvikot

DOR

N, P1

7.6.2022

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

POU-LT20

N, P1

7.6.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat

HEP

N, P1

7.6.2022

Sileälastaisten lintujen siitosmunat

HER

N, P1

7.6.2022

Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa

HE-LT20

N, P1

7.6.2022”

| vii) | Lisätään Yhdysvaltoja koskevaan kohtaan vyöhykettä US-2.224 koskevat rivit vyöhykettä US-2.223 koskevien rivien jälkeen seuraavasti:












  ”US

  Yhdysvallat | US-2.224 | Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut | BPP | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut | BPR | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut | SP | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut | SR | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot | DOC | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Sileälastaisten lintujen untuvikot | DOR | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja | POU-LT20 | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat | HEP | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Sileälastaisten lintujen siitosmunat | HER | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa | HE-LT20 | N, P1 | | 2.6.2022” | |

vii)

Lisätään Yhdysvaltoja koskevaan kohtaan vyöhykettä US-2.224 koskevat rivit vyöhykettä US-2.223 koskevien rivien jälkeen seuraavasti:

”US

Yhdysvallat

US-2.224

Muu siitossiipikarja kuin sileälastaiset linnut ja muu tuotantosiipikarja kuin sileälastaiset linnut

BPP

N, P1

2.6.2022

Jalostukseen tarkoitetut sileälastaiset linnut ja tuotantoon tarkoitetut sileälastaiset linnut

BPR

N, P1

2.6.2022

Muu teurastettavaksi tarkoitettu siipikarja kuin sileälastaiset linnut

SP

N, P1

2.6.2022

Teurastettaviksi tarkoitetut sileälastaiset linnut

SR

N, P1

2.6.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen untuvikot

DOC

N, P1

2.6.2022

Sileälastaisten lintujen untuvikot

DOR

N, P1

2.6.2022

Alle 20 yksilöä muuta siipikarjaa kuin sileälastaisia lintuja

POU-LT20

N, P1

2.6.2022

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunat

HEP

N, P1

2.6.2022

Sileälastaisten lintujen siitosmunat

HER

N, P1

2.6.2022

Alle 20 muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen siitosmunaa

HE-LT20

N, P1

2.6.2022”

| b) | Muutetaan 2 osa seuraavasti:






  i) | Lisätään Kanadaa koskevaan kohtaan vyöhykkeiden CA-2.64–CA-2.67 kuvaukset vyöhykkeen CA-2.63 kuvauksen jälkeen seuraavasti:







  ”Kanada | CA-2.64 | Brittiläinen Columbia:
  BC-IP9: leveysaste 49.04, pituusaste -122.38
  BC-IP11: leveysaste 49.04, pituusaste -122.39
  Seuraavat kunnat:
  3 km:n suojavyöhyke: Aldergrove, Aberdeen ja West Abbotsford
  10 km:n valvontavyöhyke: Langley Township, Bradner, Townline Hill, Abbotsford ja South Poplar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.65 | Ontario – leveysaste 44.3, pituusaste -79.25
  Seuraavat kunnat:
  3 km:n suojavyöhyke: Brighton Beach, Balfour Beach ja Orchard Grove
  10 km:n valvontavyöhyke: Stroud, Innisfil, Nantyr, Alcona, Georgina, Filey Beach, Baldwin, Keswick, Brown Hill, Ravenshoe, Beverley Isles, Deerhurst, Fennell ja Gilford Beach |
| CA-2.66 | Brittiläinen Columbia – leveysaste 49.65, pituusaste -120.41
  Seuraavat kunnat:
  3 km:n suojavyöhyke: Bankeir
  10 km:n valvontavyöhyke: Jellicoe |
| CA-2.67 | Saskatchewan – leveysaste 50.51, pituusaste -103.71
  Seuraavat kunnat:
  3 km:n suojavyöhyke: Dingley
  10 km:n valvontavyöhyke: Indian Head ja Sintaluta” |

b)

Muutetaan 2 osa seuraavasti:

i)

Lisätään Kanadaa koskevaan kohtaan vyöhykkeiden CA-2.64–CA-2.67 kuvaukset vyöhykkeen CA-2.63 kuvauksen jälkeen seuraavasti:

”Kanada

CA-2.64

Brittiläinen Columbia:

BC-IP9: leveysaste 49.04, pituusaste -122.38

BC-IP11: leveysaste 49.04, pituusaste -122.39

Seuraavat kunnat:

3 km:n suojavyöhyke: Aldergrove, Aberdeen ja West Abbotsford

10 km:n valvontavyöhyke: Langley Township, Bradner, Townline Hill, Abbotsford ja South Poplar

CA-2.65

Ontario – leveysaste 44.3, pituusaste -79.25

Seuraavat kunnat:

3 km:n suojavyöhyke: Brighton Beach, Balfour Beach ja Orchard Grove

10 km:n valvontavyöhyke: Stroud, Innisfil, Nantyr, Alcona, Georgina, Filey Beach, Baldwin, Keswick, Brown Hill, Ravenshoe, Beverley Isles, Deerhurst, Fennell ja Gilford Beach

CA-2.66

Brittiläinen Columbia – leveysaste 49.65, pituusaste -120.41

Seuraavat kunnat:

3 km:n suojavyöhyke: Bankeir

10 km:n valvontavyöhyke: Jellicoe

CA-2.67

Saskatchewan – leveysaste 50.51, pituusaste -103.71

Seuraavat kunnat:

3 km:n suojavyöhyke: Dingley

10 km:n valvontavyöhyke: Indian Head ja Sintaluta”

| ii) | Lisätään Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan kohtaan vyöhykkeiden GB-2.123 ja GB-2.124 kuvaukset vyöhykkeen GB-2.122 kuvauksen jälkeen seuraavasti:







  ”Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.123 | Lähellä Ludlowia, Ludlow, Shropshire, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta:
  alue, joka sijaitsee kymmenen kilometrin säteellä WGS84-desimaalikoordinaateilla N52.32 ja W2.72 ilmaistun keskipisteen ympärillä” |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.124 | Lähellä Ludlowia, Ludlow, Shropshire, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta:
  alue, joka sijaitsee kymmenen kilometrin säteellä WGS84-desimaalikoordinaateilla N52.35 ja W2.63 ilmaistun keskipisteen ympärillä” |

ii)

Lisätään Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan kohtaan vyöhykkeiden GB-2.123 ja GB-2.124 kuvaukset vyöhykkeen GB-2.122 kuvauksen jälkeen seuraavasti:

”Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.123

Lähellä Ludlowia, Ludlow, Shropshire, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta:

alue, joka sijaitsee kymmenen kilometrin säteellä WGS84-desimaalikoordinaateilla N52.32 ja W2.72 ilmaistun keskipisteen ympärillä”

GB-2.124

Lähellä Ludlowia, Ludlow, Shropshire, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta:

alue, joka sijaitsee kymmenen kilometrin säteellä WGS84-desimaalikoordinaateilla N52.35 ja W2.63 ilmaistun keskipisteen ympärillä”

| iii) | Lisätään Yhdysvaltoja koskevaan kohtaan vyöhykkeen US-2.224 kuvaus vyöhykkeen US-2.223 kuvauksen jälkeen seuraavasti:







  ”Yhdysvallat | US-2.224 | Pennsylvanian osavaltio - Berks 10
  Berksin piirikunta: Ympyränmuotoinen vyöhyke, joka ulottuu kymmenen kilometrin säteelle, alkaa pohjoisimmasta pisteestä (GPS-koordinaatit: 76.1349705°W 40.5745889°N).” |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

Lisätään Yhdysvaltoja koskevaan kohtaan vyöhykkeen US-2.224 kuvaus vyöhykkeen US-2.223 kuvauksen jälkeen seuraavasti:

”Yhdysvallat

US-2.224

Pennsylvanian osavaltio - Berks 10

Berksin piirikunta: Ympyränmuotoinen vyöhyke, joka ulottuu kymmenen kilometrin säteelle, alkaa pohjoisimmasta pisteestä (GPS-koordinaatit: 76.1349705°W 40.5745889°N).”

| 2) | Muutetaan liitteessä XIV oleva 1 osa seuraavasti:






  i) | Lisätään Kanadaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä CA-2.64–CA-2.67 koskevat rivit vyöhykettä CA-2.63 koskevien rivien jälkeen seuraavasti:












  ”CA

  Kanada | CA-2.64 | Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha | POU | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sileälastaisten lintujen tuore liha | RAT | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Riistalintujen tuore liha | GBM | P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.65 | Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha | POU | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Sileälastaisten lintujen tuore liha | RAT | N, P1 | | 18.5.2022 | |
| Riistalintujen tuore liha | GBM | P1 | | 18.5.2022 | |
| CA-2.66 | Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha | POU | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Sileälastaisten lintujen tuore liha | RAT | N, P1 | | 22.5.2022 | |
| Riistalintujen tuore liha | GBM | P1 | | 22.5.2022 | |
| CA-2.67 | Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha | POU | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Sileälastaisten lintujen tuore liha | RAT | N, P1 | | 26.5.2022 | |
| Riistalintujen tuore liha | GBM | P1 | | 26.5.2022” | |

2)

Muutetaan liitteessä XIV oleva 1 osa seuraavasti:

i)

Lisätään Kanadaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä CA-2.64–CA-2.67 koskevat rivit vyöhykettä CA-2.63 koskevien rivien jälkeen seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.64

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha

POU

N, P1

18.5.2022

Sileälastaisten lintujen tuore liha

RAT

N, P1

18.5.2022

Riistalintujen tuore liha

GBM

P1

18.5.2022

CA-2.65

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha

POU

N, P1

18.5.2022

Sileälastaisten lintujen tuore liha

RAT

N, P1

18.5.2022

Riistalintujen tuore liha

GBM

P1

18.5.2022

CA-2.66

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha

POU

N, P1

22.5.2022

Sileälastaisten lintujen tuore liha

RAT

N, P1

22.5.2022

Riistalintujen tuore liha

GBM

P1

22.5.2022

CA-2.67

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha

POU

N, P1

26.5.2022

Sileälastaisten lintujen tuore liha

RAT

N, P1

26.5.2022

Riistalintujen tuore liha

GBM

P1

26.5.2022”

| ii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.79 koskevat rivit seuraavasti:












  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.79 | Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha | POU | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sileälastaisten lintujen tuore liha | RAT | N, P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022 |
| Riistalintujen tuore liha | GBM | P1 | | 28.12.2021 | 8.6.2022” |

ii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.79 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.79

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha

POU

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Sileälastaisten lintujen tuore liha

RAT

N, P1

28.12.2021

8.6.2022

Riistalintujen tuore liha

GBM

P1

28.12.2021

8.6.2022”

| iii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.82 koskevat rivit seuraavasti:












  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.82 | Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha | POU | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sileälastaisten lintujen tuore liha | RAT | N, P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022 |
| Riistalintujen tuore liha | GBM | P1 | | 31.12.2021 | 8.6.2022” |

iii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.82 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.82

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha

POU

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Sileälastaisten lintujen tuore liha

RAT

N, P1

31.12.2021

8.6.2022

Riistalintujen tuore liha

GBM

P1

31.12.2021

8.6.2022”

| iv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.85 ja GB-2.86 koskevat rivit seuraavasti:












  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.85 | Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha | POU | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sileälastaisten lintujen tuore liha | RAT | N, P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| Riistalintujen tuore liha | GBM | P1 | | 4.1.2022 | 7.6.2022 |
| GB-2.86 | Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha | POU | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Sileälastaisten lintujen tuore liha | RAT | N, P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022 |
| Riistalintujen tuore liha | GBM | P1 | | 5.1.2022 | 8.6.2022” |

iv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.85 ja GB-2.86 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.85

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha

POU

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Sileälastaisten lintujen tuore liha

RAT

N, P1

4.1.2022

7.6.2022

Riistalintujen tuore liha

GBM

P1

4.1.2022

7.6.2022

GB-2.86

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha

POU

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Sileälastaisten lintujen tuore liha

RAT

N, P1

5.1.2022

8.6.2022

Riistalintujen tuore liha

GBM

P1

5.1.2022

8.6.2022”

| v) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.88 koskevat rivit seuraavasti:












  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.88 | Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha | POU | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sileälastaisten lintujen tuore liha | RAT | N, P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022 |
| Riistalintujen tuore liha | GBM | P1 | | 10.1.2022 | 8.6.2022” |

v)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.88 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.88

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha

POU

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Sileälastaisten lintujen tuore liha

RAT

N, P1

10.1.2022

8.6.2022

Riistalintujen tuore liha

GBM

P1

10.1.2022

8.6.2022”

| vi) | Lisätään Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä GB-2.123 ja GB-2.124 koskevat rivit vyöhykettä GB-2.122 koskevien rivien jälkeen seuraavasti:












  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.123 | Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha | POU | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sileälastaisten lintujen tuore liha | RAT | N, P1 | | 1.6.2022 | |
| Riistalintujen tuore liha | GBM | P1 | | 1.6.2022 | |
| GB-2.124 | Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha | POU | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Sileälastaisten lintujen tuore liha | RAT | N, P1 | | 7.6.2022 | |
| Riistalintujen tuore liha | GBM | P1 | | 7.6.2022” | |

vi)

Lisätään Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevaan kohtaan vyöhykkeitä GB-2.123 ja GB-2.124 koskevat rivit vyöhykettä GB-2.122 koskevien rivien jälkeen seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.123

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha

POU

N, P1

1.6.2022

Sileälastaisten lintujen tuore liha

RAT

N, P1

1.6.2022

Riistalintujen tuore liha

GBM

P1

1.6.2022

GB-2.124

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha

POU

N, P1

7.6.2022

Sileälastaisten lintujen tuore liha

RAT

N, P1

7.6.2022

Riistalintujen tuore liha

GBM

P1

7.6.2022”

| vii) | Lisätään Yhdysvaltoja koskevaan kohtaan vyöhykettä US-2.224 koskevat rivit vyöhykettä US-2.223 koskevien rivien jälkeen seuraavasti:












  ”US

  Yhdysvallat | US-2.224 | Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha | POU | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sileälastaisten lintujen tuore liha | RAT | N, P1 | | 2.6.2022 | |
| Riistalintujen tuore liha | GBM | P1 | | 2.6.2022” | |

vii)

Lisätään Yhdysvaltoja koskevaan kohtaan vyöhykettä US-2.224 koskevat rivit vyöhykettä US-2.223 koskevien rivien jälkeen seuraavasti:

”US

Yhdysvallat

US-2.224

Muun siipikarjan kuin sileälastaisten lintujen tuore liha

POU

N, P1

2.6.2022

Sileälastaisten lintujen tuore liha

RAT

N, P1

2.6.2022

Riistalintujen tuore liha

GBM

P1

2.6.2022”

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 161/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 161/81

---

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS N:o 292/21/KOL,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2021,

valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta antamalla uudet suuntaviivat valtiontuelle riskirahoitussijoitusten edistämiseksi [2022/929]

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, JÄLJEMPÄNÄ ’VALVONTAVIRANOMAINEN’, JOKA OTTAA HUOMIOON

Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61–63 artiklan ja pöytäkirjan 26,

valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, ja erityisesti sen I osan 1 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Valvontaviranomainen varmistaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla ETA-sopimuksen valtiontukimääräysten soveltamisen.

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, jos ETA-sopimuksessa tai valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti niin määrätään tai jos valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.

Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 1 kohdan nojalla valvontaviranomainen seuraa jatkuvasti kaikkia EFTA-valtioissa (1) voimassa olevia tukijärjestelmiä ja tekee ehdotuksia ETA-sopimuksen asteittaisen kehittämisen tai toiminnan kannalta aiheellisiksi toimenpiteiksi.

Euroopan komissio antoi 6 päivänä joulukuuta 2021 suuntaviivat valtiontuelle riskirahoitussijoitusten edistämiseksi, jäljempänä ’suuntaviivat’
   (2).

Kyseiset suuntaviivat ovat merkitykselliset myös Euroopan talousalueen, jäljempänä ’ETA’, kannalta.

ETA-sopimuksen 1 artiklassa asetetun yhdenmukaisuuden tavoitteen mukaisesti ETA:n valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on varmistettava koko ETA:ssa.

ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan yleisen osion II kohdan mukaan valvontaviranomainen antaa komissiota kuultuaan säädökset, jotka vastaavat Euroopan komission antamia säädöksiä.

Suuntaviivoissa voidaan viitata sellaisiin Euroopan unionin politiikan välineisiin ja Euroopan unionin säädöksiin, joita ei ole otettu osaksi ETA-sopimusta. Valtiontukisääntöjen yhdenmukaisen soveltamisen ja tasapuolisten kilpailuedellytysten varmistamiseksi koko ETA:ssa valvontaviranomainen soveltaa yleensä samoja viitearvoja kuin Euroopan komissio arvioidessaan tuen soveltuvuutta ETA-sopimuksen toimintaan.

on kuullut Euroopan komissiota,

on kuullut EFTA-valtioita,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1)   Valtiontukea koskevia aineellisia sääntöjä muutetaan antamalla uudet suuntaviivat valtiontuelle riskirahoitussijoitusten edistämiseksi. Kyseiset suuntaviivat ovat tämän päätöksen liitteenä ja muodostavat olennaisen osan sitä.

2)   Suuntaviivoilla korvataan nykyiset suuntaviivat valtiontuesta riskirahoitussijoitusten edistämiseksi (3)1 päivästä tammikuuta 2022.

2 artikla

Kun valvontaviranomainen soveltaa suuntaviivoja, niitä koskevat soveltuvin osin muun muassa seuraavat mukautukset:

| a) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ”jäsenvaltioon” viittauksina ”EFTA-valtioon” (4) tai tapauksen mukaan ”ETA-valtioon”; |
| --- | --- |

a)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ”jäsenvaltioon” viittauksina ”EFTA-valtioon” (4) tai tapauksen mukaan ”ETA-valtioon”;

| b) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ”Euroopan komissioon” viittauksina ”EFTAn valvontaviranomaiseen”; |
| --- | --- |

b)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ”Euroopan komissioon” viittauksina ”EFTAn valvontaviranomaiseen”;

| c) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ”perussopimukseen”, ”Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen” tai ”SEUT-sopimukseen” viittauksina ”ETA-sopimukseen”; |
| --- | --- |

c)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ”perussopimukseen”, ”Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen” tai ”SEUT-sopimukseen” viittauksina ”ETA-sopimukseen”;

| d) | valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 49 artiklaan tai kyseisen artiklan osiin viittauksina ETA-sopimuksen 31 artiklaan ja kyseisen artiklan vastaaviin osiin; |
| --- | --- |

d)

valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 49 artiklaan tai kyseisen artiklan osiin viittauksina ETA-sopimuksen 31 artiklaan ja kyseisen artiklan vastaaviin osiin;

| e) | valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 63 artiklaan tai kyseisen artiklan osiin viittauksina ETA-sopimuksen 40 artiklaan ja kyseisen artiklan vastaaviin osiin; |
| --- | --- |

e)

valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 63 artiklaan tai kyseisen artiklan osiin viittauksina ETA-sopimuksen 40 artiklaan ja kyseisen artiklan vastaaviin osiin;

| f) | valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 107 artiklaan tai kyseisen artiklan osiin viittauksina ETA-sopimuksen 61 artiklaan ja kyseisen artiklan vastaaviin osiin; |
| --- | --- |

f)

valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 107 artiklaan tai kyseisen artiklan osiin viittauksina ETA-sopimuksen 61 artiklaan ja kyseisen artiklan vastaaviin osiin;

| g) | valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 108 artiklaan tai sen osiin viittauksina valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklaan ja sitä vastaaviin osiin; |
| --- | --- |

g)

valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 108 artiklaan tai sen osiin viittauksina valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklaan ja sitä vastaaviin osiin;

| h) | valvontaviranomainen pitää viittauksia neuvoston asetukseen (EU) 2015/1589 (5) viittauksina valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevaan II osaan; |
| --- | --- |

h)

valvontaviranomainen pitää viittauksia neuvoston asetukseen (EU) 2015/1589 (5) viittauksina valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevaan II osaan;

| i) | valvontaviranomainen pitää viittauksia komission asetukseen (EY) N:o 794/2004 (6) viittauksina EFTAn valvontaviranomaisen päätökseen 195/04/KOL; |
| --- | --- |

i)

valvontaviranomainen pitää viittauksia komission asetukseen (EY) N:o 794/2004 (6) viittauksina EFTAn valvontaviranomaisen päätökseen 195/04/KOL;

| j) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ilmaisuun ”soveltuu (ei sovellu) sisämarkkinoille” viittauksina ilmaisuun ”soveltuu (ei sovellu) ETA-sopimuksen toimintaan”; |
| --- | --- |

j)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ilmaisuun ”soveltuu (ei sovellu) sisämarkkinoille” viittauksina ilmaisuun ”soveltuu (ei sovellu) ETA-sopimuksen toimintaan”;

| k) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ilmaisuun ”unionissa (unionin ulkopuolella)” viittauksina ilmaisuun ”ETA:ssa (ETA:n ulkopuolella)”; |
| --- | --- |

k)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ilmaisuun ”unionissa (unionin ulkopuolella)” viittauksina ilmaisuun ”ETA:ssa (ETA:n ulkopuolella)”;

| l) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ”unionin sisäiseen kauppaan” viittauksina ”ETA:n sisäiseen kauppaan”; |
| --- | --- |

l)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ”unionin sisäiseen kauppaan” viittauksina ”ETA:n sisäiseen kauppaan”;

| m) | jos suuntaviivoissa todetaan, että niitä sovelletaan ”kaikkiin taloudellisen toiminnan aloihin”, valvontaviranomainen soveltaa niitä ”kaikkiin ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluviin taloudellisen toiminnan aloihin tai niiden osiin”; |
| --- | --- |

m)

jos suuntaviivoissa todetaan, että niitä sovelletaan ”kaikkiin taloudellisen toiminnan aloihin”, valvontaviranomainen soveltaa niitä ”kaikkiin ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluviin taloudellisen toiminnan aloihin tai niiden osiin”;

| n) | valvontaviranomainen pitää viittauksia komission tiedonantoihin tai suuntaviivoihin viittauksina vastaaviin valvontaviranomaisen suuntaviivoihin; |
| --- | --- |

n)

valvontaviranomainen pitää viittauksia komission tiedonantoihin tai suuntaviivoihin viittauksina vastaaviin valvontaviranomaisen suuntaviivoihin;

| o) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ”tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöön” tai ”NUTSiin” (7) viittauksina ”tilastoalueeseen”. |
| --- | --- |

o)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ”tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöön” tai ”NUTSiin” (7) viittauksina ”tilastoalueeseen”.

3 artikla

Valvontaviranomainen soveltaa suuntaviivoja myös seuraaviin lisämukautuksiin:

| a) | Korvataan alaviite 36 seuraavasti:

  ”Komission asetus (EU) N:o 1407/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 1), sellaisena kuin se on sisällytetty ETA-sopimukseen liitteessä XV olevana 1ea kohtana ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 98/2014 (EUVL L 310, 30.10.2014, s. 65, ja ETA-täydennysosa N:o 63, 30.10.2014, s. 56).” |
| --- | --- |

a)

Korvataan alaviite 36 seuraavasti:

”Komission asetus (EU) N:o 1407/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 1), sellaisena kuin se on sisällytetty ETA-sopimukseen liitteessä XV olevana 1ea kohtana ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 98/2014 (EUVL L 310, 30.10.2014, s. 65, ja ETA-täydennysosa N:o 63, 30.10.2014, s. 56).”

| b) | (b) Korvataan 180 kappale seuraavasti:

  ”EFTA-valtioiden on julkaistava seuraavat tiedot kattavalla valtiontukisivustolla kansallisella tai alueellisella tasolla:






  a) | yksittäisen tuen myöntämistä koskevan päätöksen tai hyväksytyn tukiohjelman ja sen täytäntöönpanosääntöjen koko teksti tai linkki siihen; |
| --- | --- | --- |

b)

(b) Korvataan 180 kappale seuraavasti:

”EFTA-valtioiden on julkaistava seuraavat tiedot kattavalla valtiontukisivustolla kansallisella tai alueellisella tasolla:

a)

yksittäisen tuen myöntämistä koskevan päätöksen tai hyväksytyn tukiohjelman ja sen täytäntöönpanosääntöjen koko teksti tai linkki siihen;

| b) | tiedot kustakin myönnetystä yli 100 000 euron suuruisesta yksittäisestä tuesta näiden suuntaviivojen liitteen mukaisesti.” |
| --- | --- |

b)

tiedot kustakin myönnetystä yli 100 000 euron suuruisesta yksittäisestä tuesta näiden suuntaviivojen liitteen mukaisesti.”

| c) | (c) Korvataan 197 kappale seuraavasti:

  ”Valvontaviranomainen katsoo, että näiden suuntaviivojen täytäntöönpano johtaa tiettyihin muutoksiin riskirahoitustukeen ETA:ssa sovellettavissa arviointiperiaatteissa. Tämän vuoksi valvontaviranomainen ehdottaa EFTA-valtioille seuraavia aiheellisia toimenpiteitä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 osan 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti:






  a) | EFTA-valtioiden olisi tarvittaessa muutettava nykyisiä riskirahoitustukiohjelmiaan voidakseen saattaa ne näiden suuntaviivojen mukaisiksi viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2022. |
| --- | --- | --- |

c)

(c) Korvataan 197 kappale seuraavasti:

”Valvontaviranomainen katsoo, että näiden suuntaviivojen täytäntöönpano johtaa tiettyihin muutoksiin riskirahoitustukeen ETA:ssa sovellettavissa arviointiperiaatteissa. Tämän vuoksi valvontaviranomainen ehdottaa EFTA-valtioille seuraavia aiheellisia toimenpiteitä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 osan 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti:

a)

EFTA-valtioiden olisi tarvittaessa muutettava nykyisiä riskirahoitustukiohjelmiaan voidakseen saattaa ne näiden suuntaviivojen mukaisiksi viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2022.

| b) | EFTA-valtioita pyydetään ilmoittamaan viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2022, että ne hyväksyvät ehdotetut toimenpiteet ehdoitta. Jos EFTA-valtiolta ei saada vastausta, valvontaviranomainen olettaa, että se ei hyväksy ehdotettuja toimenpiteitä.” |
| --- | --- |

b)

EFTA-valtioita pyydetään ilmoittamaan viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2022, että ne hyväksyvät ehdotetut toimenpiteet ehdoitta. Jos EFTA-valtiolta ei saada vastausta, valvontaviranomainen olettaa, että se ei hyväksy ehdotettuja toimenpiteitä.”

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2021.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Bente ANGELL-HANSEN

Puheenjohtaja

Asiasta vastaava kollegion jäsen

Högni S. KRISTJÁNSSON

Kollegion jäsen

Stefan BARRIGA

Kollegion jäsen

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Allekirjoittaja oikeus- ja hallintoasioista vastaavan

johtajan ominaisuudessa

---

(1)  Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 1 artiklan b alakohdan mukaan ”
  ’EFTA-valtioilla’ tarkoitetaan Islannin tasavaltaa ja Norjan kuningaskuntaa sekä valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen tarkistamisesta tehdyn pöytäkirjan 1 artiklan 2 kohdassa määrätyin edellytyksin Liechtensteinin ruhtinaskuntaa”.

1

(2)  
  EUVL C 508, 16.12.2021, s. 1.

2

(3)  Valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 94. kerran hyväksymällä uudet suuntaviivat valtiontuesta riskirahoitussijoitusten edistämiseksi ja jatkamalla valtiontuesta pieniin ja keskisuuriin yrityksiin tehtävien riskipääomasijoitusten edistämiseksi annettujen nykyisten suuntaviivojen voimassaoloa 12 päivänä maaliskuuta 2014 annettu EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 117/14/KOL (EUVL L 354, 11.12.2014, s. 62), ja ETA-täydennysosa N:o 74, 11.12.2014, s. 1, sellaisena kuin se on muutettuna valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 99. kerran muuttamalla tiettyjä valtiontukisuuntaviivoja [2015/95] 16 päivänä heinäkuuta 2014 annetulla EFTAn valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 302/14/KOL (EUVL L 15, 22.1.2015, s. 103), ja ETA-täydennysosa N:o 4, 22.1.2015, s. 1, ja muutettuna valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 107. kerran muuttamalla tiettyjä valtiontukisuuntaviivoja ja jatkamalla niiden voimassaoloa [2020/1576] 15 päivänä heinäkuuta 2020 annetulla EFTAn valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 90/20/KOL (EUVL L 359, 29.10.2020, s. 16) ja ETA-täydennysosa N:o 68, 29.10.2020, s. 4.

3

(4)  EFTA-valtioilla tarkoitetaan Islantia, Liechtensteinia ja Norjaa.

4

(5)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1589, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9).

5

(6)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1).

7

---

KOMISSION TIEDONANTO

Suuntaviivat valtiontuelle riskirahoitussijoitusten edistämiseksi

Sisällysluettelo

| 1. | Johdanto | 86 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Suuntaviivojen soveltamisala ja määritelmät | 91 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Näiden suuntaviivojen soveltamisala | 91 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Riskirahoitustuki, josta on ilmoitettava | 93 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Määritelmät | 94 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | Riskirahoitustuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointi | 97 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Ensimmäinen edellytys: Tuki edistää tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Tuettavan taloudellisen toiminnan yksilöinti | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Kannustava vaikutus | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Toinen edellytys: Kaupankäynnin edellytyksiin kohdistuvat yhteisen edun vastaiset kielteiset vaikutukset vältetään | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Peruselementit ennakkoarvioinnissa, joka jäsenvaltion on toimitettava komissiolle | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Valtiontuen tarpeellisuus | 101 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.2.1. | Toimenpiteet, jotka on kohdistettu yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalan ulkopuolisiin yritysluokkiin | 102 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.1.

| a) | Pienet midcap-yritykset | 102 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Innovatiiviset midcap-yritykset | 102 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Ensimmäisen riskirahoitussijoituksen saavat pk-yritykset, jotka ovat toimineet millä tahansa markkinoilla yli yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetyn tukikelpoisuusajan | 103 |
| --- | --- | --- |

c)

| d) | Startup- ja pk-yritykset, jotka tarvitsevat ryhmäpoikkeusasetuksessa asetetun ylärajan ylittävän riskirahoitussijoituksen | 103 |
| --- | --- | --- |

d)

| e) | Vaihtoehtoiset kauppapaikat, jotka eivät täytä yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen edellytyksiä | 103 |
| --- | --- | --- |

e)

| 3.2.2.2. | Toimenpiteet, joiden suunnitteluparametrit eivät noudata yleistä ryhmäpoikkeusasetusta | 104 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.2.

| a) | Rahoitusinstrumentit, joissa riippumattomien yksityisten sijoittajien osallistuminen jää alle yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädettyjen osuuksien | 104 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Rahoitusinstrumentit, joiden suunnitteluparametrit ylittävät yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetyt enimmäismäärät | 104 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Muut rahoitusinstrumentit kuin takaukset, joissa sijoittajat, rahoituksen välittäjät ja niiden rahastonhoitajat valitaan asettamalla etusijalle tappioriskiltä suojautuminen epäsymmetrisen voittojen jakamisen sijaan | 105 |
| --- | --- | --- |

c)

| d) | Verokannustimet yrityssijoittajille, mukaan lukien rahoituksen välittäjät tai niiden rahastonhoitajat, jotka toimivat yhteissijoittajina | 105 |
| --- | --- | --- |

d)

| 3.2.3. | Tukitoimenpiteen tarkoituksenmukaisuus | 105 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.3.1. | Tarkoituksenmukaisuus verrattuna muihin toimintamuotoihin ja tukivälineisiin | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1.

| 3.2.3.2. | Rahoitusvälineiden tarkoituksenmukaisuuden määrittämisessä käytettävät kriteerit | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.2.

| (a) | Oman pääoman ehtoiset sijoitukset | 108 |
| --- | --- | --- |

(a)

| (b) | Pitkäaikaiset velkainstrumentit: lainat | 109 |
| --- | --- | --- |

(b)

| (c) | Lyhytaikaiset velkainstrumentit: takaukset | 109 |
| --- | --- | --- |

(c)

| 3.2.3.3. | Verokannustimien tarkoituksenmukaisuuden määrittämisessä käytettävät kriteerit | 110 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.3.

| 3.2.3.4. | Vaihtoehtoisten kauppapaikkojen tukitoimenpiteitä koskevat edellytykset | 110 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.4.

| 3.2.4. | Tuen oikeasuhteisuus | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.4.1. | Rahoitusinstrumentteja koskevat edellytykset | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.1.

| 3.2.4.2. | Verokannustimia koskevat edellytykset | 112 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.2.

| 3.2.4.3. | Vaihtoehtoisia kauppapaikkoja koskevat edellytykset | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.3.

| 3.2.4.4. | Kasautuminen | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.4.

| 3.2.5. | Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien riskirahoitustuen kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.5.1. | Huomioon otettavat myönteiset vaikutukset | 113 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.1.

| 3.2.5.2. | Huomioon otettavat kielteiset vaikutukset | 114 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.2.

| 3.2.5.3. | Tuen myönteisten ja kielteisten vaikutusten punnitseminen | 116 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.3.

| 3.2.6. | Läpinäkyvyys | 116 |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

| 4. | Arviointi | 117 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Loppusäännökset | 118 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Sovellettavuus | 118 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Aiheelliset toimenpiteet | 119 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Raportointi ja seuranta | 119 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Tarkistaminen | 119 |
| --- | --- | --- |

5.4.

1.   JOHDANTO

JOHDANTO

| 1. | Tiettyjen taloudellisten toimintojen kehityksen helpottamiseen tähtäävän valtiontuen voidaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio on ennenkin tunnustanut riskirahoitusmarkkinoiden merkityksen jäsenvaltioiden talouksille ja tarpeen parantaa riskirahoituksen saatavuutta pienille ja keskisuurille yrityksille, jäljempänä ’pk-yritykset’, pienille midcap-yrityksille ja innovatiivisille midcap-yrityksille (1), sekä tästä johtuvan tarpeen suuntaviivoille, joilla varmistetaan johdonmukainen lähestymistapa arvioitaessa riskirahoitustukitoimenpiteitä. Komissio hyväksyi vuonna 2006 riskipääomasuuntaviivat (2), jotka korvattiin vuoden 2014 riskirahoitussuuntaviivoilla (3) valtiontuen uudistuspaketin (4) yhteydessä. Vuoden 2014 riskirahoitussuuntaviivojen voimassaolo päättyy vuoden 2021 lopussa. Jäsenvaltiot saattavat kuitenkin senkin jälkeen pitää tarpeellisena tarjota riskirahoitustukea, joten ohjeistusta siitä, miten riskirahoitusta voidaan tukea valtiontukisääntöjä kaikilta osin noudattaen, tarvitaan edelleen. |
| --- | --- |

1.

Tiettyjen taloudellisten toimintojen kehityksen helpottamiseen tähtäävän valtiontuen voidaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio on ennenkin tunnustanut riskirahoitusmarkkinoiden merkityksen jäsenvaltioiden talouksille ja tarpeen parantaa riskirahoituksen saatavuutta pienille ja keskisuurille yrityksille, jäljempänä ’pk-yritykset’, pienille midcap-yrityksille ja innovatiivisille midcap-yrityksille (1

2

3

4

| 2. | Tältä osin pk-yritykset on ovat jäsenvaltioiden talouksien selkäranka sekä työllisyyden että talouden dynamiikan ja kasvun kannalta, minkä vuoksi ne ovat myös avainasemassa koko unionin talouskehityksessä ja häiriönsietokyvyssä. Kuten kestävää ja digitaalista Eurooppaa koskevassa pk-yritysstrategiassa (5) todetaan, unionin 25 miljoonaa pk-yritystä työllistävät noin 100 miljoonaa ihmistä, niiden osuus unionin bruttokansantuotteesta (BKT) on yli puolet ja niillä on ratkaiseva rooli lisäarvon luomisessa kaikilla talouden aloilla. Ne kehittävät innovatiivisia ratkaisuja ilmastonmuutoksen, resurssien tehottoman käytön ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden heikkenemisen kaltaisiin haasteisiin ja auttavat levittämään innovaatioita, jotka tukevat vihreää ja digitaalista siirtymää ja vahvistavat unionin häiriönsietokykyä ja teknologista suvereniteettia. Voidakseen kasvaa ja nousta täyteen potentiaaliinsa pk-yritykset tarvitsevat kuitenkin rahoitusta. Tämä pätee erityisesti innovaatiosuuntautuneilla ja riskialttiilla huipputeknologia-aloilla. Sen vuoksi pk-yritysten toimivat riskirahoitusmarkkinat vaikuttavat ratkaisevasti siihen, että yrittäjät pystyvät saamaan tarvittavaa rahoitusta yrityksensä kehityksen kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

2.

Tältä osin pk-yritykset on ovat jäsenvaltioiden talouksien selkäranka sekä työllisyyden että talouden dynamiikan ja kasvun kannalta, minkä vuoksi ne ovat myös avainasemassa koko unionin talouskehityksessä ja häiriönsietokyvyssä. Kuten kestävää ja digitaalista Eurooppaa koskevassa pk-yritysstrategiassa (5

| 3. | Kasvunäkymistään huolimatta startup- ja pk-yrityksillä on usein vaikeuksia saada rahoitusta, erityisesti toimintansa alkuvaiheessa (6) ja silloin kun ne tarvitsevat lisää kasvurahoitusta. Nämä vaikeudet johtuvat pitkälti epäsymmetrisestä informaatiosta: startup- ja pk-yritykset, erityisesti kun ne ovat nuoria tai toimivat uusilla tai huipputeknologian aloilla, eivät usein pysty osoittamaan sijoittajille ja pankeille luottokelpoisuuttaan tai liiketoimintasuunnitelmiensa uskottavuutta. Tällaisissa olosuhteissa aktiivinen seulonta ja selvitystyö, jota sijoittajat tekevät myöntäessään rahoitusta suuremmille tai vakiintuneemmille yrityksille, ei ehkä ole startup- ja pk-yrityksiin liittyvien transaktioiden tapauksessa kannattava vaihtoehto, koska seulontakustannukset olisivat liian korkeat suhteessa sijoituksen arvoon. Hankkeensa laadusta, teknologiansa innovatiivisuudesta ja kasvupotentiaalistaan riippumatta startup- ja pk-yritykset eivät sen vuoksi todennäköisesti kykene saamaan tarvitsemaansa rahoitusta niin kauan kuin niillä ei ole todistettavaa kokemusta ja riittäviä vakuuksia. Ongelma voi olla erityisen ilmeinen, kun kyseessä ovat investoinnit innovatiivisiin vihreisiin, kehityksen kärkeä edustaviin, digitaalisiin tai ilmailu- ja avaruusteknologioihin tai yhteiskunnallisten yritysten tuottamiin sosiaalisiin innovaatioihin. (7) Tämän epäsymmetrisen informaation vuoksi yritysrahoitusmarkkinat eivät aina tarjoa tarvittavaa oman pääoman ehtoista tai velkarahoitusta vasta perustetuille ja mahdollisesti innovatiivisille ja nopeasti kasvaville startup- ja pk-yrityksille. Tästä johtuva pääomamarkkinoiden toimintapuute estää tarjontaa ja kysyntää kohtaamasta toisiaan kummankin osapuolen kannalta hyväksyttävään hintaan, mikä heikentää pk-yritysten kasvunäkymiä ja haittaa sisämarkkinoiden tuottavuuden kasvua ja unionin talouden häiriönsietokykyä kokonaisuudessaan. Tietyissä olosuhteissa sama markkinoiden toimintapuute kohdistuu myös pieniin midcap-yrityksiin ja innovatiivisiin midcap-yrityksiin. |
| --- | --- |

3.

Kasvunäkymistään huolimatta startup- ja pk-yrityksillä on usein vaikeuksia saada rahoitusta, erityisesti toimintansa alkuvaiheessa (6

epäsymmetrisestä informaatiosta

7

| 4. | Vaikutukset, joita aiheutuu siitä, ettei yritys saa rahoitusta, voivat ulottua kyseistä yksittäistä yritystä laajemmalle erityisesti kasvuun liittyvien ulkoisvaikutusten vuoksi. Monilla menestyksekkäillä aloilla tapahtuu tuottavuuden kasvua, joka ei ole seurausta siitä, että markkinoilla toimivien yritysten tuottavuus kasvaa, vaan siitä, että tehokkaammat ja teknologisesti kehittyneemmät yritykset kasvavat vähemmän tehokkaiden (tai vanhentuneita tuotteita valmistavien) yritysten kustannuksella. Lisäksi asianomaiset talouden alat ja koko talous hyötyvät positiivisista ulkoisvaikutuksista, joita liittyy yritysten (organisaatiopääoma) tai työntekijöiden (inhimillinen pääoma) tietämyksen kerääntymiseen sekä yrityksen tuottavuuden kautta uuden vaurauden syntymiseen kuluttajille ja/tai yrityksille. Jos nämä prosessit häiriintyvät sen seurauksena, että menestysmahdollisuuksia omaavat yritykset eivät kykene saamaan rahoitusta, laajemmat vaikutukset tuottavuuden kasvuun ovat todennäköisesti kielteisiä. Kun laajemmalle joukolle yrityksiä annetaan perusteettomia esteitä poistamalla mahdollisuuksia tulla markkinoille ja laajentaa toimintaansa, kasvua voidaan vauhdittaa. |
| --- | --- |

4.

Vaikutukset, joita aiheutuu siitä, ettei yritys saa rahoitusta, voivat ulottua kyseistä yksittäistä yritystä laajemmalle erityisesti kasvuun liittyvien ulkoisvaikutusten

| 5. | Sen vuoksi startup- ja pk-yrityksiin, pieniin midcap-yrityksiin ja innovatiivisiin midcap-yrityksiin vaikuttava rahoitusvaje voi oikeuttaa jäsenvaltioiden julkiset tukitoimenpiteet, joilla ne pyrkivät helpottamaan riskirahoituksen kehittymistä kotimarkkinoillaan. Oikein kohdennettu riskirahoituksen tarjontaa edistävä valtiontuki voi olla toimiva keino lieventää havaittua markkinoiden toimintapuutetta tai muuta merkityksellistä rahoituksen saannin estettä ja houkutella yksityistä pääomaa. Nykytilanteessa jäsenvaltiot voivat hyödyntää sitä myös edistääkseen elpymistä covid-19-pandemian aiheuttamasta talouskriisistä. |
| --- | --- |

5.

Sen vuoksi startup- ja pk-yrityksiin, pieniin midcap-yrityksiin ja innovatiivisiin midcap-yrityksiin vaikuttava rahoitusvaje voi oikeuttaa jäsenvaltioiden julkiset tukitoimenpiteet, joilla ne pyrkivät helpottamaan riskirahoituksen kehittymistä kotimarkkinoillaan. Oikein kohdennettu riskirahoituksen tarjontaa edistävä valtiontuki voi olla toimiva keino lieventää havaittua markkinoiden toimintapuutetta tai muuta merkityksellistä rahoituksen saannin estettä ja houkutella yksityistä pääomaa. Nykytilanteessa jäsenvaltiot voivat hyödyntää sitä myös edistääkseen elpymistä covid-19-pandemian aiheuttamasta talouskriisistä.

| 6. | Sen lisäksi, että rahoituksen saatavuuden parantaminen on välttämätöntä jäsenvaltioiden kansantalouksille, se voi edistää osaltaan tiettyjä unionin keskeisiä tavoitteita. Rahoituksen saatavuuden parantaminen on tehokas tapa tukea vihreän kehityksen ohjelmaa (8) ja viedä Eurooppaa digiaikaudelle (9) sekä varmistaa toipuminen covid-19-pandemian aiheuttamasta talouskriisistä ja rakentaa unionia, joka kestää paremmin myös tulevia kriisejä. |
| --- | --- |

6.

Sen lisäksi, että rahoituksen saatavuuden parantaminen on välttämätöntä jäsenvaltioiden kansantalouksille, se voi edistää osaltaan tiettyjä unionin keskeisiä tavoitteita. Rahoituksen saatavuuden parantaminen on tehokas tapa tukea vihreän kehityksen ohjelmaa (8

9

| 7. | Vihreä siirtymä on unionin keskeinen tavoite. Tuoreimpien ennusteiden mukaan (10) nykyisten vuodelle 2030 asetettujen ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttaminen voisi edellyttää jopa 417 miljardin euron vuotuisia lisäinvestointeja. Tätä varten on äärimmäisen tärkeää saada liikkeelle myös merkittävä määrä yksityisiä investointeja. Kestävän rahoituksen edistäminen edellyttää oikeanlaisia signaaleja rahoitus- ja pääomavirtojen ohjaamiseksi vihreisiin investointeihin. Tätä varten komissio esitteli vuonna 2018 kestävän rahoituksen suunnitelman (11), jota seurasi äskettäin uusi kestävää rahoitusta koskeva toimenpidepaketti (12). Yksi tapa edistää vihreää rahoitusta on parantaa ilmasto- ja ympäristötietojen julkistamista, jotta sijoittajat saavat kattavat tiedot sijoitustensa ympäristökestävyydestä. Tässä yhteydessä keskeinen askel on ollut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852 (13), jossa luokitellaan ympäristön kannalta kestävät toiminnot (kutsutaan myös EU:n taksonomiaksi). |
| --- | --- |

7.

Vihreä siirtymä on unionin keskeinen tavoite. Tuoreimpien ennusteiden mukaan (10

11

12

13

| 8. | Digitaalisen siirtymän osalta vuoden 2030 digikompassitiedonannossa (14) korostetaan tarvetta tukea unionin kriittisten digitaaliteknologioiden kehittämistä tavalla, joka edistää unionin tuottavuuden kasvua ja taloudellista kehitystä sen kaikkien yhteiskunnallisten arvojen ja tavoitteiden mukaisesti. Tämä tavoite edellyttää unionin rahastojen ja yksityisten investointien ohella myös ratkaisevan tärkeää jäsenvaltioiden kansallista rahoitusta investointien massiiviseksi lisäämiseksi. |
| --- | --- |

8.

Digitaalisen siirtymän osalta vuoden 2030 digikompassitiedonannossa (14

| 9. | Covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin jälkeinen elpyminen on kiireellinen prioriteetti. Elpymisen muutosvoimaa on hyödynnettävä digitaalisen ja vihreän siirtymän edistämiseen, mikä parantaa talouden kilpailukykyä ja kykyä sietää häiriöitä. Elpymis- ja palautumistukiväline (15) on ensimmäinen ja tärkein osa kriisin johdosta hyväksyttyä EU:n elpymispakettia, jonka avulla jäsenvaltiot saavat elpymisen kannalta ratkaisevina ensimmäisinä vuosina käyttöönsä lainojen ja avustusten muodossa 672,5 miljardia euroa sen jälkeen kun niiden elpymis- ja palautumissuunnitelmat on hyväksytty. Tässä yhteydessä komissio on yksilöinyt avainaloja (16), jotka se kannustaa jäsenvaltioita sisällyttämään elpymis- ja palautumissuunnitelmiinsa, kun otetaan huomioon niiden merkitys kaikissa jäsenvaltioissa, tarvittavat erittäin suuret investoinnit ja niiden mahdollisuudet luoda työpaikkoja ja kasvua ja saada kaikki hyöty vihreästä ja digitaalisesta siirtymästä. |
| --- | --- |

9.

Covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin jälkeinen elpyminen on kiireellinen prioriteetti. Elpymisen muutosvoimaa on hyödynnettävä digitaalisen ja vihreän siirtymän edistämiseen, mikä parantaa talouden kilpailukykyä ja kykyä sietää häiriöitä. Elpymis- ja palautumistukiväline (15

16

| 10. | Lisäksi, kuten päivitetyssä teollisuusstrategiassa (17) korostetaan, unionin on otettava oppia covid-19-pandemiasta ja sen vaikutuksista globaaleihin arvoketjuihin, parannettava sisämarkkinoidensa häiriönsietokykyä ja puututtava strategisiin riippuvuuksiin samalla kun turvataan avoin ja kilpailuun ja kauppaan perustuva EU:n talous. |
| --- | --- |

10.

Lisäksi, kuten päivitetyssä teollisuusstrategiassa (17

| 11. | Rahoituksen tosiasiallinen saatavuus on tärkeää unionin keskeisten tavoitteiden kannalta, joten sen parantamiseen tähtäävää unionin politiikkaa, kuten pääomamarkkinaunionia ja unionin talousarvion käyttöä, on terästettävä entisestään. |
| --- | --- |

11.

Rahoituksen tosiasiallinen saatavuus on tärkeää unionin keskeisten tavoitteiden kannalta, joten sen parantamiseen tähtäävää unionin politiikkaa, kuten pääomamarkkinaunionia ja unionin talousarvion käyttöä, on terästettävä entisestään.

| 12. | Komissio hyväksyi tätä varten vuonna 2015 ensimmäisen pääomamarkkinaunionia koskevan toimintasuunnitelman (18), jonka tarkoituksena on saada liikkeelle pääomaa unionissa ja kanavoida sitä kaikille yrityksille. Yksi sen päätavoitteista oli parantaa pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta, erityisesti pankkien ulkopuolista rahoitusta. Sen jälkeen unioni on edistynyt asiassa merkittävästi ja suurelta osin toteuttanut vuoden 2015 toimintasuunnitelmassa ja sen vuoden 2017 väliarvioinnissa ilmoitetut yksittäiset toimet. Monilla näistä toimista haluttiin parantaa kaikkien yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta koosta tai iästä riippumatta, mutta joillakin niistä pyrittiin paljolti helpottamaan erityisesti pk-yritysten ja pienten midcap-yritysten pääsyä pääomamarkkinoille. (19) Vuonna 2020 hyväksyttiin uusi pääomamarkkinaunionin syventämistä tulevina vuosina koskevatoimintasuunnitelma (20), jolla pyritään kehittämään edelleen EU:n pääomamarkkinoita ja varmistamaan erityisesti pk-yritysten mahdollisuudet saada markkinarahoitusta. Tässä yhteydessä komissio on myös perustanut Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (21) 33 artiklan 9 kohdan mukaisesti pk-yrityksiä käsittelevän teknisen asiantuntijaryhmän, jonka tehtävänä on arvioida julkisten markkinoiden hyödyntämisen esteitä pk-yritysten kannalta. |
| --- | --- |

12.

Komissio hyväksyi tätä varten vuonna 2015 ensimmäisen pääomamarkkinaunionia koskevan toimintasuunnitelman (18

19

20

21

| 13. | Koska on tärkeää parantaa pk-yritysten rahoituksen saantia, komissio täydentää unionin lainsäädäntöä ja politiikkatoimia unionin talousarvion avulla, jotta voidaan puuttua startup- ja pk-yritysten kasvua rajoittaviin markkinoiden rakenteellisiin toimintapuutteisiin. Tätä varten vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä tehostettiin eri rahoitusvälineiden käyttöä (22). Julkisten varojen käyttöä riskinjakoon perustuvien rahoitusmekanismien avulla on tehostettu erityisesti unionin rahoitusohjelmilla, jotka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1287/2013 yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) perustamisesta (23) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (24). Mekanismeista hyötyivät pk-yritykset käynnistys-, kasvu- ja luovutusvaiheessaan, samoin kuin pienet midcap-yritykset ja innovatiiviset midcap-yritykset. Erityisesti on korostettu toimia, joiden tarkoituksena on tarjota saumatonta tukea innovaatiovaiheesta markkinointivaiheeseen, mukaan lukien tutkimus- ja kehitystyön (T&K) tulosten kaupallinen hyödyntäminen (25). Lisäksi Euroopan innovaationeuvosto on tukenut startup-yrityksiä ja pk-yrityksiä vuodesta 2018 Horisontti 2020 -puiteohjelmassa ja jatkaa tätä tukea, sekä tukee myös pieniä midcap-yrityksiä, unionin tutkimuksen ja innovoinnin rahoitusohjelman ”Horisontti Eurooppa” (26) puitteissa tavoitteena parantaa unionin riskipääomamarkkinoiden toimivuutta. Komission ja Euroopan investointirahaston pilottiohjelmana käynnistämä eurooppalainen riskipääomajärjestely (Escalar) (27) sekä meneillään oleva julkis-yksityisen rahaston perustaminen pk-yritysten listautumisantien rahoittamiseksi (28) osoittavat, miten tärkeänä startup- ja pk-yritysten kasvun helpottamista pidetään ja että nykyisiä julkisia tukitoimia on täydennettävä edelleen kaikissa rahoitusvaiheissa. Euroopan investointirahasto perusti vuonna 2020 ”rahastojen rahaston” ISEP-aloitteella (InnovFin Space Equity Pilot), jossa neljä yksityistä riskipääomasijoittajaa on mukana lisäämässä pääomasijoituksia eurooppalaisiin ilmailu- ja avaruusalan ja puolustusalan yrityksiin. Tätä mallia jatketaan CASSINI-aloitteella ja erityisesti sen suunnitellulla kasvurahastolla. (29) Myös unionin koheesiopolitiikalla on vuoden 2000 alkupuolelta lähtien tuettu yhä enemmän pk-yritysten rahoituksen saantia muun muassa tarjoamalla riskipääomaa. Tuen määrä saavutti 10 miljardia euroa vuoden 2013 lopussa. Tämän lisäksi 23 jäsenvaltiota sitoutui vuoden 2020 lopulla vielä 15 miljardin euron lisärahoitukseen. Koheesiopolitiikan rahoitusvälineillä tuettiin pelkästään vuoden 2020 aikana noin 365 000:ttä pk-yritystä eri puolilla Eurooppaa. Lisäksi uudessa InvestEU-ohjelmassa (30), johon kootaan 14 nykyistä rahoitusinstrumenttia investointien tukemiseksi unionissa sekä yhteishallinnoiduista varoista jäsenvaltioiden osuuteen osoitettavia varoja, on erityinen pk-yritysrahoitusta koskeva osio, ja myös ohjelman kolmesta muusta osiosta voidaan rahoittaa niiden aihepiiriin kuuluvia pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

13.

Koska on tärkeää parantaa pk-yritysten rahoituksen saantia, komissio täydentää unionin lainsäädäntöä ja politiikkatoimia unionin talousarvion avulla, jotta voidaan puuttua startup- ja pk-yritysten kasvua rajoittaviin markkinoiden rakenteellisiin toimintapuutteisiin. Tätä varten vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä tehostettiin eri rahoitusvälineiden käyttöä (22

23

24

25

26

27

28

InnovFin Space Equity Pilot

29

30

| 14. | Sekä komission kokemukset riskirahoitustuesta (vuoden 2014 riskirahoitussuuntaviivojen ja yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (31) nojalla) että edellä mainitut unionin tason aloitteet (ks. 12 ja 13 kappale), joilla pyritään parantamaan rahoituksen saantia, osoittavat, että rahoituksen saanti on edelleen prioriteetti sekä unionille että sen jäsenvaltioille. Tätä taustaa vasten on ratkaisevan tärkeää, että komissio antaa jatkossakin jäsenvaltioille ohjeita siitä, miten se aikoo arvioida riskirahoitustoimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille. Tämä käy ilmi myös arvioinnista (ns. toimivuustarkastus (32)), joka vuoden 2014 riskirahoitussuuntaviivoille tehtiin vuosina 2019 ja 2020. Toimivuustarkastus osoitti, että pääsääntöisesti riskirahoitussuuntaviivat ovat edelleen tarkoituksenmukaisia ja ajavat asiansa. Sääntöjä on kuitenkin edelleen tarpeen selventää ja yksinkertaistaa. Näillä tarkistetuilla riskirahoitussuuntaviivoilla autetaan jäsenvaltioita käyttämään asianmukaisesti kohdennettua riskirahoitustukea. Samalla otetaan huomioon tällaisen tuen myönteinen vaikutus edellä esitettyihin komission painopisteisiin (ks. 6 – 9 kappale) sekä tuen myönteiset vaikutukset rahoituksen saatavuuteen. |
| --- | --- |

14.

Sekä komission kokemukset riskirahoitustuesta (vuoden 2014 riskirahoitussuuntaviivojen ja yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (31

32

| 15. | Koska valtiontuen käsitettä tarkasteltiin vuonna 2016 annetussa tiedonannossa (33) ja ottaen huomioon erityisesti sen 4.2 kohta (34), näissä suuntaviivoissa ei käsitellä sitä, onko tietty julkinen tukitoimenpide valtiontukea vai ei, vaan keskitytään edellytyksiin, joiden täyttyessä valtiontukitoimenpide voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi. |
| --- | --- |

15.

Koska valtiontuen käsitettä tarkasteltiin vuonna 2016 annetussa tiedonannossa (33

34

| 16. | Näistä syistä komissio on päättänyt tehdä vuoden 2014 riskirahoitussuuntaviivoihin tiettyjä muutoksia, joilla selkeytetään sääntöjä ja yksinkertaistetaan hallintoa. Näin voidaan helpottaa riskirahoitusta tukevien valtiontukien käyttöä. |
| --- | --- |

16.

Näistä syistä komissio on päättänyt tehdä vuoden 2014 riskirahoitussuuntaviivoihin tiettyjä muutoksia, joilla selkeytetään sääntöjä ja yksinkertaistetaan hallintoa. Näin voidaan helpottaa riskirahoitusta tukevien valtiontukien käyttöä.

2.   SUUNTAVIIVOJEN SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

SUUNTAVIIVOJEN SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

2.1   
  Näiden suuntaviivojen soveltamisala

Näiden suuntaviivojen soveltamisala

| 17. | Komissio soveltaa näissä suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita riskirahoitustoimenpiteisiin, jotka eivät täytä kaikkia yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 3 jaksossa (”Pk-yrityksille rahoituksensaantiin myönnettävä tuki”) säädettyjä edellytyksiä. Jäsenvaltion on perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitettava tällaisista toimenpiteistä (ks. 2.2 kohta). Komissio tekee tuen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevan arvioinnin näiden suuntaviivojen 3 jakson mukaisesti. |
| --- | --- |

17.

Komissio soveltaa näissä suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita riskirahoitustoimenpiteisiin, jotka eivät täytä kaikkia yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 3 jaksossa (”Pk-yrityksille rahoituksensaantiin myönnettävä tuki”) säädettyjä edellytyksiä. Jäsenvaltion on perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitettava tällaisista toimenpiteistä (ks. 2.2 kohta). Komissio tekee tuen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevan arvioinnin näiden suuntaviivojen 3 jakson mukaisesti.

| 18. | Jäsenvaltiot voivat kuitenkin suunnitella riskirahoitustoimenpiteet myös siten, että ne eivät sisällä perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, esimerkiksi siitä syystä, että niissä noudatetaan markkinataloustoimijatestiä (35), tai siitä syystä, että ne täyttävät jonkin vähämerkityksisestä tuesta annetun asetuksen (36) edellytykset. Tällaisista toimenpiteistä ei tarvitse ilmoittaa komissiolle. |
| --- | --- |

18.

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin suunnitella riskirahoitustoimenpiteet myös siten, että ne eivät sisällä perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, esimerkiksi siitä syystä, että niissä noudatetaan markkinataloustoimijatestiä (35

36

| 19. | Näissä suuntaviivoissa ei käsitellä sellaisten valtiontukitoimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille, jotka täyttävät muissa valtiontuen suuntaviivoissa, puitteissa tai säännöksissä vahvistetut kriteerit. Komissio kiinnittää erityistä huomiota siihen, että estetään näiden suuntaviivojen käyttö sellaisten tavoitteiden edistämiseen, joita käsitellään pääasiallisesti muissa valtiontuen puitteissa, suuntaviivoissa tai säännöksissä. |
| --- | --- |

19.

Näissä suuntaviivoissa ei käsitellä sellaisten valtiontukitoimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille, jotka täyttävät muissa valtiontuen suuntaviivoissa, puitteissa tai säännöksissä vahvistetut kriteerit. Komissio kiinnittää erityistä huomiota siihen, että estetään näiden suuntaviivojen käyttö sellaisten tavoitteiden edistämiseen, joita käsitellään pääasiallisesti muissa valtiontuen puitteissa, suuntaviivoissa tai säännöksissä.

| 20. | Nämä suuntaviivat eivät rajoita muun tyyppisten kuin näiden suuntaviivojen kattamien rahoitusvälineiden, kuten olemassa olevien lainojen arvopaperistamista koskevien välineiden, arviointia valtiontukisääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

20.

Nämä suuntaviivat eivät rajoita muun tyyppisten kuin näiden suuntaviivojen kattamien rahoitusvälineiden, kuten olemassa olevien lainojen arvopaperistamista koskevien välineiden, arviointia valtiontukisääntöjen perusteella.

| 21. | Komissio soveltaa näissä suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita ainoastaan riskirahoitusohjelmiin. Periaatteita ei sovelleta tapauskohtaisiin toimenpiteisiin, joilla riskirahoitustukea myönnetään yksittäisille yrityksille, lukuun ottamatta toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on tukea tiettyä vaihtoehtoista kauppapaikkaa. |
| --- | --- |

21.

Komissio soveltaa näissä suuntaviivoissa esitettyjä periaatteita ainoastaan riskirahoitusohjelmiin. Periaatteita ei sovelleta tapauskohtaisiin toimenpiteisiin, joilla riskirahoitustukea myönnetään yksittäisille yrityksille, lukuun ottamatta toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on tukea tiettyä vaihtoehtoista kauppapaikkaa.

| 22. | On tärkeää muistaa, että riskirahoitustukitoimenpiteet on aina toteutettava rahoituksen välittäjien tai vaihtoehtoisten kauppapaikkojen kautta. Ainoa poikkeus ovat verokannustimet, joita sovelletaan tukikelpoisiin yrityksiin tehtäviin suoriin sijoituksiin. Tämän vuoksi toimenpide, jossa jäsenvaltio tai julkisoikeudellinen yhteisö tekee suoran sijoituksen yrityksiin ilman rahoituksen välittäjänä toimivien tahojen osallistumista, ei kuulu yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaisten riskirahoitustuen valtiontukisääntöjen tai näiden suuntaviivojen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

22.

On tärkeää muistaa, että riskirahoitustukitoimenpiteet on aina toteutettava rahoituksen välittäjien tai vaihtoehtoisten kauppapaikkojen kautta. Ainoa poikkeus ovat verokannustimet, joita sovelletaan tukikelpoisiin yrityksiin tehtäviin suoriin sijoituksiin. Tämän vuoksi toimenpide, jossa jäsenvaltio tai julkisoikeudellinen yhteisö tekee suoran sijoituksen yrityksiin ilman rahoituksen välittäjänä toimivien tahojen osallistumista, ei kuulu yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaisten riskirahoitustuen valtiontukisääntöjen tai näiden suuntaviivojen soveltamisalaan.

| 23. | Koska suurilla yrityksillä on vakiintuneempaa näyttöä ja suuremmat vakuudet, komissio katsoo, että niillä ei yleensä ole samoja vaikeuksia saada rahoitusta kuin startup- ja pk-yrityksillä, joten tällaisille yrityksille myönnettävän tuen ei pitäisi kuulua näiden suuntaviivojen soveltamisalaan. Suuria yrityksiä hyödyttävä riskirahoitustoimenpide voidaan poikkeuksellisesti katsoa näiden suuntaviivojen mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos se kohdennetaan pieniin midcap-yrityksiin 3.2.2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai innovatiivisiin midcap-yrityksiin, jotka harjoittavat T&K- ja innovaatiotoimintaa, 3.2.2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

23.

Koska suurilla yrityksillä on vakiintuneempaa näyttöä ja suuremmat vakuudet, komissio katsoo, että niillä ei yleensä ole samoja vaikeuksia saada rahoitusta kuin startup- ja pk-yrityksillä, joten tällaisille yrityksille myönnettävän tuen ei pitäisi kuulua näiden suuntaviivojen soveltamisalaan. Suuria yrityksiä hyödyttävä riskirahoitustoimenpide voidaan poikkeuksellisesti katsoa näiden suuntaviivojen mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos se kohdennetaan pieniin midcap-yrityksiin 3.2.2.1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai innovatiivisiin midcap-yrityksiin, jotka harjoittavat T&K- ja innovaatiotoimintaa, 3.2.2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti.

| 24. | Komissio ei sovella näiden suuntaviivojen periaatteita riskirahoitustukeen, jota myönnetään säännellyillä markkinoilla virallisesti listatuille yrityksille, sillä se, että ne on listattu säännellyillä markkinoilla, osoittaa jo niiden kyvyn saada yksityistä rahoitusta. |
| --- | --- |

24.

Komissio ei sovella näiden suuntaviivojen periaatteita riskirahoitustukeen, jota myönnetään säännellyillä markkinoilla virallisesti listatuille yrityksille, sillä se, että ne on listattu säännellyillä markkinoilla, osoittaa jo niiden kyvyn saada yksityistä rahoitusta.

| 25. | Riskirahoitustukitoimenpiteitä, joihin ei osallistu lainkaan riippumattomia yksityisiä sijoittajia, ei katsoa näiden suuntaviivojen mukaisesti sisämarkkinoille soveltuviksi. Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltion on harkittava vaihtoehtoisia toimintatapoja, jotka voisivat soveltua paremmin samojen tavoitteiden ja tulosten saavuttamiseen, kuten yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen nojalla sallittu alueellinen investointituki tai käynnistystuki. |
| --- | --- |

25.

Riskirahoitustukitoimenpiteitä, joihin ei osallistu lainkaan riippumattomia yksityisiä sijoittajia, ei katsoa näiden suuntaviivojen mukaisesti sisämarkkinoille soveltuviksi. Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltion on harkittava vaihtoehtoisia toimintatapoja, jotka voisivat soveltua paremmin samojen tavoitteiden ja tulosten saavuttamiseen, kuten yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen nojalla sallittu alueellinen investointituki tai käynnistystuki.

| 26. | Riskirahoitustukitoimenpiteitä, joissa riippumattomat yksityiset sijoittajat eivät ota tuntuvaa riskiä tai joissa edut koituvat yksinomaan yksityisten sijoittajien hyväksi, ei katsota näiden suuntaviivojen mukaisesti sisämarkkinoille soveltuviksi. Riskien ja tuottojen jakaminen on näiden suuntaviivojen mukaisesti välttämätön edellytys valtion rahoitusriskin rajoittamiseksi ja kohtuullisen tuoton takaamiseksi. |
| --- | --- |

26.

Riskirahoitustukitoimenpiteitä, joissa riippumattomat yksityiset sijoittajat eivät ota tuntuvaa riskiä tai joissa edut koituvat yksinomaan yksityisten sijoittajien hyväksi, ei katsota näiden suuntaviivojen mukaisesti sisämarkkinoille soveltuviksi. Riskien ja tuottojen jakaminen on näiden suuntaviivojen mukaisesti välttämätön edellytys valtion rahoitusriskin rajoittamiseksi ja kohtuullisen tuoton takaamiseksi.

| 27. | Näiden suuntaviivojen kattamaa riskirahoitustukea ei saa käyttää yritysostojen tukemiseen, lukuun ottamatta jälkirahoituksen muodossa myönnettävää riskirahoitustukea yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa säädetyin edellytyksin. |
| --- | --- |

27.

Näiden suuntaviivojen kattamaa riskirahoitustukea ei saa käyttää yritysostojen tukemiseen, lukuun ottamatta jälkirahoituksen muodossa myönnettävää riskirahoitustukea yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa säädetyin edellytyksin.

| 28. | Riskirahoitustukea ei pidetä näiden suuntaviivojen mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvana, jos se myönnetään seuraaville:






  (a) | vaikeuksissa olevat yritykset, sellaisina kuin ne on määritelty rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen suunnattavasta valtiontuesta annetuissa suuntaviivoissa (37); näitä suuntaviivoja sovellettaessa sellaisia pk-yrityksiä, jotka ovat toimineet millä tahansa markkinoilla enintään yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa säädetyn tukikelpoisuusajan ja täyttävät riskirahoitussijoitusten edellytykset valitun rahoituksen välittäjän toteuttaman due diligence -prosessin perusteella, ei kuitenkaan pidetä vaikeuksissa olevina yrityksinä, elleivät ne ole maksukyvyttömyysmenettelyn kohteena tai täytä kansallisen lainsäädännön mukaisia perusteita maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamiselle velkojien pyynnöstä; |
| --- | --- | --- |

28.

Riskirahoitustukea ei pidetä näiden suuntaviivojen mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvana, jos se myönnetään seuraaville:

(a)

vaikeuksissa olevat yritykset, sellaisina kuin ne on määritelty rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen suunnattavasta valtiontuesta annetuissa suuntaviivoissa (37); näitä suuntaviivoja sovellettaessa sellaisia pk-yrityksiä, jotka ovat toimineet millä tahansa markkinoilla enintään yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa säädetyn tukikelpoisuusajan ja täyttävät riskirahoitussijoitusten edellytykset valitun rahoituksen välittäjän toteuttaman due diligence -prosessin perusteella, ei kuitenkaan pidetä vaikeuksissa olevina yrityksinä, elleivät ne ole maksukyvyttömyysmenettelyn kohteena tai täytä kansallisen lainsäädännön mukaisia perusteita maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamiselle velkojien pyynnöstä;

37

| (b) | yritykset, jotka eivät ole täyttäneet sellaiseen komission aiempaan päätökseen perustuvaa takainperintämääräystä, jossa saman jäsenvaltion myöntämä tuki on todettu laittomaksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi. |
| --- | --- |

(b)

yritykset, jotka eivät ole täyttäneet sellaiseen komission aiempaan päätökseen perustuvaa takainperintämääräystä, jossa saman jäsenvaltion myöntämä tuki on todettu laittomaksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi.

| 29. | Komissio ei sovella näiden suuntaviivojen periaatteita kolmansiin maihin tai muihin jäsenvaltioihin suuntautuvaan vientitoimintaan myönnettävään tukeen eli tukeen, joka liittyy välittömästi vientimääriin, jakeluverkon perustamiseen ja toimintaan tai muihin vientitoimintaan liittyviin juokseviin kustannuksiin, eikä tukeen, jonka myöntämisen ehtona on kotimaisten tuotteiden suosiminen tuontituotteiden kustannuksella. |
| --- | --- |

29.

Komissio ei sovella näiden suuntaviivojen periaatteita kolmansiin maihin tai muihin jäsenvaltioihin suuntautuvaan vientitoimintaan myönnettävään tukeen eli tukeen, joka liittyy välittömästi vientimääriin, jakeluverkon perustamiseen ja toimintaan tai muihin vientitoimintaan liittyviin juokseviin kustannuksiin, eikä tukeen, jonka myöntämisen ehtona on kotimaisten tuotteiden suosiminen tuontituotteiden kustannuksella.

| 30. | Riskirahoitustoimenpiteisiin sisältyy usein monimutkaisia rakenteita, joilla luodaan kannustimia yhdelle talouden toimijoiden ryhmälle (sijoittajat), jotta nämä tarjoaisivat riskirahoitusta toiselle ryhmälle (tukikelpoiset yritykset). Toimenpiteestä riippuen tuensaajia voivat olla jompaankumpaan tai kumpaankin ryhmään kuuluvat yritykset, vaikka viranomaisten aikomuksena onkin voinut olla tukea vain jälkimmäistä ryhmää. Lisäksi riskirahoitustoimenpiteissä on yleensä mukana yksi tai useampi rahoituksen välittäjä, joka ei ole sidoksissa sijoittajiin ja lopullisiin tuensaajayrityksiin, joihin sijoitukset tehdään. Näissä tapauksissa on myös tarpeen pohtia, voidaanko rahoituksen välittäjän katsoa hyötyvän valtiontuesta. Rahoituksen välittäjälle koituva tuki olisi rajattava minimiin siirtämällä hyöty lopullisille tuensaajille näiden suuntaviivojen mukaisesti. Jos rahoituksen välittäjien varat lisääntyvät ja niiden rahastonhoitajien liikevaihto kasvaa palkkioiden vuoksi, tämä katsotaan kuitenkin ainoastaan tukitoimenpiteen toissijaiseksi taloudelliseksi vaikutukseksi eikä sen katsota muodostavan tuen aiheuttamaa hyötyä rahoituksen välittäjille tai rahastonhoitajille. Jos riskirahoitustoimenpide on kuitenkin suunniteltu siten, että sen toissijaiset vaikutukset kohdistuvat yksilöitävissä oleviin rahoituksen välittäjiin tai yksilöitävissä oleviin välittäjien ryhmiin, kyseisten rahoituksen välittäjien katsotaan saavan välillistä hyötyä. |
| --- | --- |

30.

Riskirahoitustoimenpiteisiin sisältyy usein monimutkaisia rakenteita, joilla luodaan kannustimia yhdelle talouden toimijoiden ryhmälle (sijoittajat), jotta nämä tarjoaisivat riskirahoitusta toiselle ryhmälle (tukikelpoiset yritykset). Toimenpiteestä riippuen tuensaajia voivat olla jompaankumpaan tai kumpaankin ryhmään kuuluvat yritykset, vaikka viranomaisten aikomuksena onkin voinut olla tukea vain jälkimmäistä ryhmää. Lisäksi riskirahoitustoimenpiteissä on yleensä mukana yksi tai useampi rahoituksen välittäjä, joka ei ole sidoksissa sijoittajiin ja lopullisiin tuensaajayrityksiin, joihin sijoitukset tehdään. Näissä tapauksissa on myös tarpeen pohtia, voidaanko rahoituksen välittäjän katsoa hyötyvän valtiontuesta. Rahoituksen välittäjälle koituva tuki olisi rajattava minimiin siirtämällä hyöty lopullisille tuensaajille näiden suuntaviivojen mukaisesti. Jos rahoituksen välittäjien varat lisääntyvät ja niiden rahastonhoitajien liikevaihto kasvaa palkkioiden vuoksi, tämä katsotaan kuitenkin ainoastaan tukitoimenpiteen toissijaiseksi taloudelliseksi vaikutukseksi eikä sen katsota muodostavan tuen aiheuttamaa hyötyä rahoituksen välittäjille tai rahastonhoitajille. Jos riskirahoitustoimenpide on kuitenkin suunniteltu siten, että sen toissijaiset vaikutukset kohdistuvat yksilöitävissä oleviin rahoituksen välittäjiin tai yksilöitävissä oleviin välittäjien ryhmiin, kyseisten rahoituksen välittäjien katsotaan saavan välillistä hyötyä.

2.2   
  Riskirahoitustuki, josta on ilmoitettava

Riskirahoitustuki, josta on ilmoitettava

| 31. | Jäsenvaltioiden on perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan nojalla ilmoitettava riskirahoitustoimenpiteistä, jotka i) ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea (erityisesti jos ne eivät ole markkinataloustoimijatestin (38) mukaisia eivätkä kuulu vähämerkityksisestä tuesta annettujen asetusten (39) soveltamisalaan) ja ii) eivät täytä kaikkia yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 3 jaksossa (”Pk-yrityksille rahoituksensaantiin myönnettävä tuki”) säädettyjä edellytyksiä. Komissio arvioi tällaisten toimenpiteiden sisämarkkinoille soveltuvuutta perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Näissä suuntaviivoissa keskitytään sellaisiin riskirahoitustoimenpiteisiin, jotka todennäköisimmin todetaan sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, jos noudatetaan tiettyjä edellytyksiä, joita selvitetään tarkemmin näiden suuntaviivojen 3 jaksossa. Tällaiset toimenpiteet jakautuvat kahteen luokkaan. |
| --- | --- |

31.

Jäsenvaltioiden on perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan nojalla ilmoitettava riskirahoitustoimenpiteistä, jotka i) ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea (erityisesti jos ne eivät ole markkinataloustoimijatestin (38

39

| 32. | Ensimmäinen luokka kattaa riskirahoitustoimenpiteet, joiden kohteena olevat yritykset eivät täytä kaikkia yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 3 jaksossa säädettyjä riskirahoitustuen tukikelpoisuusvaatimuksia. Tämä luokka käsittää erityisesti seuraaviin yrityksiin kohdistuvat toimenpiteet:






  (a) | pienet midcap-yritykset, |
| --- | --- | --- |

32.

Ensimmäinen luokka kattaa riskirahoitustoimenpiteet, joiden kohteena olevat yritykset eivät täytä kaikkia yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 3 jaksossa säädettyjä riskirahoitustuen tukikelpoisuusvaatimuksia

(a)

pienet midcap-yritykset,

| (b) | innovatiiviset midcap-yritykset, |
| --- | --- |

(b)

innovatiiviset midcap-yritykset,

| (c) | ensimmäisen riskirahoitussijoituksen saavat pk-yritykset, jotka ovat toimineet millä tahansa markkinoilla yli yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa säädetyn tukikelpoisuusajan, |
| --- | --- |

(c)

ensimmäisen riskirahoitussijoituksen saavat pk-yritykset, jotka ovat toimineet millä tahansa markkinoilla yli yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa säädetyn tukikelpoisuusajan,

| (d) | startup- ja pk-yritykset, jotka tarvitsevat kokonaismäärältään ryhmäpoikkeusasetuksessa asetetun ylärajan ylittävän riskirahoitussijoituksen, |
| --- | --- |

(d)

startup- ja pk-yritykset, jotka tarvitsevat kokonaismäärältään ryhmäpoikkeusasetuksessa asetetun ylärajan ylittävän riskirahoitussijoituksen,

| (e) | vaihtoehtoiset kauppapaikat, jotka eivät täytä yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen edellytyksiä. |
| --- | --- |

(e)

vaihtoehtoiset kauppapaikat, jotka eivät täytä yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen edellytyksiä.

| 33. | Toiseen luokkaan kuuluvat toimenpiteet, joiden suunnitteluparametrit poikkeavat yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 3 jaksossa vahvistetuista. Tämä luokka käsittää erityisesti seuraavat tapaukset:






  (a) | rahoitusinstrumentit, joissa riippumattomien yksityisten sijoittajien osallistuminen jää alle yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädettyjen osuuksien, |
| --- | --- | --- |

33.

Toiseen luokkaan kuuluvat toimenpiteet, joiden suunnitteluparametrit

(a)

rahoitusinstrumentit, joissa riippumattomien yksityisten sijoittajien osallistuminen jää alle yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädettyjen osuuksien,

| (b) | rahoitusinstrumentit, joiden suunnitteluparametrit ylittävät yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetyt enimmäismäärät, |
| --- | --- |

(b)

rahoitusinstrumentit, joiden suunnitteluparametrit ylittävät yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetyt enimmäismäärät,

| (c) | rahoitusinstrumentit, takauksia lukuun ottamatta, joissa rahoituksen välittäjät, sijoittajat tai rahastonhoitajat valitaan asettamalla etusijalle suojautuminen mahdollisilta tappioilta (tappioriskiltä suojautuminen) ensisijaisten tuottojen sijaan (tuottoon perustuvat kannustimet) ja |
| --- | --- |

(c)

rahoitusinstrumentit, takauksia lukuun ottamatta, joissa rahoituksen välittäjät, sijoittajat tai rahastonhoitajat valitaan asettamalla etusijalle suojautuminen mahdollisilta tappioilta (tappioriskiltä suojautuminen) ensisijaisten tuottojen sijaan (tuottoon perustuvat kannustimet) ja

| (d) | verokannustimet yrityssijoittajille, mukaan lukien yhteissijoittajina toimivat rahoituksen välittäjät tai niiden rahastonhoitajat. |
| --- | --- |

(d)

verokannustimet yrityssijoittajille, mukaan lukien yhteissijoittajina toimivat rahoituksen välittäjät tai niiden rahastonhoitajat.

| 34. | Arvioidessaan ilmoitettavia toimenpideluokkia komissio tarkastelee kaikkia yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 3 jakson nojalla riskirahoitustukeen sovellettavia sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytyksiä, ellei näissä suuntaviivoissa toisin täsmennetä. |
| --- | --- |

34.

Arvioidessaan ilmoitettavia toimenpideluokkia komissio tarkastelee kaikkia yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 3 jakson nojalla riskirahoitustukeen sovellettavia sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytyksiä, ellei näissä suuntaviivoissa toisin täsmennetä.

2.3   
  Määritelmät

Määritelmät

| 35. | Näissä suuntaviivoissa tarkoitetaan:






  1) | ’vaihtoehtoisella kauppapaikalla’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 22 alakohdassa määriteltyä monenkeskistä kaupankäyntijärjestelmää, jossa vähintään 50 % kaupankäynnin kohteeksi otetuista rahoitusinstrumenteista on pk-yritysten liikkeeseenlaskemia; |
| --- | --- | --- |

35.

Näissä suuntaviivoissa tarkoitetaan:

1)

’vaihtoehtoisella kauppapaikalla’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 22 alakohdassa määriteltyä monenkeskistä kaupankäyntijärjestelmää, jossa vähintään 50 % kaupankäynnin kohteeksi otetuista rahoitusinstrumenteista on pk-yritysten liikkeeseenlaskemia;

| 2) | ’yritysostolla’ vähintään määräysvaltaan oikeuttavan osuuden ostamista yrityksen pääomasta nykyisiltä osakkailta yrityksen varojen ja toiminnan saamiseksi haltuun; |
| --- | --- |

2)

’yritysostolla’ vähintään määräysvaltaan oikeuttavan osuuden ostamista yrityksen pääomasta nykyisiltä osakkailta yrityksen varojen ja toiminnan saamiseksi haltuun;

| 3) | ’tappioriskiltä suojaamisella’ julkisiin sijoittajiin verrattuna vähäisempää altistumista tappioille siinä tapauksessa, että perustana olevan transaktion tuotto jää huonoksi; |
| --- | --- |

3)

’tappioriskiltä suojaamisella’ julkisiin sijoittajiin verrattuna vähäisempää altistumista tappioille siinä tapauksessa, että perustana olevan transaktion tuotto jää huonoksi;

| 4) | ’tukikelpoisella yrityksellä’ startup-yrityksiä, pk-yrityksiä, pieniä midcap-yrityksiä ja innovatiivisia midcap-yrityksiä; |
| --- | --- |

4)

’tukikelpoisella yrityksellä’ startup-yrityksiä, pk-yrityksiä, pieniä midcap-yrityksiä ja innovatiivisia midcap-yrityksiä;

| 5) | ’toimeksisaaneella yhteisöllä’ Euroopan investointipankkia (EIP), Euroopan investointirahastoa (EIR), kansainvälistä rahoituslaitosta, jonka osakas jäsenvaltio on, jäsenvaltioon sijoittautunutta rahoituslaitosta, jonka tavoitteena on yleisen edun saavuttaminen julkisen viranomaisen määräysvallassa, tai julkisoikeudellista elintä tai julkisen palvelun tehtävää hoitavaa yksityisoikeudellista elintä; toimeksisaanut yhteisö voidaan valita tai nimittää suoraan tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (40) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (41) 38 artiklan 4 kohdan b alakohdan iii alakohdan tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (42) 59 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

5)

’toimeksisaaneella yhteisöllä’ Euroopan investointipankkia (EIP), Euroopan investointirahastoa (EIR), kansainvälistä rahoituslaitosta, jonka osakas jäsenvaltio on, jäsenvaltioon sijoittautunutta rahoituslaitosta, jonka tavoitteena on yleisen edun saavuttaminen julkisen viranomaisen määräysvallassa, tai julkisoikeudellista elintä tai julkisen palvelun tehtävää hoitavaa yksityisoikeudellista elintä; toimeksisaanut yhteisö voidaan valita tai nimittää suoraan tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (40) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (41) 38 artiklan 4 kohdan b alakohdan iii alakohdan tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (42) 59 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti;

40

41

42

| 6) | ’oman pääoman ehtoisella sijoituksella’ pääoman tarjoamista yritykselle sijoittamalla siihen suoraan tai välillisesti vastineena vastaavan osuuden omistamisesta kyseisestä yrityksestä; |
| --- | --- |

6)

’oman pääoman ehtoisella sijoituksella’ pääoman tarjoamista yritykselle sijoittamalla siihen suoraan tai välillisesti vastineena vastaavan osuuden omistamisesta kyseisestä yrityksestä;

| 7) | ’arviointisuunnitelmalla’ asiakirjaa, joka kattaa yhden tai useamman tukiohjelman ja sisältää vähintään seuraavat seikat:






  (a) | arvioitavat tavoitteet, |
| --- | --- | --- |

7)

’arviointisuunnitelmalla’ asiakirjaa, joka kattaa yhden tai useamman tukiohjelman ja sisältää vähintään seuraavat seikat:

(a)

arvioitavat tavoitteet,

| (b) | arviointikysymykset, |
| --- | --- |

(b)

arviointikysymykset,

| (c) | tulosindikaattorit, |
| --- | --- |

(c)

tulosindikaattorit,

| (d) | suunniteltu arviointimenetelmä, |
| --- | --- |

(d)

suunniteltu arviointimenetelmä,

| (e) | tiedonkeruuta koskevat vaatimukset, |
| --- | --- |

(e)

tiedonkeruuta koskevat vaatimukset,

| (f) | arvioinnin ehdotettu ajoitus, mukaan lukien väliarviointiraportin ja lopullisen arviointiraportin jättämispäivät, |
| --- | --- |

(f)

arvioinnin ehdotettu ajoitus, mukaan lukien väliarviointiraportin ja lopullisen arviointiraportin jättämispäivät,

| (g) | arvioinnin suorittavan riippumattoman tahon kuvaus tai sen valinnassa käytettävät kriteerit ja |
| --- | --- |

(g)

arvioinnin suorittavan riippumattoman tahon kuvaus tai sen valinnassa käytettävät kriteerit ja

| (h) | arvioinnin julkistamista koskevat järjestelyt; |
| --- | --- |

(h)

arvioinnin julkistamista koskevat järjestelyt;

| 8) | ’irtautumisella’ sitä, että rahoituksen välittäjä tai sijoittaja luopuu osuuksistaan esimerkiksi yrityskaupalla, alaskirjauksella, etuoikeutettujen osakkeiden tai lainojen takaisinlunastuksella, myynnillä toiselle rahoituksen välittäjälle tai sijoittajalle, myynnillä rahoituslaitokselle tai myynnillä julkisesti, mukaan lukien listautumisanti; |
| --- | --- |

8)

’irtautumisella’ sitä, että rahoituksen välittäjä tai sijoittaja luopuu osuuksistaan esimerkiksi yrityskaupalla, alaskirjauksella, etuoikeutettujen osakkeiden tai lainojen takaisinlunastuksella, myynnillä toiselle rahoituksen välittäjälle tai sijoittajalle, myynnillä rahoituslaitokselle tai myynnillä julkisesti, mukaan lukien listautumisanti;

| 9) | ’kohtuullisella tuottoasteella’ odotettavissa olevaa sisäistä korkokantaa, joka vastaa yksityisten sijoittajien tekemän sijoituksen riskitasoa ja pääoman tyyppiä ja määrää kuvaavaa riskioikaistua diskonttauskorkoa; |
| --- | --- |

9)

’kohtuullisella tuottoasteella’ odotettavissa olevaa sisäistä korkokantaa, joka vastaa yksityisten sijoittajien tekemän sijoituksen riskitasoa ja pääoman tyyppiä ja määrää kuvaavaa riskioikaistua diskonttauskorkoa;

| 10) | ’lopullisella tuensaajalla’ tukikelpoista yritystä, johon on tehty sijoitus riskirahoitustukitoimenpiteen nojalla; |
| --- | --- |

10)

’lopullisella tuensaajalla’ tukikelpoista yritystä, johon on tehty sijoitus riskirahoitustukitoimenpiteen nojalla;

| 11) | ’rahoituksen välittäjällä’ mitä tahansa rahoituslaitosta sen muodosta ja omistuksesta riippumatta, myös rahastojen rahastoa, yksityistä sijoitusrahastoa, julkista sijoitusrahastoa, pankkia, mikrorahoituslaitosta ja takausyhtiötä; |
| --- | --- |

11)

’rahoituksen välittäjällä’ mitä tahansa rahoituslaitosta sen muodosta ja omistuksesta riippumatta, myös rahastojen rahastoa, yksityistä sijoitusrahastoa, julkista sijoitusrahastoa, pankkia, mikrorahoituslaitosta ja takausyhtiötä;

| 12) | ’ensimyynnillä markkinoilla’ yrityksen toteuttamaa ensimmäistä myyntiä tuote- tai palvelumarkkinoilla, lukuun ottamatta rajoitettua myyntiä markkinoiden testaamiseksi; |
| --- | --- |

12)

’ensimyynnillä markkinoilla’ yrityksen toteuttamaa ensimmäistä myyntiä tuote- tai palvelumarkkinoilla, lukuun ottamatta rajoitettua myyntiä markkinoiden testaamiseksi;

| 13) | ’suuririskisimmällä osalla’ etuoikeusasemaltaan heikointa riskierää, johon kohdistuu suurin tappionriski ja johon sisältyvät kohdesalkun odotettavissa olevat tappiot; |
| --- | --- |

13)

’suuririskisimmällä osalla’ etuoikeusasemaltaan heikointa riskierää, johon kohdistuu suurin tappionriski ja johon sisältyvät kohdesalkun odotettavissa olevat tappiot;

| 14) | ’lisäsijoituksella’ uutta sijoitusta yritykseen sen jälkeen, kun siihen on jo tehty riskisijoitus vähintään kerran aikaisemmin; |
| --- | --- |

14)

’lisäsijoituksella’ uutta sijoitusta yritykseen sen jälkeen, kun siihen on jo tehty riskisijoitus vähintään kerran aikaisemmin;

| 15) | ’rahastojen rahastolla’ rahastoa, joka sijoittaa tai ohjaa resursseja muihin rahastoihin eikä suoraan yrityksiin tai rahoitusomaisuuteen, kuten osakkeisiin tai joukkovelkakirjoihin; |
| --- | --- |

15)

’rahastojen rahastolla’ rahastoa, joka sijoittaa tai ohjaa resursseja muihin rahastoihin eikä suoraan yrityksiin tai rahoitusomaisuuteen, kuten osakkeisiin tai joukkovelkakirjoihin;

| 16) | ’takauksella’ kirjallista sitoumusta vastata kokonaan tai osittain kolmannen osapuolen uusista riskirahoituslainatransaktioista, kuten velkainstrumenteista tai leasinginstrumenteista, sekä oman pääoman luonteisista instrumenteista; |
| --- | --- |

16)

’takauksella’ kirjallista sitoumusta vastata kokonaan tai osittain kolmannen osapuolen uusista riskirahoituslainatransaktioista, kuten velkainstrumenteista tai leasinginstrumenteista, sekä oman pääoman luonteisista instrumenteista;

| 17) | ’takauksen ylärajalla’ julkisen sijoittajan enimmäisriskiä, joka ilmaistaan prosenttiosuutena takauksen kohteena olevaan salkkuun tehdystä kokonaissijoituksesta; |
| --- | --- |

17)

’takauksen ylärajalla’ julkisen sijoittajan enimmäisriskiä, joka ilmaistaan prosenttiosuutena takauksen kohteena olevaan salkkuun tehdystä kokonaissijoituksesta;

| 18) | ’takausosuudella’ julkisen sijoittajan kattamaa prosenttiosuutta tappioista riskirahoitustukitoimenpiteen jokaisen transaktion osalta; |
| --- | --- |

18)

’takausosuudella’ julkisen sijoittajan kattamaa prosenttiosuutta tappioista riskirahoitustukitoimenpiteen jokaisen transaktion osalta;

| 19) | ’riippumattomalla yksityisellä sijoittajalla’ yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 2 artiklassa tarkoitettua riippumatonta yksityistä sijoittajaa; |
| --- | --- |

19)

’riippumattomalla yksityisellä sijoittajalla’ yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 2 artiklassa tarkoitettua riippumatonta yksityistä sijoittajaa;

| 20) | ’innovatiivisella mid-cap-yrityksellä’ midcap-yritystä, joka täyttää jonkin seuraavista edellytyksistä: täyttää kriteerit, joiden perusteella sitä voidaan pitää yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 2 artiklassa tarkoitettuna ’innovatiivisena yrityksenä’; on äskettäin saanut Euroopan innovaationeuvoston huippuosaamismerkin vuosien 2018–2020 Horisontti 2020 -työohjelman (43) tai asetuksen (EU) 2021/695 2 artiklan 23 alakohdan ja 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti; tai on äskettäin saanut Euroopan innovaationeuvoston rahastosta sijoituksen, esimerkiksi asetuksen (EU) 2021/695 48 artiklassa tarkoitetun Accelerator-ohjelman puitteissa tehdyn sijoituksen; ja on joko osallistunut johonkin CASSINI-toimeen (44) (CASSINI Business Accelerator tai CASSINI Matchmaking) tai saanut rahoitusta CASSINI-aloitteen siemen- ja kasvurahoitusjärjestelystä (CASSINI Seed and Growth Funding Facility) tai saanut CASSINI-palkinnon, ja täyttää asetetut arviointikynnykset, tai jota on tuettu Horisontti Eurooppa -ohjelmasta rahoitetuilla avaruusalan hankkeilla, mikä on johtanut startup-yrityksen perustamiseen; |
| --- | --- |

20)

’innovatiivisella mid-cap-yrityksellä’ midcap-yritystä, joka täyttää jonkin seuraavista edellytyksistä: täyttää kriteerit, joiden perusteella sitä voidaan pitää yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 2 artiklassa tarkoitettuna ’innovatiivisena yrityksenä’; on äskettäin saanut Euroopan innovaationeuvoston huippuosaamismerkin vuosien 2018–2020 Horisontti 2020 -työohjelman (43) tai asetuksen (EU) 2021/695 2 artiklan 23 alakohdan ja 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti; tai on äskettäin saanut Euroopan innovaationeuvoston rahastosta sijoituksen, esimerkiksi asetuksen (EU) 2021/695 48 artiklassa tarkoitetun Accelerator-ohjelman puitteissa tehdyn sijoituksen; ja on joko osallistunut johonkin CASSINI-toimeen (44) (CASSINI Business Accelerator tai CASSINI Matchmaking) tai saanut rahoitusta CASSINI-aloitteen siemen- ja kasvurahoitusjärjestelystä (CASSINI Seed and Growth Funding Facility) tai saanut CASSINI-palkinnon, ja täyttää asetetut arviointikynnykset, tai jota on tuettu Horisontti Eurooppa -ohjelmasta rahoitetuilla avaruusalan hankkeilla, mikä on johtanut startup-yrityksen perustamiseen;

43

44

| 21) | ’yksityisten resurssien vivuttamisella’ sitä, missä määrin julkinen investointi houkuttelee mukaan lisäinvestointeja yksityisistä lähteistä; |
| --- | --- |

21)

’yksityisten resurssien vivuttamisella’ sitä, missä määrin julkinen investointi houkuttelee mukaan lisäinvestointeja yksityisistä lähteistä;

| 22) | ’lainainstrumentilla’ sopimusta, joka velvoittaa lainanantajan antamaan lainanottajan käyttöön sovitun suuruisen rahasumman sovituksi ajaksi ja jonka mukaan lainanottaja on velvoitettu maksamaan kyseisen rahasumman takaisin sovittuna aikana; se voi olla muodoltaan laina tai muu rahoitusinstrumentti, myös leasingsopimus, jonka tärkein piirre on, että se antaa lainanantajalle vähimmäistuoton; |
| --- | --- |

22)

’lainainstrumentilla’ sopimusta, joka velvoittaa lainanantajan antamaan lainanottajan käyttöön sovitun suuruisen rahasumman sovituksi ajaksi ja jonka mukaan lainanottaja on velvoitettu maksamaan kyseisen rahasumman takaisin sovittuna aikana; se voi olla muodoltaan laina tai muu rahoitusinstrumentti, myös leasingsopimus, jonka tärkein piirre on, että se antaa lainanantajalle vähimmäistuoton;

| 23) | ’midcap-yrityksellä’ yritystä, joka ei ole pk-yritys ja jonka työntekijöiden määrä on enintään 1 500 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen liitteessä I olevan 3–6 artiklan mukaisesti laskettuna. Tätä määritelmää sovellettaessa useampia yhteisöjä pidetään yhtenä yrityksenä, jos jokin yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa luetelluista edellytyksistä täyttyy; |
| --- | --- |

23)

’midcap-yrityksellä’ yritystä, joka ei ole pk-yritys ja jonka työntekijöiden määrä on enintään 1 500 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen liitteessä I olevan 3–6 artiklan mukaisesti laskettuna. Tätä määritelmää sovellettaessa useampia yhteisöjä pidetään yhtenä yrityksenä, jos jokin yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa luetelluista edellytyksistä täyttyy;

| 24) | ’luonnollisella henkilöllä’ henkilöä, joka ei ole oikeushenkilö eikä perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys; |
| --- | --- |

24)

’luonnollisella henkilöllä’ henkilöä, joka ei ole oikeushenkilö eikä perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys;

| 25) | ’uudella lainalla’ uutta lainainstrumenttia uusien sijoitusten tai käyttöpääoman rahoittamiseksi, lukuun ottamatta i) olemassa olevien lainojen tai ii) muiden rahoitusmuotojen uudelleenrahoitusta; |
| --- | --- |

25)

’uudella lainalla’ uutta lainainstrumenttia uusien sijoitusten tai käyttöpääoman rahoittamiseksi, lukuun ottamatta i) olemassa olevien lainojen tai ii) muiden rahoitusmuotojen uudelleenrahoitusta;

| 26) | ’oman pääoman luonteisella sijoituksella’ rahoitusmuotoa, joka sijoittuu oman pääoman ehtoisen ja vieraan pääoman ehtoisen rahoituksen välille ja johon liittyvä riski on suurempi kuin paremmassa etuoikeusasemassa olevilla veloilla mutta pienempi kuin rajoituksettomalla omalla pääomalla ja jonka tuotto haltijalle perustuu pääasiassa kohdeyrityksen voittoihin tai tappioihin ja joka on maksukyvyttömyystilanteessa vakuudeton; oman pääoman luonteiset sijoitukset voidaan muotoilla vakuudettomaksi ja heikommassa etuoikeusasemassa olevaksi velaksi, kuten välipääomaksi, ja joissakin tapauksissa omaksi pääomaksi muunnettaviksi, tai etuoikeutetuksi pääomaksi; |
| --- | --- |

26)

’oman pääoman luonteisella sijoituksella’ rahoitusmuotoa, joka sijoittuu oman pääoman ehtoisen ja vieraan pääoman ehtoisen rahoituksen välille ja johon liittyvä riski on suurempi kuin paremmassa etuoikeusasemassa olevilla veloilla mutta pienempi kuin rajoituksettomalla omalla pääomalla ja jonka tuotto haltijalle perustuu pääasiassa kohdeyrityksen voittoihin tai tappioihin ja joka on maksukyvyttömyystilanteessa vakuudeton; oman pääoman luonteiset sijoitukset voidaan muotoilla vakuudettomaksi ja heikommassa etuoikeusasemassa olevaksi velaksi, kuten välipääomaksi, ja joissakin tapauksissa omaksi pääomaksi muunnettaviksi, tai etuoikeutetuksi pääomaksi;

| 27) | ’jälkirahoituksella’ yrityksen olemassa olevien osakkeiden ostamista aikaisemmalta sijoittajalta tai osakkaalta; |
| --- | --- |

27)

’jälkirahoituksella’ yrityksen olemassa olevien osakkeiden ostamista aikaisemmalta sijoittajalta tai osakkaalta;

| 28) | ’riskirahoitussijoituksella’ oman pääoman ehtoisia ja oman pääoman luonteisia sijoituksia, lainoja (myös leasingsopimuksia) ja takauksia tai niiden yhdistelmää tukikelpoisille yrityksille uusien investointien tekemiseksi, lukuun ottamatta täysin yksityisiä investointeja, jotka on tehty markkinaehdoin ja jotka eivät kuulu kyseisen valtiontukitoimenpiteen soveltamisalaan; |
| --- | --- |

28)

’riskirahoitussijoituksella’ oman pääoman ehtoisia ja oman pääoman luonteisia sijoituksia, lainoja (myös leasingsopimuksia) ja takauksia tai niiden yhdistelmää tukikelpoisille yrityksille uusien investointien tekemiseksi, lukuun ottamatta täysin yksityisiä investointeja, jotka on tehty markkinaehdoin ja jotka eivät kuulu kyseisen valtiontukitoimenpiteen soveltamisalaan;

| 29) | ’pienellä ja keskisuurella yrityksellä (pk-yrityksellä)’ yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen liitteen I kriteerit täyttävää yritystä; |
| --- | --- |

29)

’pienellä ja keskisuurella yrityksellä (pk-yrityksellä)’ yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen liitteen I kriteerit täyttävää yritystä;

| 30) | ’pienellä midcap-yrityksellä’ yritystä, joka ei ole pk-yritys ja jolla on enintään 499 työntekijää laskettuna ryhmäpoikkeusasetuksen liitteessä I olevan 3–6 artiklan mukaisesti ja jonka vuotuinen liikevaihto on enintään 100 miljoonaa euroa tai tilikauden tase enintään 86 miljoonaa euroa. Tätä määritelmää sovellettaessa useampia yhteisöjä pidetään yhtenä yrityksenä, jos jokin yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa luetelluista edellytyksistä täyttyy; |
| --- | --- |

30)

’pienellä midcap-yrityksellä’ yritystä, joka ei ole pk-yritys ja jolla on enintään 499 työntekijää laskettuna ryhmäpoikkeusasetuksen liitteessä I olevan 3–6 artiklan mukaisesti ja jonka vuotuinen liikevaihto on enintään 100 miljoonaa euroa tai tilikauden tase enintään 86 miljoonaa euroa. Tätä määritelmää sovellettaessa useampia yhteisöjä pidetään yhtenä yrityksenä, jos jokin yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa luetelluista edellytyksistä täyttyy;

| 31) | ’startup-yrityksellä’ enintään viiden vuoden ajan rekisteröinnistä julkisesti noteeraamatonta pienyritystä, joka täyttää seuraavat ehdot: a) se ei ole jatkanut toisen yrityksen toimintaa; se ei ole vielä jakanut voittoa; se ei ole syntynyt sulautuman tuloksena. (45) Sellaisten tukikelpoisten yritysten osalta, joita ei tarvitse kirjata yhtiörekisteriin, viiden vuoden tukikelpoisuusajan katsotaan alkavan joko ajankohdasta, jolloin yritys aloittaa taloudellisen toiminnan, tai ajankohdasta, jona siitä tulee velvollinen maksamaan veroa taloudellisesta toiminnastaan sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi. |
| --- | --- |

31)

’startup-yrityksellä’ enintään viiden vuoden ajan rekisteröinnistä julkisesti noteeraamatonta pienyritystä, joka täyttää seuraavat ehdot: a) se ei ole jatkanut toisen yrityksen toimintaa; se ei ole vielä jakanut voittoa; se ei ole syntynyt sulautuman tuloksena. (45) Sellaisten tukikelpoisten yritysten osalta, joita ei tarvitse kirjata yhtiörekisteriin, viiden vuoden tukikelpoisuusajan katsotaan alkavan joko ajankohdasta, jolloin yritys aloittaa taloudellisen toiminnan, tai ajankohdasta, jona siitä tulee velvollinen maksamaan veroa taloudellisesta toiminnastaan sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi.

45

| 32) | ’kokonaisrahoituksella’ tukikelpoiseen yritykseen riskirahoitustukitoimenpiteen nojalla yhden tai useamman riskirahoitussijoituksen kautta tehtyjen kokonaissijoitusten kokonaismäärää, mukaan lukien lisäsijoitukset, lukuun ottamatta markkinaehdoin ja riskirahoitusvaltiontukitoimenpiteen ulkopuolella tehtyjä täysin yksityisiä sijoituksia. |
| --- | --- |

32)

’kokonaisrahoituksella’ tukikelpoiseen yritykseen riskirahoitustukitoimenpiteen nojalla yhden tai useamman riskirahoitussijoituksen kautta tehtyjen kokonaissijoitusten kokonaismäärää, mukaan lukien lisäsijoitukset, lukuun ottamatta markkinaehdoin ja riskirahoitusvaltiontukitoimenpiteen ulkopuolella tehtyjä täysin yksityisiä sijoituksia.

| 33) | ’tuottoperusteisella kannustimella’ julkisiin sijoittajiin verrattuna etuoikeutettua tai ensisijaista tuottoa. |
| --- | --- |

33)

’tuottoperusteisella kannustimella’ julkisiin sijoittajiin verrattuna etuoikeutettua tai ensisijaista tuottoa.

3.   RISKIRAHOITUSTUEN SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVUUDEN ARVIOINTI

RISKIRAHOITUSTUEN SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVUUDEN ARVIOINTI

| 36. | Tiettyjen taloudellisten toimintojen kehityksen helpottamiseen unionissa tähtäävän valtiontuen voidaan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

36.

Tiettyjen taloudellisten toimintojen kehityksen helpottamiseen unionissa tähtäävän valtiontuen voidaan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| 37. | Tässä jaksossa komissio selventää, miten se arvioi perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisen ilmoitusvelvollisuuden alaisten riskirahoitustukitoimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille. Arvioidessaan, voidaanko tiettyä riskirahoitustukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana, komissio varmistaa, että






  (a) | tuki edistää tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä (ensimmäinen edellytys) ja |
| --- | --- | --- |

37.

Tässä jaksossa komissio selventää, miten se arvioi perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisen ilmoitusvelvollisuuden alaisten riskirahoitustukitoimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille. Arvioidessaan, voidaanko tiettyä riskirahoitustukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana, komissio varmistaa, että

(a)

tuki edistää tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä (ensimmäinen edellytys) ja

ensimmäinen edellytys

| (b) | se ei vaikuta kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisesti (toinen edellytys). |
| --- | --- |

(b)

se ei vaikuta kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisesti (toinen edellytys).

toinen edellytys

| 38. | Arvioidessaan, täyttyykö ensimmäinen edellytys eli se, että tuki edistää taloudellisen toiminnan kehitystä, komissio ottaa huomioon seuraavat seikat:






  (a) | tuetun taloudellisen toiminnan yksilöinti (ks. 3.1.1 kohta), |
| --- | --- | --- |

38.

Arvioidessaan, täyttyykö ensimmäinen edellytys eli se, että tuki edistää taloudellisen toiminnan kehitystä, komissio ottaa huomioon seuraavat seikat:

(a)

tuetun taloudellisen toiminnan yksilöinti (ks. 3.1.1 kohta),

| (b) | kannustava vaikutus: tuen on muutettava kyseisten yritysten käyttäytymistä niin, että ne ryhtyvät lisätoimintaan, jota ne eivät ilman tukea harjoittaisi lainkaan tai harjoittaisivat rajoitetusti tai eri tavalla tai eri paikassa (ks. 3.1.2 kohta). |
| --- | --- |

(b)

kannustava vaikutus: tuen on muutettava kyseisten yritysten käyttäytymistä niin, että ne ryhtyvät lisätoimintaan, jota ne eivät ilman tukea harjoittaisi lainkaan tai harjoittaisivat rajoitetusti tai eri tavalla tai eri paikassa (ks. 3.1.2 kohta).

kannustava vaikutus

| 39. | Arvioidessaan, täyttyykö toinen edellytys eli se, että tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, komissio ottaa huomioon seuraavat seikat:






  (a) | valtion tukitoimenpiteiden tarve: tukitoimenpiteellä on saatava aikaan merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin, esimerkiksi poistamalla markkinoiden toimintapuute tai muu merkittävä riskirahoituksen tarjoamisen este, esimerkiksi alueellinen epätasa-arvo rahoituksen saannissa (ks. 3.2.2 kohta), |
| --- | --- | --- |

39.

Arvioidessaan, täyttyykö toinen edellytys eli se, että tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, komissio ottaa huomioon seuraavat seikat:

(a)

valtion tukitoimenpiteiden tarve: tukitoimenpiteellä on saatava aikaan merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin, esimerkiksi poistamalla markkinoiden toimintapuute tai muu merkittävä riskirahoituksen tarjoamisen este, esimerkiksi alueellinen epätasa-arvo rahoituksen saannissa (ks. 3.2.2 kohta),

valtion tukitoimenpiteiden tarve

| (b) | tukitoimenpiteen tarkoituksenmukaisuus: ehdotetun tukitoimenpiteen on oltava tavoitteen saavuttamiseen soveltuva politiikan väline (ks. 3.2.3 kohta), |
| --- | --- |

(b)

tukitoimenpiteen tarkoituksenmukaisuus: ehdotetun tukitoimenpiteen on oltava tavoitteen saavuttamiseen soveltuva politiikan väline (ks. 3.2.3 kohta),

tukitoimenpiteen tarkoituksenmukaisuus

| (c) | tuen oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään): tuen määrä ja intensiteetti on rajattava vähimmäismäärään, joka tarvitaan kyseisenlaisten yritysten tekemien investointien tai harjoittamien toimintojen lisäämiseksi (ks. 3.2.4 kohta), |
| --- | --- |

(c)

tuen oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään): tuen määrä ja intensiteetti on rajattava vähimmäismäärään, joka tarvitaan kyseisenlaisten yritysten tekemien investointien tai harjoittamien toimintojen lisäämiseksi (ks. 3.2.4 kohta),

tuen oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään)

| (d) | kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien tuen kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen: mahdollisten kielteisten vaikutusten on oltava vähäisiä eivätkä ne saa olla suuremmat kuin tuen myönteiset vaikutukset (ks. 3.2.5 kohta), |
| --- | --- |

(d)

kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien tuen kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen: mahdollisten kielteisten vaikutusten on oltava vähäisiä eivätkä ne saa olla suuremmat kuin tuen myönteiset vaikutukset (ks. 3.2.5 kohta),

kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien tuen kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

| (e) | tuen läpinäkyvyys: jäsenvaltioilla, komissiolla, talouden toimijoilla ja kansalaisilla on oltava mahdollisuus saada helposti käyttöönsä kaikki tarvittavat päätökset ja muut tuen myöntämistä koskevat tarpeelliset tiedot (ks. 3.2.6 kohta). |
| --- | --- |

(e)

tuen läpinäkyvyys: jäsenvaltioilla, komissiolla, talouden toimijoilla ja kansalaisilla on oltava mahdollisuus saada helposti käyttöönsä kaikki tarvittavat päätökset ja muut tuen myöntämistä koskevat tarpeelliset tiedot (ks. 3.2.6 kohta).

tuen läpinäkyvyys

| 40. | Joidenkin tukiohjelmamuotojen kokonaisvaikutuksen (ks. 3.2.5.3 kohta) selvittämiseksi voidaan edellyttää 4 jaksossa kuvattua jälkiarviointia. Komissio voi tällaisissa tapauksissa rajoittaa ohjelmien kestoa niin, että ohjelman mahdollisesta jatkamisesta tarvitaan uusi ilmoitus. |
| --- | --- |

40.

Joidenkin tukiohjelmamuotojen kokonaisvaikutuksen (ks. 3.2.5.3 kohta) selvittämiseksi voidaan edellyttää 4 jaksossa kuvattua jälkiarviointia. Komissio voi tällaisissa tapauksissa rajoittaa ohjelmien kestoa niin, että ohjelman mahdollisesta jatkamisesta tarvitaan uusi ilmoitus.

| 41. | Jos valtiontukitoimenpide tai sen ehdot (mukaan lukien rahoitusmuoto, kun se kuuluu erottamattomasti valtiontukitoimenpiteeseen) tai toiminto, jota tuella rahoitetaan, ovat unionin oikeuden vastaisia, tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana (46). Tällaisia unionin oikeuden vastaisuuksia ovat muun muassa seuraavat:






  (a) | tuen edellytyksenä on velvollisuus käyttää kansallisesti tuotettuja tavaroita tai palveluita, |
| --- | --- | --- |

41.

Jos valtiontukitoimenpide tai sen ehdot (mukaan lukien rahoitusmuoto, kun se kuuluu erottamattomasti valtiontukitoimenpiteeseen) tai toiminto, jota tuella rahoitetaan, ovat unionin oikeuden vastaisia, tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana (46

(a)

tuen edellytyksenä on velvollisuus käyttää kansallisesti tuotettuja tavaroita tai palveluita,

| (b) | tuen edellytyksenä on, että rahoituksen välittäjien, niiden rahastonhoitajien tai lopullisten tuensaajien päätoimipaikan on oltava kyseisen jäsenvaltion alueella tai että päätoimipaikka on siirrettävä kyseisen jäsenvaltion alueelle perustamissopimuksen sijoittautumisvapautta koskevan 49 artiklan vastaisesti (47) ja |
| --- | --- |

(b)

tuen edellytyksenä on, että rahoituksen välittäjien, niiden rahastonhoitajien tai lopullisten tuensaajien päätoimipaikan on oltava kyseisen jäsenvaltion alueella tai että päätoimipaikka on siirrettävä kyseisen jäsenvaltion alueelle perustamissopimuksen sijoittautumisvapautta koskevan 49 artiklan vastaisesti (47) ja

47

| (c) | ehdot, joilla rajoitetaan perussopimuksen 63 artiklan mukaista pääoman vapaata liikkuvuutta. |
| --- | --- |

(c)

ehdot, joilla rajoitetaan perussopimuksen 63 artiklan mukaista pääoman vapaata liikkuvuutta.

3.1   
  Ensimmäinen edellytys: Tuki edistää tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä

Ensimmäinen edellytys: Tuki edistää tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä

3.1.1   Tuettavan taloudellisen toiminnan yksilöinti

Tuettavan taloudellisen toiminnan yksilöinti

| 42. | Useimmissa tapauksissa riskirahoitustukitoimenpiteet kattavat yrityksiä monilta talouden aloilta. Tukitoimenpiteillä autetaan varmistamaan, että tiettyjen pk- ja midcap-yritysten saatavilla on tarvittavan suuruista ja muotoista rahoitusta taloudellisen toimintansa harjoittamiseen tai kehittämiseen. Sen vuoksi komissio yksilöi riskirahoitustukitoimenpiteen kattamat yritystyypit (pk-yritykset, pienet midcap-yritykset tai innovatiiviset midcap-yritykset) ja toimialat. |
| --- | --- |

42.

Useimmissa tapauksissa riskirahoitustukitoimenpiteet kattavat yrityksiä monilta talouden aloilta. Tukitoimenpiteillä autetaan varmistamaan, että tiettyjen pk- ja midcap-yritysten saatavilla on tarvittavan suuruista ja muotoista rahoitusta taloudellisen toimintansa harjoittamiseen tai kehittämiseen. Sen vuoksi komissio yksilöi riskirahoitustukitoimenpiteen kattamat yritystyypit (pk-yritykset, pienet midcap-yritykset tai innovatiiviset midcap-yritykset) ja toimialat.

3.1.2   Kannustava vaikutus

Kannustava vaikutus

| 43. | Riskirahoitustuen katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille vain, jos sillä on kannustava vaikutus. Komissio katsoo, että tuki, jolla ei ole kannustavaa vaikutusta, ei edistä kyseisen taloudellisen toiminnan kehitystä. |
| --- | --- |

43.

Riskirahoitustuen katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille vain, jos sillä on kannustava vaikutus. Komissio katsoo, että tuki, jolla ei ole kannustavaa vaikutusta, ei edistä kyseisen taloudellisen toiminnan kehitystä.

| 44. | Kannustava vaikutus ilmenee, kun tuki muuttaa tuensaajan käyttäytymistä niin, että se toteuttaa toimia, joita se ei markkinoiden toimintapuutteen vuoksi toteuttaisi lainkaan tai samassa laajuudessa ilman tukea. Vaikutus on kannustava tukikelpoisten yritysten tasolla silloin, kun lopullinen tuensaaja voi saada rahoitusta, joka ei muutoin olisi sen saatavilla samassa muodossa, saman määräisenä tai samana ajankohtana. |
| --- | --- |

44.

Kannustava vaikutus ilmenee, kun tuki muuttaa tuensaajan käyttäytymistä niin, että se toteuttaa toimia, joita se ei markkinoiden toimintapuutteen vuoksi toteuttaisi lainkaan tai samassa laajuudessa ilman tukea. Vaikutus on kannustava tukikelpoisten yritysten tasolla silloin, kun lopullinen tuensaaja voi saada rahoitusta, joka ei muutoin olisi sen saatavilla samassa muodossa, saman määräisenä tai samana ajankohtana.

| 45. | Riskirahoitustoimenpiteiden on kannustettava markkinasijoittajia siihen, että ne tarjoavat potentiaalisesti kannattaville tukikelpoisille yrityksille rahoitusta, jonka taso ylittää tason, joka vallitsisi ilman tällaisia kannustimia, tai että ne ottavat ylimääräisen riskin, tai molempiin. Riskirahoitustoimenpiteellä katsotaan olevan kannustava vaikutus, jos sillä kerätään sijoituksia markkinalähteistä siten, että tukikelpoisille yrityksille tarjottu kokonaisrahoitus ylittää tukitoimenpiteen talousarvion. Näin ollen keskeisenä lähtökohtana rahoituksen välittäjän ja rahastonhoitajien valinnassa pitäisi olla välittäjän mahdollisuus hankkia ylimääräistä yksityistä rahoitusta. |
| --- | --- |

45.

Riskirahoitustoimenpiteiden on kannustettava markkinasijoittajia siihen, että ne tarjoavat potentiaalisesti kannattaville tukikelpoisille yrityksille rahoitusta, jonka taso ylittää tason, joka vallitsisi ilman tällaisia kannustimia, tai että ne ottavat ylimääräisen riskin, tai molempiin. Riskirahoitustoimenpiteellä katsotaan olevan kannustava vaikutus, jos sillä kerätään sijoituksia markkinalähteistä siten, että tukikelpoisille yrityksille tarjottu kokonaisrahoitus ylittää tukitoimenpiteen talousarvion. Näin ollen keskeisenä lähtökohtana rahoituksen välittäjän ja rahastonhoitajien valinnassa pitäisi olla välittäjän mahdollisuus hankkia ylimääräistä yksityistä rahoitusta.

| 46. | Jos pitkäaikaisia velkainstrumentteja käytetään olemassa olevien lainojen jälleenrahoittamiseen, niillä ei katsota olevan kannustavaa vaikutusta. Tällaisiin instrumentteihin mahdollisesti sisältyvää tukea ei voida pitää näiden suuntaviivojen mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

46.

Jos pitkäaikaisia velkainstrumentteja käytetään olemassa olevien lainojen jälleenrahoittamiseen, niillä ei katsota olevan kannustavaa vaikutusta. Tällaisiin instrumentteihin mahdollisesti sisältyvää tukea ei voida pitää näiden suuntaviivojen mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvana.

| 47. | Kannustavan vaikutuksen arviointi ja 3.2.2 kohdassa tarkasteltu valtiontuen tarpeen arviointi liittyvät läheisesti toisiinsa. Toimenpiteen soveltuvuus yksityisiin resursseihin kohdistuvan vipuvaikutuksen aikaansaamiseen riippuu viime kädessä siitä, miten toimenpiteen muodossa on huomioitu riskien ja tuottojen tasapaino julkisen ja yksityisen rahoituksen tarjoajien välillä. Tämä liittyy myös läheisesti kysymykseen siitä, onko riskirahoitustukitoimenpiteen muoto tarkoituksenmukainen (ks. 3.2.3 kohta). Näin ollen voidaan olettaa, että silloin kun tarve valtion toimenpiteille on määritetty asianmukaisesti ja toimenpiteen muoto on tarkoituksenmukainen, sillä on kannustava vaikutus. |
| --- | --- |

47.

Kannustavan vaikutuksen arviointi ja 3.2.2 kohdassa tarkasteltu valtiontuen tarpeen arviointi liittyvät läheisesti toisiinsa. Toimenpiteen soveltuvuus yksityisiin resursseihin kohdistuvan vipuvaikutuksen aikaansaamiseen riippuu viime kädessä siitä, miten toimenpiteen muodossa on huomioitu riskien ja tuottojen tasapaino julkisen ja yksityisen rahoituksen tarjoajien välillä. Tämä liittyy myös läheisesti kysymykseen siitä, onko riskirahoitustukitoimenpiteen muoto tarkoituksenmukainen (ks. 3.2.3 kohta). Näin ollen voidaan olettaa, että silloin kun tarve valtion toimenpiteille on määritetty asianmukaisesti ja toimenpiteen muoto on tarkoituksenmukainen, sillä on kannustava vaikutus.

3.2   
  Toinen edellytys: Kaupankäynnin edellytyksiin kohdistuvat yhteisen edun vastaiset kielteiset vaikutukset vältetään

Toinen edellytys: Kaupankäynnin edellytyksiin kohdistuvat yhteisen edun vastaiset kielteiset vaikutukset vältetään

| 48. | Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan komissio voi pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen sisämarkkinoille soveltuvana, mutta vain jos ”tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. |
| --- | --- |

48.

Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan komissio voi pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen sisämarkkinoille soveltuvana, mutta vain jos ”tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla

| 49. | Sisämarkkinoihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten selvittäminen edellyttää monimutkaisia taloudellisia ja yhteiskunnallisia arviointeja. Tässä jaksossa komissio selventää, miten se aikoo käyttää harkintavaltaansa tältä osin. |
| --- | --- |

49.

Sisämarkkinoihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten selvittäminen edellyttää monimutkaisia taloudellisia ja yhteiskunnallisia arviointeja. Tässä jaksossa komissio selventää, miten se aikoo käyttää harkintavaltaansa tältä osin.

| 50. | Kaikki valtiontukitoimenpiteet johtavat lähtökohtaisesti kilpailun vääristymiseen ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Selvittääkseen, onko tuen kilpailua vääristävät vaikutukset rajattu välttämättömään, komissio tutkii, onko tuki tarpeellista (ks. 3.2.2 kohta), tarkoituksenmukaista (ks. 3.2.3 kohta) ja oikeasuhteista (ks. 3.2.4 kohta). Voidakseen varmistaa tämän komissio edellyttää, että jäsenvaltiot toimittavat asiasta näyttöä 3.2.1 kohdassa kuvatun ennakkoarvioinnin muodossa. |
| --- | --- |

50.

Kaikki valtiontukitoimenpiteet johtavat lähtökohtaisesti kilpailun vääristymiseen ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Selvittääkseen, onko tuen kilpailua vääristävät vaikutukset rajattu välttämättömään, komissio tutkii, onko tuki tarpeellista (ks. 3.2.2 kohta), tarkoituksenmukaista (ks. 3.2.3 kohta) ja oikeasuhteista (ks. 3.2.4 kohta). Voidakseen varmistaa tämän komissio edellyttää, että jäsenvaltiot toimittavat asiasta näyttöä 3.2.1 kohdassa kuvatun ennakkoarvioinnin muodossa.

| 51. | Tämän jälkeen komissio arvioi kyseisen riskirahoitustuen kielteisiä vaikutuksia kilpailuun ja kaupankäynnin edellytyksiin. Riskirahoituksen alalla myönnettävä tuki voi johtaa yksityisten sijoittajien syrjäyttämiseen, vääristää toimintakenttää rahoituksen välittäjien tasolla sekä aiheuttaa erityisiä tuotemarkkinavääristymiä ja sijaintipaikkavaikutuksia. Komissio tarkastelee tuen kielteisiä vaikutuksia kilpailuun ja kauppaan ja vertaa niitä tuen myönteisiin vaikutuksiin (ks. 3.2.5 kohta). Jos myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä vaikutuksia suuremmat, komissio katsoo tuen soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

51.

Tämän jälkeen komissio arvioi kyseisen riskirahoitustuen kielteisiä vaikutuksia kilpailuun ja kaupankäynnin edellytyksiin. Riskirahoituksen alalla myönnettävä tuki voi johtaa yksityisten sijoittajien syrjäyttämiseen, vääristää toimintakenttää rahoituksen välittäjien tasolla sekä aiheuttaa erityisiä tuotemarkkinavääristymiä ja sijaintipaikkavaikutuksia. Komissio tarkastelee tuen kielteisiä vaikutuksia kilpailuun ja kauppaan ja vertaa niitä tuen myönteisiin vaikutuksiin (ks. 3.2.5 kohta). Jos myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä vaikutuksia suuremmat, komissio katsoo tuen soveltuvan sisämarkkinoille.

| 52. | Lopuksi komissio varmistaa, että tuki täyttää sen läpinäkyvyysvaatimukset (ks. 3.2.6 kohta). |
| --- | --- |

52.

Lopuksi komissio varmistaa, että tuki täyttää sen läpinäkyvyysvaatimukset (ks. 3.2.6 kohta).

3.2.1   Peruselementit ennakkoarvioinnissa, joka jäsenvaltion on toimitettava komissiolle

Peruselementit ennakkoarvioinnissa, joka jäsenvaltion on toimitettava komissiolle

| 53. | Valtiontuki voi olla oikeutettua vain, jos sillä voidaan saada aikaan, esimerkiksi korjaamalla markkinoiden toimintapuute tai muu merkityksellinen este riskirahoitukselle tai investoinnille, sellainen olennainen kehitys, jota markkinat eivät pysty itsellään saavuttamaan. |
| --- | --- |

53.

Valtiontuki voi olla oikeutettua vain, jos sillä voidaan saada aikaan, esimerkiksi korjaamalla markkinoiden toimintapuute tai muu merkityksellinen este riskirahoitukselle tai investoinnille, sellainen olennainen kehitys, jota markkinat eivät pysty itsellään saavuttamaan.

| 54. | Valtiontuki voi olla tarpeellista riskirahoituksen tarjonnan lisäämiseksi silloin, kun markkinoilla ei muuten pystytä saavuttamaan tehokasta lopputulosta riittävällä aikataululla. Komissio katsoo, ettei ole olemassa yleistä markkinoiden toimintapuutetta, joka koskisi startup-, pk- tai midcap-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta, vaan ainoastaan toimintapuutteita, jotka koskevat tiettyjä startup- ja pk-yritysten ryhmiä ja tietyn tyyppisiä midcap-yrityksiä yksittäisissä jäsenvaltioissa vallitsevan taloudellisen toimintaympäristön sekä yritysten toimialan mukaan (esim. joillain aloilla riskit saatetaan yliarvioida). |
| --- | --- |

54.

Valtiontuki voi olla tarpeellista

| 55. | Ryhmäpoikkeusasetuksen 3 jaksossa asetetaan edellytykset, joiden täyttyessä riskirahoitustoimenpiteen oletetaan korjaavan markkinoiden toimintapuutteen tarkoituksenmukaisella ja oikeasuhteisella tavalla, vaikuttavan kannustavasti ja minimoivan kilpailun vääristymät. Edellytysten mukaisia toimenpiteitä ei tarvitse ilmoittaa komissiolle, ja niiden katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

55.

Ryhmäpoikkeusasetuksen 3 jaksossa asetetaan edellytykset, joiden täyttyessä riskirahoitustoimenpiteen oletetaan korjaavan markkinoiden toimintapuutteen tarkoituksenmukaisella ja oikeasuhteisella tavalla, vaikuttavan kannustavasti ja minimoivan kilpailun vääristymät. Edellytysten mukaisia toimenpiteitä ei tarvitse ilmoittaa komissiolle, ja niiden katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille.

| 56. | Riskirahoitustoimenpiteistä, jotka eivät täytä ryhmäpoikkeusasetuksen 3 jaksossa säädettyjä edellytyksiä, on ilmoitettava, jotta komissio voi arvioida muun muassa, onko markkinoiden toimintapuute tai jokin muu merkityksellinen este riskirahoituksen saannille todellinen. Näin ollen jäsenvaltioiden on osoitettava, että on olemassa tietty ryhmäpoikkeusasetuksen perustana olevaa juridista perusolettamaa laajempi erityinen markkinoiden toimintapuute tai muu merkityksellinen este. Lisäksi ehdotetun riskirahoitustoimenpiteen on täytettävä näissä suuntaviivoissa esitetyt sisämarkkinoille soveltuvuuden kriteerit. Tätä varten jäsenvaltion olisi toimitettava komissiolle perusteellinen ennakkoarviointi tai mahdollisuuksien mukaan sarja arviointeja. |
| --- | --- |

56.

Riskirahoitustoimenpiteistä, jotka eivät täytä ryhmäpoikkeusasetuksen 3 jaksossa säädettyjä edellytyksiä, on ilmoitettava, jotta komissio voi arvioida muun muassa, onko markkinoiden toimintapuute tai jokin muu merkityksellinen este riskirahoituksen saannille todellinen. Näin ollen jäsenvaltioiden on osoitettava, että on olemassa tietty ryhmäpoikkeusasetuksen perustana olevaa juridista perusolettamaa laajempi erityinen markkinoiden toimintapuute tai muu merkityksellinen este. Lisäksi ehdotetun riskirahoitustoimenpiteen on täytettävä näissä suuntaviivoissa esitetyt sisämarkkinoille soveltuvuuden kriteerit. Tätä varten jäsenvaltion olisi toimitettava komissiolle perusteellinen ennakkoarviointi tai mahdollisuuksien mukaan sarja arviointeja.

| 57. | Perusteellisen ennakkoarvioinnin on pohjauduttava objektiiviseen ja ajantasaiseen näyttöön sekä käytettävissä oleviin parhaisiin käytäntöihin ja menetelmiin (kuten asiakirjatutkimus, haastattelut, verkkokyselyt tai asianmukaiset kvantitatiiviset menetelmät). Siinä määrin kuin se on mahdollista, näyttö on sen jälkeen kolmiointivarmennettava (triangulaatio) ja sitä on käytettävä ristikkäistuetusti ennakkoarvioinnin päätelmien perusteena. Ennakkoarvioinnin on oltava tehty alle kolme vuotta ennen riskirahoitustoimenpiteen ilmoittamista, ja sen olisi mieluiten oltava riippumattoman asiantuntijan laatima. Ennakkoarvioinnissa olisi myös otettava huomioon vastaavista tukimuodoista saadut kokemukset ja jäsenvaltion aiemmin suorittamat ennakkoarvioinnit. Ennakkoarviointia laatiessaan jäsenvaltiot voivat käyttää olemassa olevaa näyttöä siinä määrin kuin se on tarkoituksenmukaista markkinoiden toimintapuutteen osoittamiseksi ennakkoarvioinnin laatimisajankohtana. Ennakkoarvioinnissa olisi keskityttävä siihen nimenomaiseen riskirahoitustyyppiin (esim. oman pääoman ehtoiseen rahoitukseen tai etuoikeudeltaan huonompaan lainoitukseen), jota varten tukitoimenpidettä ehdotetaan. |
| --- | --- |

57.

Perusteellisen ennakkoarvioinnin on pohjauduttava objektiiviseen ja ajantasaiseen näyttöön sekä käytettävissä oleviin parhaisiin käytäntöihin ja menetelmiin (kuten asiakirjatutkimus, haastattelut, verkkokyselyt tai asianmukaiset kvantitatiiviset menetelmät). Siinä määrin kuin se on mahdollista, näyttö on sen jälkeen kolmiointivarmennettava (triangulaatio) ja sitä on käytettävä ristikkäistuetusti ennakkoarvioinnin päätelmien perusteena. Ennakkoarvioinnin on oltava tehty alle kolme vuotta ennen riskirahoitustoimenpiteen ilmoittamista, ja sen olisi mieluiten oltava riippumattoman asiantuntijan laatima. Ennakkoarvioinnissa olisi myös otettava huomioon vastaavista tukimuodoista saadut kokemukset ja jäsenvaltion aiemmin suorittamat ennakkoarvioinnit. Ennakkoarviointia laatiessaan jäsenvaltiot voivat käyttää olemassa olevaa näyttöä siinä määrin kuin se on tarkoituksenmukaista markkinoiden toimintapuutteen osoittamiseksi ennakkoarvioinnin laatimisajankohtana. Ennakkoarvioinnissa olisi keskityttävä siihen nimenomaiseen riskirahoitustyyppiin (esim. oman pääoman ehtoiseen rahoitukseen tai etuoikeudeltaan huonompaan lainoitukseen), jota varten tukitoimenpidettä ehdotetaan.

| 58. | Ehdotetun riskirahoitustukitoimenpiteen olisi oltava tarkoituksenmukainen tuen tavoitteen saavuttamiseksi. Siksi ennakkoarvioinnissa on analysoitava olemassa olevia ja mahdollisuuksien mukaan myös suunniteltuja toimia, jotka kohdistuvat samaan todettuun markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun merkitykselliseen riskirahoituksen saatavuuden esteeseen, ja otettava huomioon muunlaisten toimintamuotojen tehokkuus ja vaikuttavuus. Jäsenvaltion on osoitettava, että havaittuun markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun merkitykselliseen esteeseen ei voida riittävällä tavalla puuttua muilla keinoilla, joihin ei sisälly valtiontukea, tai yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mahdollistamilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

58.

Ehdotetun riskirahoitustukitoimenpiteen olisi oltava tarkoituksenmukainen

| 59. | Valtiontuen on oltava oikeasuhteista verrattuna markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun merkitykselliseen esteeseen, jonka johdosta tukea katsotaan tarvittavan tavoitteiden saavuttamiseksi. Riskirahoituksen tarjonnan lisäämiseen myönnettävä tuki olisi sen vuoksi rajattava välttämättömään vähimmäismäärään, joka on tarpeen ennakkoarvioinnissa yksilöidyn markkinoiden toimintapuutteen tai muun merkityksellisen esteen poistamiseksi, tuottamatta tuensaajille perusteetonta etua. Jos riskirahoitussijoitus ylittää yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa tukikelpoiselle yritykselle vahvistetun enimmäismäärän, ennakkoarvioinnissa on osoitettava tukitoimenpiteen oikeasuhteisuus yksityiskohtaisemmin näiden suuntaviivojen 64 ja 65 kappaleessa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

59.

Valtiontuen on oltava oikeasuhteista

| 60. | Jos riskirahoitustoimenpide rahoitetaan osittain Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta tai koheesiorahastosta, jäsenvaltio voi käyttää uudelleen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohdan tai asetuksen (EU) 2021/1060 58 artiklan 3 kohdan mukaisesti laadittua ennakkoarviointia (sen osia). Tämän jälkeen komissio arvioi, täyttääkö toimitettu näyttö näissä suuntaviivoissa asetetut vaatimukset. Jos riskirahoitustoimenpidettä käytetään osittain tai kokonaan tukemaan yrityksiä, joille Euroopan innovaationeuvosto (EIC) on hiljattain myöntänyt huippuosaamismerkin (48), yhteissijoituksiin Euroopan innovaationeuvoston rahaston kanssa tai Accelerator-ohjelmaan liittyviin lisäsijoituksiin (49), tai yritystä, joka on joko osallistunut johonkin CASSINI-toimeen (CASSINI Business Accelerator tai CASSINI Matchmaking) tai saanut rahoitusta CASSINI-aloitteen siemen- ja kasvurahoitusjärjestelystä (CASSINI Seed and Growth Funding Facility) tai saanut CASSINI-palkinnon, ja täyttää asetetut arviointikynnykset, tai jota on tuettu Horisontti Eurooppa -ohjelmasta rahoitetuilla avaruusalan hankkeilla, mikä on johtanut startup-yrityksen perustamiseen, komissio hyväksyy laatumerkin ja muun Euroopan innovaationeuvoston due diligence -menettelystä ja CASSINI-toimiin sisältyvistä kilpailuun perustuvista valintaprosesseista saadun näytön käyttämisen ennakkoarvioinnissa. |
| --- | --- |

60.

Jos riskirahoitustoimenpide rahoitetaan osittain Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta tai koheesiorahastosta, jäsenvaltio voi käyttää uudelleen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohdan tai asetuksen (EU) 2021/1060 58 artiklan 3 kohdan mukaisesti laadittua ennakkoarviointia (sen osia). Tämän jälkeen komissio arvioi, täyttääkö toimitettu näyttö näissä suuntaviivoissa asetetut vaatimukset. Jos riskirahoitustoimenpidettä käytetään osittain tai kokonaan tukemaan yrityksiä, joille Euroopan innovaationeuvosto (EIC) on hiljattain myöntänyt huippuosaamismerkin (48

49

| 61. | Niiden riskirahoitustoimenpiteiden osalta, jotka jäävät yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen ulkopuolelle, ennakkoarvioinnissa on kuvattava markkinoiden toimintapuutteen tai muun merkityksellisen esteen luonne ja osoitettava sen olemassaolo siltä osin kuin se vaikuttaa yhteen tai useampaan seuraavista:






  (a) | tietyt kohdeyritysluokat, jotka eivät täytä kaikkia yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen tukikelpoisuusvaatimuksia (ks. 32 kappaleen a–d kohta) |
| --- | --- | --- |

61.

Niiden riskirahoitustoimenpiteiden osalta, jotka jäävät yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen ulkopuolelle, ennakkoarvioinnissa on kuvattava markkinoiden toimintapuutteen tai muun merkityksellisen esteen luonne ja osoitettava sen olemassaolo siltä osin kuin se vaikuttaa yhteen tai useampaan seuraavista:

(a)

tietyt kohdeyritysluokat, jotka eivät täytä kaikkia yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen tukikelpoisuusvaatimuksia (ks. 32 kappaleen a–d kohta)

| (b) | vaihtoehtoiset kauppapaikat, jotka eivät täytä yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen edellytyksiä (ks. 32 kappaleen e kohta) |
| --- | --- |

(b)

vaihtoehtoiset kauppapaikat, jotka eivät täytä yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen edellytyksiä (ks. 32 kappaleen e kohta)

| (c) | rahoitusvälineet, joiden suunnitteluparametrit poikkeavat yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa kuvatuista (ks. 33 kappaleen a–c kohta) |
| --- | --- |

(c)

rahoitusvälineet, joiden suunnitteluparametrit poikkeavat yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa kuvatuista (ks. 33 kappaleen a–c kohta)

| (d) | yrityssijoittajien, mukaan lukien yhteissijoittajina toimivat rahoituksen välittäjät tai niiden rahastonhoitajat, verokannustimet (ks. 33 kappaleen d kohta). |
| --- | --- |

(d)

yrityssijoittajien, mukaan lukien yhteissijoittajina toimivat rahoituksen välittäjät tai niiden rahastonhoitajat, verokannustimet (ks. 33 kappaleen d kohta).

| 62. | Ennakkoarvioinnissa olisi yksilöitävä vaikutusten kohteena olevien yritysten tyyppi ja erityisesti niiden ikä tai kehitysvaihe, talouden ala ja maantieteellinen toiminta-alue, ja osoitettava, että kyseisiin yrityksiin vaikuttaa tietty markkinoiden toimintapuute tai muu merkityksellinen este. |
| --- | --- |

62.

Ennakkoarvioinnissa olisi yksilöitävä vaikutusten kohteena olevien yritysten tyyppi ja erityisesti niiden ikä tai kehitysvaihe, talouden ala ja maantieteellinen toiminta-alue, ja osoitettava, että kyseisiin yrityksiin vaikuttaa tietty markkinoiden toimintapuute tai muu merkityksellinen este.

| 63. | Kun on kyse sellaisiin rahoitusvälineisiin liittyvistä riskirahoitustoimenpiteistä, joihin riippumattomat yksityiset sijoittajat osallistuvat yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa säädettyjä pienemmillä osuuksilla (ks. näiden suuntaviivojen 33 kappaleen a kohta), ennakkoarvioinnissa olisi lisäksi esitettävä riittävän yksityiskohtainen arvio tukikelpoisen yritystyypin yksityisen rahoituksen saatavuuden tasosta ja rakenteesta kyseisellä maantieteellisellä alueella ja osoitettava, että havaittuun markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun merkitykselliseen esteeseen ei voida puuttua toimenpiteillä, jotka täyttävät kaikki yksityistä osallistumista koskevat yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen vaatimukset. |
| --- | --- |

63.

Kun on kyse sellaisiin rahoitusvälineisiin liittyvistä riskirahoitustoimenpiteistä, joihin riippumattomat yksityiset sijoittajat osallistuvat yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa säädettyjä pienemmillä osuuksilla (ks. näiden suuntaviivojen 33 kappaleen a kohta), ennakkoarvioinnissa olisi lisäksi esitettävä riittävän yksityiskohtainen arvio tukikelpoisen yritystyypin yksityisen rahoituksen saatavuuden tasosta ja rakenteesta kyseisellä maantieteellisellä alueella ja osoitettava, että havaittuun markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun merkitykselliseen esteeseen ei voida puuttua toimenpiteillä, jotka täyttävät kaikki yksityistä osallistumista koskevat yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen vaatimukset.

| 64. | Lisäksi sellaisten riskirahoitussijoitusten osalta, jotka määrältään ylittävät yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa (ks. näiden suuntaviivojen 32 kappaleessa oleva e kohta) tukikelpoiselle yritykselle vahvistetun yrityskohtaisen ylärajan, ennakkoarvioinnissa olisi määritettävä myös rahoitusvaje (eli tukikelpoisilta yrityksiltä tulevan rahoituskysynnän ja saatavilla olevan tarjonnan välisen erotuksen vallitseva taso), joka johtuu havaitusta markkinoiden toimintapuutteesta tai muusta merkityksellisestä esteestä. Arvioinnissa on osoitettava, että rahoitusvaje ylittää tukikelpoisten yritysten tasolla yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa vahvistetun ylärajan. Tällaisen määrityksen olisi perustuttava käytettävissä oleviin parhaisiin käytäntöihin ja menetelmiin, joiden avulla voidaan arvioida kohteena olevien yritysten täyttymättömän rahoitustarpeen laajuus. |
| --- | --- |

64.

Lisäksi sellaisten riskirahoitussijoitusten osalta, jotka määrältään ylittävät yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa (ks. näiden suuntaviivojen 32 kappaleessa oleva e kohta) tukikelpoiselle yritykselle vahvistetun yrityskohtaisen ylärajan, ennakkoarvioinnissa olisi määritettävä myös rahoitusvaje (eli tukikelpoisilta yrityksiltä tulevan rahoituskysynnän ja saatavilla olevan tarjonnan välisen erotuksen vallitseva taso), joka johtuu havaitusta markkinoiden toimintapuutteesta tai muusta merkityksellisestä esteestä. Arvioinnissa on osoitettava, että rahoitusvaje ylittää tukikelpoisten yritysten tasolla yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa vahvistetun ylärajan. Tällaisen määrityksen olisi perustuttava käytettävissä oleviin parhaisiin käytäntöihin ja menetelmiin, joiden avulla voidaan arvioida kohteena olevien yritysten täyttymättömän rahoitustarpeen laajuus.

| 65. | Rahoitusvajetta määritettäessä on analysoitava sekä rakenteelliset että sykliset (eli kriisiin liittyvät) ongelmat, joiden vuoksi yksityisen rahoituksen taso ei ole optimaalinen. Ennakkoarvioinnissa on erityisesti esitettävä kattava analyysi tarjontapuolesta arvioimalla tukikelpoisten yritysten saatavilla olevat rahoituslähteet ottaen huomioon maantieteellisellä kohdealueella toimivien rahoituksen välittäjien lukumäärä riippumatta niiden sijoittautumisjäsenvaltiosta, se, ovatko ne julkisia vai yksityisiä, sekä kyseiselle markkinasegmentille kohdennetut investointivolyymit. Kysyntäpuolen arvioinnissa olisi otettava huomioon mahdollisesti tukikelpoisten yritysten lukumäärä ja tarvittavan rahoituksen keskimääräinen suuruus. Analyysin olisi perustuttava tietoihin, jotka kattavat viiden vuoden ajanjakson ennen riskirahoitustoimenpiteen ilmoittamista, ja mahdollisuuksien mukaan havainnot olisi kolmiointivarmennettava vaihtoehtoisten tietolähteiden avulla (triangulaatio). |
| --- | --- |

65.

Rahoitusvajetta määritettäessä on analysoitava sekä rakenteelliset että sykliset (eli kriisiin liittyvät) ongelmat, joiden vuoksi yksityisen rahoituksen taso ei ole optimaalinen. Ennakkoarvioinnissa on erityisesti esitettävä kattava analyysi tarjontapuolesta arvioimalla tukikelpoisten yritysten saatavilla olevat rahoituslähteet ottaen huomioon maantieteellisellä kohdealueella toimivien rahoituksen välittäjien lukumäärä riippumatta niiden sijoittautumisjäsenvaltiosta, se, ovatko ne julkisia vai yksityisiä, sekä kyseiselle markkinasegmentille kohdennetut investointivolyymit. Kysyntäpuolen arvioinnissa olisi otettava huomioon mahdollisesti tukikelpoisten yritysten lukumäärä ja tarvittavan rahoituksen keskimääräinen suuruus. Analyysin olisi perustuttava tietoihin, jotka kattavat viiden vuoden ajanjakson ennen riskirahoitustoimenpiteen ilmoittamista, ja mahdollisuuksien mukaan havainnot olisi kolmiointivarmennettava vaihtoehtoisten tietolähteiden avulla (triangulaatio).

| 66. | Kun on kyse yksinomaan startup- ja pk-yrityksille ennen ensimyyntiä markkinoilla suunnatuista ohjelmista, komissio kohtuullistaa ennakkoarviointia koskevia vaatimuksia erityisesti vaaditun näytön osalta. |
| --- | --- |

66.

Kun on kyse yksinomaan startup- ja pk-yrityksille ennen ensimyyntiä markkinoilla suunnatuista ohjelmista, komissio kohtuullistaa ennakkoarviointia koskevia vaatimuksia erityisesti vaaditun näytön osalta.

3.2.2   Valtiontuen tarpeellisuus

Valtiontuen tarpeellisuus

| 67. | Valtiontuki olisi kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä kehitys, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. Jotta voidaan arvioida, onko valtiontuki tehokas tapa saavuttaa asetettu tavoite, on ensin yksilöitävä ratkaistavana oleva ongelma. Jäsenvaltioiden olisi selitettävä, miten tukitoimenpiteellä voidaan tuloksellisesti lieventää havaittua estettä ja erityisesti markkinoiden toimintapuutetta, joka estää markkinoita itsellään tarjoamasta riittävää riskirahoitusta. |
| --- | --- |

67.

Valtiontuki olisi kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä kehitys, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. Jotta voidaan arvioida, onko valtiontuki tehokas tapa saavuttaa asetettu tavoite, on ensin yksilöitävä ratkaistavana oleva ongelma. Jäsenvaltioiden olisi selitettävä, miten tukitoimenpiteellä voidaan tuloksellisesti lieventää havaittua estettä ja erityisesti markkinoiden toimintapuutetta, joka estää markkinoita itsellään tarjoamasta riittävää riskirahoitusta.

| 68. | Riskirahoitustoimenpide voi olla perusteltu vain, jos se kohdistuu tiettyyn ennakkoarvioinnissa osoitettuun markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun merkitykselliseen esteeseen. Komissio katsoo, että tällaisia markkinoiden toimintapuutteita tai esteitä voi esiintyä erityisesti mutta ei yksinomaan sellaisten alkuvaiheissa olevien pk-yritysten kohdalla, jotka kasvunäkymistään huolimatta eivät pysty osoittamaan luottokelpoisuuttaan tai liiketoimintasuunnitelmiensa uskottavuutta sijoittajille. Tällainen markkinoiden toimintapuute tai este voi vaihdella sekä asianomaisten yritysten että niiden pääomavaatimusten suhteen toimialasta riippuen. Innovatiivinen vihreä teknologia, digitaaliteknologia ja huipputeknologia ovat aloja, joihin tällaiset markkinoiden toimintapuutteet ja esteet saattavat erityisesti vaikuttaa. Epäsymmetrisen informaation vuoksi markkinoiden voi olla vaikea arvioida tällaisten startup- ja pk-yritysten riski-/tuottoprofiilia ja kykyä saada aikaan riskeihin sopeutettua tuottoa. Vaikeudet, joita tällaiset pk-yritykset kohtaavat jakaessaan tietoja hankkeidensa laadusta, pk-yritysten oletettu riskialttius sijoituskohteena sekä niiden heikko luottokelpoisuus johtavat suuriin transaktio- ja välityspalvelukustannuksiin ja voivat lisätä sijoittajien haluttomuutta ottaa riskejä. Pienillä midcap-yrityksillä ja innovatiivisilla midcap-yrityksillä voi olla samankaltaisia vaikeuksia ja sama markkinoiden toimintapuute tai este voi näin ollen vaikuttaa myös niihin. |
| --- | --- |

68.

Riskirahoitustoimenpide voi olla perusteltu vain, jos se kohdistuu tiettyyn ennakkoarvioinnissa osoitettuun markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun merkitykselliseen esteeseen. Komissio katsoo, että tällaisia markkinoiden toimintapuutteita tai esteitä voi esiintyä erityisesti mutta ei yksinomaan sellaisten alkuvaiheissa olevien pk-yritysten kohdalla, jotka kasvunäkymistään huolimatta eivät pysty osoittamaan luottokelpoisuuttaan tai liiketoimintasuunnitelmiensa uskottavuutta sijoittajille. Tällainen markkinoiden toimintapuute tai este voi vaihdella sekä asianomaisten yritysten että niiden pääomavaatimusten suhteen toimialasta riippuen. Innovatiivinen vihreä teknologia, digitaaliteknologia ja huipputeknologia ovat aloja, joihin tällaiset markkinoiden toimintapuutteet ja esteet saattavat erityisesti vaikuttaa. Epäsymmetrisen informaation vuoksi markkinoiden voi olla vaikea arvioida tällaisten startup- ja pk-yritysten riski-/tuottoprofiilia ja kykyä saada aikaan riskeihin sopeutettua tuottoa. Vaikeudet, joita tällaiset pk-yritykset kohtaavat jakaessaan tietoja hankkeidensa laadusta, pk-yritysten oletettu riskialttius sijoituskohteena sekä niiden heikko luottokelpoisuus johtavat suuriin transaktio- ja välityspalvelukustannuksiin ja voivat lisätä sijoittajien haluttomuutta ottaa riskejä. Pienillä midcap-yrityksillä ja innovatiivisilla midcap-yrityksillä voi olla samankaltaisia vaikeuksia ja sama markkinoiden toimintapuute tai este voi näin ollen vaikuttaa myös niihin.

| 69. | Sen vuoksi riskirahoitustoimenpide on suunniteltava siten, että sillä puututaan ennakkoarvioinnissa todettuun tiettyyn markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun merkitykselliseen esteeseen. Tässä yhteydessä on määriteltävä erityisesti kohteena olevien tukikelpoisten yritysten kehitysvaihe, maantieteellinen alue ja tarvittaessa toimiala. |
| --- | --- |

69.

Sen vuoksi riskirahoitustoimenpide on suunniteltava siten, että sillä puututaan ennakkoarvioinnissa todettuun tiettyyn markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun merkitykselliseen esteeseen. Tässä yhteydessä on määriteltävä erityisesti kohteena olevien tukikelpoisten yritysten kehitysvaihe, maantieteellinen alue ja tarvittaessa toimiala.

| 70. | Sen takaamiseksi, että toimenpiteeseen osallistuvat rahoituksen välittäjät puuttuvat havaittuun markkinoiden toimintapuutteeseen, asetettuun toimintapoliittiseen tavoitteeseen keskittyvä ja määriteltyjä tukikelpoisuusvaatimuksia ja rahoitusrajoituksia noudattava liiketaloudellisesti järkevä sijoitusstrategia on varmistettava due diligence -prosessilla. Jäsenvaltioiden on erityisesti valittava sellaiset rahoituksen välittäjät, jotka pystyvät osoittamaan, että niiden ehdottama sijoitusstrategia on liiketaloudellisesti järkevä ja siihen sisältyy asianmukainen riskinhajautuspolitiikka, jolla pyritään saavuttamaan taloudellinen kannattavuus ja tehokas mittakaava sijoitusten suuruuden ja alueellisen laajuuden suhteen. |
| --- | --- |

70.

Sen takaamiseksi, että toimenpiteeseen osallistuvat rahoituksen välittäjät puuttuvat havaittuun markkinoiden toimintapuutteeseen, asetettuun toimintapoliittiseen tavoitteeseen keskittyvä ja määriteltyjä tukikelpoisuusvaatimuksia ja rahoitusrajoituksia noudattava liiketaloudellisesti järkevä sijoitusstrategia on varmistettava due diligence -prosessilla. Jäsenvaltioiden on erityisesti valittava sellaiset rahoituksen välittäjät, jotka pystyvät osoittamaan, että niiden ehdottama sijoitusstrategia on liiketaloudellisesti järkevä ja siihen sisältyy asianmukainen riskinhajautuspolitiikka, jolla pyritään saavuttamaan taloudellinen kannattavuus ja tehokas mittakaava sijoitusten suuruuden ja alueellisen laajuuden suhteen.

3.2.2.1   Toimenpiteet, jotka on kohdistettu yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalan ulkopuolisiin yritysluokkiin

Toimenpiteet, jotka on kohdistettu yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalan ulkopuolisiin yritysluokkiin

| 71. | Rahoituksensaantiin myönnettävän tuen osalta yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisala on rajattu pk-yrityksiin. Samanlaisia rahoitusrajoitteita saattaa kuitenkin kohdistua myös yrityksiin, jotka eivät täytä pk-yrityksen määritelmää henkilöstömäärän tai taloudellisten kynnysarvojen tai molempien osalta. |
| --- | --- |

71.

Rahoituksensaantiin myönnettävän tuen osalta yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisala on rajattu pk-yrityksiin. Samanlaisia rahoitusrajoitteita saattaa kuitenkin kohdistua myös yrityksiin, jotka eivät täytä pk-yrityksen määritelmää henkilöstömäärän tai taloudellisten kynnysarvojen tai molempien osalta.

a)   Pienet midcap-yritykset

Pienet midcap-yritykset

| 72. | Riskirahoitustoimenpiteen soveltamisalaan kuuluvien tukikelpoisten yritysten määritelmän laajentaminen kattamaan pk-yritysten lisäksi pienet midcap-yritykset voi olla perusteltua, sillä näin yksityisiä sijoittajia kannustetaan sijoittamaan hajautetumpaan salkkuun ja parannetaan mukaantulo- ja irtautumismahdollisuuksia. Pienten midcap-yritysten lisääminen salkkuun on omiaan vähentämään riskejä salkkutasolla ja näin ollen kasvattamaan sijoitusten tuottoa. Tämä voikin olla erityisen tehokas tapa houkutella institutionaalisia sijoittajia investoimaan riskialttiimpiin, toimintansa alkuvaiheessa oleviin yrityksiin. |
| --- | --- |

72.

Riskirahoitustoimenpiteen soveltamisalaan kuuluvien tukikelpoisten yritysten määritelmän laajentaminen kattamaan pk-yritysten lisäksi pienet midcap-yritykset voi olla perusteltua, sillä näin yksityisiä sijoittajia kannustetaan sijoittamaan hajautetumpaan salkkuun ja parannetaan mukaantulo- ja irtautumismahdollisuuksia. Pienten midcap-yritysten lisääminen salkkuun on omiaan vähentämään riskejä salkkutasolla ja näin ollen kasvattamaan sijoitusten tuottoa. Tämä voikin olla erityisen tehokas tapa houkutella institutionaalisia sijoittajia investoimaan riskialttiimpiin, toimintansa alkuvaiheessa oleviin yrityksiin.

| 73. | Näistä syistä ja edellyttäen, että ennakkoarviointi sisältää tätä varten riittävät taloudelliset todisteet, tuen myöntäminen pienille midcap -yrityksille voi olla perusteltua. Komissio ottaa arvioinnissaan huomioon kohdeyritysten työvoima- ja pääomavaltaisuuden sekä muut arviointiperusteet, jotka kuvastavat pieniin midcap-yrityksiin vaikuttavia erityisiä rahoitusrajoitteita (esimerkiksi riittävät vakuudet suureen lainaan tai tarve saada ulkopuolista pääomaa kehittämiseen ja käyttöönottoon). |
| --- | --- |

73.

Näistä syistä ja edellyttäen, että ennakkoarviointi sisältää tätä varten riittävät taloudelliset todisteet, tuen myöntäminen pienille midcap -yrityksille voi olla perusteltua. Komissio ottaa arvioinnissaan huomioon kohdeyritysten työvoima- ja pääomavaltaisuuden sekä muut arviointiperusteet, jotka kuvastavat pieniin midcap-yrityksiin vaikuttavia erityisiä rahoitusrajoitteita (esimerkiksi riittävät vakuudet suureen lainaan tai tarve saada ulkopuolista pääomaa kehittämiseen ja käyttöönottoon).

b)   Innovatiiviset midcap-yritykset

Innovatiiviset midcap-yritykset

| 74. | Tietyissä olosuhteissa midcap-yritykset voivat kohdata pk-yrityksiin verrattavia rahoitusrajoitteita. Näin voi olla esimerkiksi sellaisten midcap-yritysten tapauksessa, jotka harjoittavat T&K- ja innovaatiotoimintaa tuotantolaitokseen ja markkinoille saattamiseen tehtävien alkuinvestointien rinnalla ja joilla ei ole vielä sellaista näyttöä, jonka perusteella mahdolliset sijoittajat voisivat tehdä asiaankuuluvia oletuksia tällaisten toimintojen tulosten tulevista markkinanäkymistä, koska markkinoita vasta kehitetään tai niihin liittyy kehittyneen teknologian elementtejä, joiden riskiä on vaikea arvioida (esim. ilmailu- ja avaruusteollisuus ja puolustusteollisuus). Tällaisissa tapauksissa riskirahoitustuki voi olla tarpeen innovatiivisille midcap-yrityksille, jotta ne voisivat nostaa tuotantokapasiteettinsa kestävälle tasolle ja saada omatoimisesti yksityistä rahoitusta. Lisäksi 3.2.2.1 kohdan a alakohdassa esitetty huomio koskee myös innovatiivisia midcap-yrityksiä: niiden sisällyttäminen sijoitussalkkuun voi olla rahoituksen välittäjälle tehokas tapa tarjota hajautetumpia sijoitusmahdollisuuksia, jotka vetoavat laajempaan mahdollisten sijoittajien joukkoon. |
| --- | --- |

74.

Tietyissä olosuhteissa midcap-yritykset voivat kohdata pk-yrityksiin verrattavia rahoitusrajoitteita. Näin voi olla esimerkiksi sellaisten midcap-yritysten tapauksessa, jotka harjoittavat T&K- ja innovaatiotoimintaa tuotantolaitokseen ja markkinoille saattamiseen tehtävien alkuinvestointien rinnalla ja joilla ei ole vielä sellaista näyttöä, jonka perusteella mahdolliset sijoittajat voisivat tehdä asiaankuuluvia oletuksia tällaisten toimintojen tulosten tulevista markkinanäkymistä, koska markkinoita vasta kehitetään tai niihin liittyy kehittyneen teknologian elementtejä, joiden riskiä on vaikea arvioida (esim. ilmailu- ja avaruusteollisuus ja puolustusteollisuus). Tällaisissa tapauksissa riskirahoitustuki voi olla tarpeen innovatiivisille midcap-yrityksille, jotta ne voisivat nostaa tuotantokapasiteettinsa kestävälle tasolle ja saada omatoimisesti yksityistä rahoitusta. Lisäksi 3.2.2.1 kohdan a alakohdassa esitetty huomio koskee myös innovatiivisia midcap-yrityksiä: niiden sisällyttäminen sijoitussalkkuun voi olla rahoituksen välittäjälle tehokas tapa tarjota hajautetumpia sijoitusmahdollisuuksia, jotka vetoavat laajempaan mahdollisten sijoittajien joukkoon.

c)   Ensimmäisen riskirahoitussijoituksen saavat pk-yritykset, jotka ovat toimineet millä tahansa markkinoilla yli yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetyn tukikelpoisuusajan

Ensimmäisen riskirahoitussijoituksen saavat pk-yritykset, jotka ovat toimineet millä tahansa markkinoilla yli yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetyn tukikelpoisuusajan

| 75. | Tietyntyyppisten yritysten voidaan katsoa olevan edelleen laajentumisvaiheessa tai varhaisessa kasvuvaiheessa, jos ne huomattavan pitkästä olemassaolostaan huolimatta eivät ole vielä riittävästi osoittaneet tuottopotentiaaliaan tai niillä ei ole riittävän vankkaa näyttöä onnistumisista ja riittävästi vakuuksia. Tämä voi koskea erityisesti riskialttiita toimialoja, kuten biotekniikka, ilmailu- ja avaruusteollisuus, puolustusteollisuus, kulttuuriteollisuus ja luovat alat, sekä mahdollisesti yleisemmin innovatiivisia pk-yrityksiä, kuten vihreään ja digitaaliteknologiaan keskittyviä pk-yrityksiä tai sosiaalisiin innovaatioihin tähtääviä pk-yrityksiä (50). Lisäksi yritykset, joilla on riittävästi pääomaa rahoittaakseen alkuvaiheen toimintansa, voivat tarvita ulkoista rahoitusta vasta myöhemmässä vaiheessa, esimerkiksi lisätäkseen kapasiteettiaan pienimuotoisen yritystoiminnan laajentamiseksi suurempaan mittakaavaan. Tämä saattaa edellyttää niiden omia varoja suurempia investointimääriä. |
| --- | --- |

75.

Tietyntyyppisten yritysten voidaan katsoa olevan edelleen laajentumisvaiheessa tai varhaisessa kasvuvaiheessa, jos ne huomattavan pitkästä olemassaolostaan huolimatta eivät ole vielä riittävästi osoittaneet tuottopotentiaaliaan tai niillä ei ole riittävän vankkaa näyttöä onnistumisista ja riittävästi vakuuksia. Tämä voi koskea erityisesti riskialttiita toimialoja, kuten biotekniikka, ilmailu- ja avaruusteollisuus, puolustusteollisuus, kulttuuriteollisuus ja luovat alat, sekä mahdollisesti yleisemmin innovatiivisia pk-yrityksiä, kuten vihreään ja digitaaliteknologiaan keskittyviä pk-yrityksiä tai sosiaalisiin innovaatioihin tähtääviä pk-yrityksiä (50

| 76. | Sen vuoksi voi olla mahdollista hyväksyä toimenpiteitä, joiden tapauksessa ensimmäinen sijoitus tehdään yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 2 artiklassa määritellyn tukikelpoisuusjakson päättymisen jälkeen. Tällöin komissio voi edellyttää, että toimenpiteessä määritellään selkeästi tukikelpoiset yritysluokat ennakkoarvioinnissa esitetyn näytön perusteella. Näytön on liityttävä näihin yrityksiin vaikuttavaan erityiseen markkinoiden toimintapuutteeseen. |
| --- | --- |

76.

Sen vuoksi voi olla mahdollista hyväksyä toimenpiteitä, joiden tapauksessa ensimmäinen sijoitus tehdään yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 2 artiklassa määritellyn tukikelpoisuusjakson päättymisen jälkeen. Tällöin komissio voi edellyttää, että toimenpiteessä määritellään selkeästi tukikelpoiset yritysluokat ennakkoarvioinnissa esitetyn näytön perusteella. Näytön on liityttävä näihin yrityksiin vaikuttavaan erityiseen markkinoiden toimintapuutteeseen.

d)   Startup- ja pk-yritykset, jotka tarvitsevat ryhmäpoikkeusasetuksessa asetetun ylärajan ylittävän riskirahoitussijoituksen

Startup- ja pk-yritykset, jotka tarvitsevat ryhmäpoikkeusasetuksessa asetetun ylärajan ylittävän riskirahoitussijoituksen

| 77. | Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa vahvistetaan riskirahoituksen yhteenlaskettu enimmäismäärä tukikelpoista yritystä kohden, mukaan lukien lisäsijoitukset. Tietyillä toimialoilla, joilla alkuvaiheen tutkimus- tai investointikustannukset ovat suhteellisen suuret (kuten ilmailu- ja avaruusteollisuus, puolustusteollisuus, biotieteet, vihreä teknologia tai energia), tuo määrä ei ehkä kuitenkaan riitä kaikkien tarvittavien investointien toteuttamiseen ja startup- tai pk-yrityksen saattamiseen kestävän kasvun tielle. Sen vuoksi voi tietyissä olosuhteissa olla perusteltua sallia suuremmat kokonaissijoitukset tukikelpoisiin yrityksiin. |
| --- | --- |

77.

Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa vahvistetaan riskirahoituksen yhteenlaskettu enimmäismäärä tukikelpoista yritystä kohden, mukaan lukien lisäsijoitukset. Tietyillä toimialoilla, joilla alkuvaiheen tutkimus- tai investointikustannukset ovat suhteellisen suuret (kuten ilmailu- ja avaruusteollisuus, puolustusteollisuus, biotieteet, vihreä teknologia tai energia), tuo määrä ei ehkä kuitenkaan riitä kaikkien tarvittavien investointien toteuttamiseen ja startup- tai pk-yrityksen saattamiseen kestävän kasvun tielle. Sen vuoksi voi tietyissä olosuhteissa olla perusteltua sallia suuremmat kokonaissijoitukset tukikelpoisiin yrityksiin.

| 78. | Tarkemmin sanottuna riskirahoitustoimenpiteillä voidaan myöntää tukea yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa määritellyn yhteenlasketun enimmäismäärän ylittävä määrä, jos suunniteltu rahoitusmäärä vastaa ennakkoarvioinnissa havaitun ja määritetyn rahoitusvajeen suuruutta ja luonnetta kohdetoimialoilla tai -alueilla. Tällöin komissio ottaa huomioon kohdetoimialan pääomavaltaisuuden ja/tai suuremmat investointikulut tietyillä maantieteellisillä alueilla. |
| --- | --- |

78.

Tarkemmin sanottuna riskirahoitustoimenpiteillä voidaan myöntää tukea yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa määritellyn yhteenlasketun enimmäismäärän ylittävä määrä, jos suunniteltu rahoitusmäärä vastaa ennakkoarvioinnissa havaitun ja määritetyn rahoitusvajeen suuruutta ja luonnetta kohdetoimialoilla tai -alueilla. Tällöin komissio ottaa huomioon kohdetoimialan pääomavaltaisuuden ja/tai suuremmat investointikulut tietyillä maantieteellisillä alueilla.

e)   Vaihtoehtoiset kauppapaikat, jotka eivät täytä yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen edellytyksiä

Vaihtoehtoiset kauppapaikat, jotka eivät täytä yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen edellytyksiä

| 79. | Komissio tiedostaa, että vaihtoehtoiset kauppapaikat ovat tärkeä osa pk-yritysten rahoitusmarkkinoita, koska ne houkuttelevat uutta pääomaa pk-yrityksiin ja helpottavat aikaisempien sijoittajien irtautumista sijoituksesta. (51) Yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa tunnustetaan niiden tärkeys ja tarve helpottaa niiden toimintaa joko näillä kauppapaikoilla noteerattuihin yrityksiin sijoittaville luonnollisille henkilöille suunnatuilla verokannustimilla tai sallimalla käynnistystuki kauppapaikan ylläpitäjälle, edellyttäen, että kauppapaikan ylläpitäjä voidaan luokitella pieneksi yritykseksi ja enintään tiettyihin enimmäismääriin asti. |
| --- | --- |

79.

Komissio tiedostaa, että vaihtoehtoiset kauppapaikat ovat tärkeä osa pk-yritysten rahoitusmarkkinoita, koska ne houkuttelevat uutta pääomaa pk-yrityksiin ja helpottavat aikaisempien sijoittajien irtautumista sijoituksesta. (51

| 80. | Vaihtoehtoisten kauppapaikkojen ylläpitäjät eivät kuitenkaan kauppapaikkaa perustettaessa välttämättä ole pieniä yrityksiä. Lisäksi yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen nojalla käynnistystukena sallitun tuen enimmäismäärä ei ehkä riitä tukemaan kauppapaikan perustamista. Jotta voidaan saada riittävät resurssit uusien kauppapaikkojen perustamiseen ja toiminnan aloittamiseen, voi olla lisäksi tarpeen tarjota verokannustimia yrityssijoittajille. On myös mahdollista, että kauppapaikalla ei noteerata ainoastaan pk-yrityksiä vaan myös yrityksiä, jotka ylittävät pk-yritysten määritelmässä vahvistetut kynnysarvot. |
| --- | --- |

80.

Vaihtoehtoisten kauppapaikkojen ylläpitäjät eivät kuitenkaan kauppapaikkaa perustettaessa välttämättä ole pieniä yrityksiä. Lisäksi yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen nojalla käynnistystukena sallitun tuen enimmäismäärä ei ehkä riitä tukemaan kauppapaikan perustamista. Jotta voidaan saada riittävät resurssit uusien kauppapaikkojen perustamiseen ja toiminnan aloittamiseen, voi olla lisäksi tarpeen tarjota verokannustimia yrityssijoittajille. On myös mahdollista, että kauppapaikalla ei noteerata ainoastaan pk-yrityksiä vaan myös yrityksiä, jotka ylittävät pk-yritysten määritelmässä vahvistetut kynnysarvot.

| 81. | Sen vuoksi voi olla tietyissä olosuhteissa perusteltua sallia verokannustimien myöntäminen yrityssijoittajille sellaisten kauppapaikan ylläpitäjien tukemiseksi, jotka eivät ole pieniä yrityksiä, sallia vaihtoehtoisten kauppapaikkojen perustamiseen liittyvät sijoitukset, joiden määrä ylittää yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa käynnistystuelle asetetut raja-arvot, tai sallia tuki vaihtoehtoisille kauppapaikoille, joilla vain pääosa kaupankäynnin kohteeksi otetuista rahoitusinstrumenteista on pk-yritysten liikkeeseenlaskemia. Tällaisissa tapauksissa ennakkoarvioinnin on osoitettava, että on olemassa erityinen markkinoiden toimintapuute tai muu merkityksellinen este, joka vaikuttaa tällaisiin kauppapaikkoihin kyseisillä maantieteellisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

81.

Sen vuoksi voi olla tietyissä olosuhteissa perusteltua sallia verokannustimien myöntäminen yrityssijoittajille sellaisten kauppapaikan ylläpitäjien tukemiseksi, jotka eivät ole pieniä yrityksiä, sallia vaihtoehtoisten kauppapaikkojen perustamiseen liittyvät sijoitukset, joiden määrä ylittää yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa käynnistystuelle asetetut raja-arvot, tai sallia tuki vaihtoehtoisille kauppapaikoille, joilla vain pääosa kaupankäynnin kohteeksi otetuista rahoitusinstrumenteista on pk-yritysten liikkeeseenlaskemia. Tällaisissa tapauksissa ennakkoarvioinnin on osoitettava, että on olemassa erityinen markkinoiden toimintapuute tai muu merkityksellinen este, joka vaikuttaa tällaisiin kauppapaikkoihin kyseisillä maantieteellisillä markkinoilla.

3.2.2.2   Toimenpiteet, joiden suunnitteluparametrit eivät noudata yleistä ryhmäpoikkeusasetusta

Toimenpiteet, joiden suunnitteluparametrit eivät noudata yleistä ryhmäpoikkeusasetusta

a)   Rahoitusinstrumentit, joissa riippumattomien yksityisten sijoittajien osallistuminen jää alle yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädettyjen osuuksien

Rahoitusinstrumentit, joissa riippumattomien yksityisten sijoittajien osallistuminen jää alle yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädettyjen osuuksien

| 82. | Yrityksiin vaikuttavat markkinoiden toimintapuutteet tai muut merkitykselliset esteet tietyillä alueilla tai tietyissä jäsenvaltioissa voivat korostua seurauksena siitä, että pk-yritysten rahoitusmarkkinat ovat suhteellisen heikosti kehittyneet verrattuna muihin alueisiin samassa jäsenvaltiossa, muissa jäsenvaltioissa tai maailmanlaajuisesti. Tämä koskee erityisesti niitä jäsenvaltioita, joissa ei ole vakiintuneita riskipääomasijoittajia, yksityisiä pääomarahastoja tai bisnesenkeleitä. Kun kyseessä ovat toimenpiteet tällaisten rakenteellisten esteiden poistamiseksi, komissio voi hyväksyä riippumattomien yksityisten sijoittajien osallistumisen, joka alittaa yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa säädetyt osuudet, kunhan näiden suuntaviivojen 25 kappaleessa esitetty edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

82.

Yrityksiin vaikuttavat markkinoiden toimintapuutteet tai muut merkitykselliset esteet tietyillä alueilla tai tietyissä jäsenvaltioissa voivat korostua seurauksena siitä, että pk-yritysten rahoitusmarkkinat ovat suhteellisen heikosti kehittyneet verrattuna muihin alueisiin samassa jäsenvaltiossa, muissa jäsenvaltioissa tai maailmanlaajuisesti. Tämä koskee erityisesti niitä jäsenvaltioita, joissa ei ole vakiintuneita riskipääomasijoittajia, yksityisiä pääomarahastoja tai bisnesenkeleitä. Kun kyseessä ovat toimenpiteet tällaisten rakenteellisten esteiden poistamiseksi, komissio voi hyväksyä riippumattomien yksityisten sijoittajien osallistumisen, joka alittaa yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa säädetyt osuudet, kunhan näiden suuntaviivojen 25 kappaleessa esitetty edellytys täyttyy.

| 83. | Lisäksi komissio voi hyväksyä riskirahoitustoimenpiteitä, joissa riippumattomien yksityisten sijoittajien osallistuminen alittaa yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa vahvistetut osuudet, jos jäsenvaltio kykenee osoittamaan erityisen räikeän markkinoiden toimintapuutteen tai muun merkityksellinen esteen, varsinkin jos kyseiset toimenpiteet kohdistuvat nimenomaan pk-yrityksiin ennen ensimyyntiä markkinoilla tai konseptin toimivuuden osoittamisvaiheessa edellyttäen, että osallistuvat yksityiset sijoittajat tosiasiallisesti kantavat huomattavan osan sijoitukseen liittyvistä riskeistä. |
| --- | --- |

83.

Lisäksi komissio voi hyväksyä riskirahoitustoimenpiteitä, joissa riippumattomien yksityisten sijoittajien osallistuminen alittaa yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa vahvistetut osuudet, jos jäsenvaltio kykenee osoittamaan erityisen räikeän markkinoiden toimintapuutteen tai muun merkityksellinen esteen, varsinkin jos kyseiset toimenpiteet kohdistuvat nimenomaan pk-yrityksiin ennen ensimyyntiä markkinoilla tai konseptin toimivuuden osoittamisvaiheessa edellyttäen, että osallistuvat yksityiset sijoittajat tosiasiallisesti kantavat huomattavan osan sijoitukseen liittyvistä riskeistä.

b)   Rahoitusinstrumentit, joiden suunnitteluparametrit ylittävät yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetyt enimmäismäärät

Rahoitusinstrumentit, joiden suunnitteluparametrit ylittävät yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetyt enimmäismäärät

| 84. | Yleistä ryhmäpoikkeusasetusta sovelletaan vain toimenpiteisiin, joissa tappioiden jakaminen julkisten ja yksityisten sijoittajien välillä on suunniteltu tasavertaisuusperiaatteen (pari passu) vastaisesti siten, että julkisen sijoittajan suuririskisintä osaa on rajoitettu. Vastaavasti takausten tapauksessa ryhmäpoikkeuksella rajoitetaan julkisen rahoittajan takausosuutta ja kokonaistappioita. |
| --- | --- |

84.

Yleistä ryhmäpoikkeusasetusta sovelletaan vain toimenpiteisiin, joissa tappioiden jakaminen julkisten ja yksityisten sijoittajien välillä on suunniteltu tasavertaisuusperiaatteen (pari passu

| 85. | Tietyissä olosuhteissa riskialttiimpi julkinen rahoitus voi kuitenkin mahdollistaa sen, että yksityiset sijoittajat tai lainanantajat tarjoavat lisärahoitusta. Arvioidessaan toimenpiteitä, joiden taloudelliset suunnitteluparametrit ylittävät yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa asetetut enimmäisrajat, komissio ottaa huomioon useita tekijöitä, joita käsitellään näiden suuntaviivojen 3.2.3.2 kohdassa. |
| --- | --- |

85.

Tietyissä olosuhteissa riskialttiimpi julkinen rahoitus voi kuitenkin mahdollistaa sen, että yksityiset sijoittajat tai lainanantajat tarjoavat lisärahoitusta. Arvioidessaan toimenpiteitä, joiden taloudelliset suunnitteluparametrit ylittävät yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa asetetut enimmäisrajat, komissio ottaa huomioon useita tekijöitä, joita käsitellään näiden suuntaviivojen 3.2.3.2 kohdassa.

c)   Muut rahoitusinstrumentit kuin takaukset, joissa sijoittajat, rahoituksen välittäjät ja niiden rahastonhoitajat valitaan asettamalla etusijalle tappioriskiltä suojautuminen epäsymmetrisen voittojen jakamisen sijaan

Muut rahoitusinstrumentit kuin takaukset, joissa sijoittajat, rahoituksen välittäjät ja niiden rahastonhoitajat valitaan asettamalla etusijalle tappioriskiltä suojautuminen epäsymmetrisen voittojen jakamisen sijaan

| 86. | Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklan mukaan rahoituksen välittäjien sekä sijoittajien ja rahastonhoitajien valinnan on perustuttava avoimeen, läpinäkyvään ja syrjimättömään menettelyyn, jossa ilmaistaan selvästi toimenpiteen toimintapoliittiset tavoitteet ja taloudelliset parametrit, joilla tavoitteet on tarkoitus saavuttaa. Tämä tarkoittaa, että rahoituksen välittäjät ja niiden rahastonhoitajat on valittava direktiivin 2014/24/EU mukaista menettelyä noudattaen. Jos tuota direktiiviä ei voida soveltaa, valintamenettelyllä on varmistettava, että valittavina on mahdollisimman monia vaatimukset täyttäviä rahoituksen välittäjiä tai rahastonhoitajia. Tällaisen menettelyn on erityisesti mahdollistettava se, että kyseinen jäsenvaltio voi vertailla rahoituksen välittäjien tai rahastonhoitajien ja mahdollisten yksityisten sijoittajien välillä neuvoteltuja ehtoja, jotta voidaan varmistaa, että riskirahoitustoimenpide houkuttelee yksityisiä sijoittajia mahdollisimman vähäisellä valtiontuella tai jotta pari passu -ehdoista poiketaan mahdollisimman vähän pohjaten realistiseen sijoitusstrategiaan. |
| --- | --- |

86.

Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklan mukaan rahoituksen välittäjien sekä sijoittajien ja rahastonhoitajien valinnan on perustuttava avoimeen, läpinäkyvään ja syrjimättömään menettelyyn, jossa ilmaistaan selvästi toimenpiteen toimintapoliittiset tavoitteet ja taloudelliset parametrit, joilla tavoitteet on tarkoitus saavuttaa. Tämä tarkoittaa, että rahoituksen välittäjät ja niiden rahastonhoitajat on valittava direktiivin 2014/24/EU mukaista menettelyä noudattaen. Jos tuota direktiiviä ei voida soveltaa, valintamenettelyllä on varmistettava, että valittavina on mahdollisimman monia vaatimukset täyttäviä rahoituksen välittäjiä tai rahastonhoitajia. Tällaisen menettelyn on erityisesti mahdollistettava se, että kyseinen jäsenvaltio voi vertailla rahoituksen välittäjien tai rahastonhoitajien ja mahdollisten yksityisten sijoittajien välillä neuvoteltuja ehtoja, jotta voidaan varmistaa, että riskirahoitustoimenpide houkuttelee yksityisiä sijoittajia mahdollisimman vähäisellä valtiontuella tai jotta pari passu

| 87. | Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklan nojalla rahastonhoitajia koskeviin valintaperusteisiin on sisällyttävä vaatimus, jonka mukaan muissa instrumenteissa kuin takauksissa on ”suosittava voitonjakoa tappioriskiltä suojaamisen sijaan”, jotta rajoitettaisiin rahastonhoitajan ylenmääräistä riskinottoa sen valitessa yrityksiä, joihin sijoitus tehdään. Tämän tarkoituksena on varmistaa, että toimenpiteessä käytetyn rahoitusvälineen muodosta riippumatta yksityisille sijoittajille tai lainanantajille myönnettävää mahdollista etuuskohtelua on punnittava suhteessa yleiseen etuun, jossa on kyse julkisen pääoman uudelleenkäytettävyyden ja toimenpiteen pitkän aikavälin kestävyyden varmistamisesta. |
| --- | --- |

87.

Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklan nojalla rahastonhoitajia koskeviin valintaperusteisiin on sisällyttävä vaatimus, jonka mukaan muissa instrumenteissa kuin takauksissa on ”suosittava voitonjakoa tappioriskiltä suojaamisen sijaan

| 88. | Tietyissä tapauksissa voi kuitenkin olla tarpeen asettaa etusijalle tappioriskiltä suojaaminen. Näin on silloin, kun toimenpiteen kohderyhmänä ovat startup-yritykset tai tietyt toimialat, joilla pk-yritysten maksukyvyttömyys on yleistä. Näin voi olla sellaisten toimenpiteiden tapauksessa, jotka kohdistuvat aloihin, joilla on suuria teknologisia esteitä, tai aloihin, joilla yritykset ovat erittäin riippuvaisia yksittäisistä hankkeista, jotka edellyttävät suuria alkuinvestointeja ja joihin sisältyy suuri riski, kuten ilmailu- ja avaruusteollisuuden ja puolustusteollisuuden ekosysteemit sekä kulttuuri- ja luovat alat. Tappioriskiltä suojaamisen asettaminen etusijalle voi olla perusteltua myös sellaisten toimenpiteiden tapauksessa, jotka toimivat rahastojen rahaston kautta ja joiden tavoitteena on houkutella yksityisiä sijoittajia tuolla tasolla, tai sellaisten toimenpiteiden tapauksessa, joiden kohteena ovat pk-yritykset ennen ensimyyntiä markkinoilla tai konseptin toimivuuden osoittamisvaiheessa. |
| --- | --- |

88.

Tietyissä tapauksissa voi kuitenkin olla tarpeen asettaa etusijalle tappioriskiltä suojaaminen. Näin on silloin, kun toimenpiteen kohderyhmänä ovat startup-yritykset tai tietyt toimialat, joilla pk-yritysten maksukyvyttömyys on yleistä. Näin voi olla sellaisten toimenpiteiden tapauksessa, jotka kohdistuvat aloihin, joilla on suuria teknologisia esteitä, tai aloihin, joilla yritykset ovat erittäin riippuvaisia yksittäisistä hankkeista, jotka edellyttävät suuria alkuinvestointeja ja joihin sisältyy suuri riski, kuten ilmailu- ja avaruusteollisuuden ja puolustusteollisuuden ekosysteemit sekä kulttuuri- ja luovat alat. Tappioriskiltä suojaamisen asettaminen etusijalle voi olla perusteltua myös sellaisten toimenpiteiden tapauksessa, jotka toimivat rahastojen rahaston kautta ja joiden tavoitteena on houkutella yksityisiä sijoittajia tuolla tasolla, tai sellaisten toimenpiteiden tapauksessa, joiden kohteena ovat pk-yritykset ennen ensimyyntiä markkinoilla tai konseptin toimivuuden osoittamisvaiheessa.

d)   Verokannustimet yrityssijoittajille, mukaan lukien rahoituksen välittäjät tai niiden rahastonhoitajat, jotka toimivat yhteissijoittajina

Verokannustimet yrityssijoittajille, mukaan lukien rahoituksen välittäjät tai niiden rahastonhoitajat, jotka toimivat yhteissijoittajina

| 89. | Yleinen ryhmäpoikkeusasetus kattaa verokannustimet, jotka myönnetään riippumattomille yksityisille sijoittajille, jotka ovat asetuksen 2 artiklassa tarkoitettuja luonnollisia henkilöitä ja tarjoavat riskirahoitusta suoraan tai välillisesti tukikelpoisille startup- ja pk-yrityksille. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin katsoa aiheelliseksi ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla luodaan samankaltaisia kannustimia riippumattomille yksityisille sijoittajille, jotka ovat yrityssijoittajia. Ero on siinä, että yrityssijoittajat ovat perussopimuksen 107 artiklassa tarkoitettuja yrityksiä. Toimenpiteeseen on sen vuoksi sovellettava erityisiä rajoituksia (ks. 3.2.3.3 ja 3.2.4.2 kohta), jotta voidaan varmistaa, että yrityssijoittajien tasolla myönnettävä tuki on edelleen oikeasuhteista ja sillä on todellinen kannustava vaikutus. |
| --- | --- |

89.

Yleinen ryhmäpoikkeusasetus kattaa verokannustimet, jotka myönnetään riippumattomille yksityisille sijoittajille, jotka ovat asetuksen 2 artiklassa tarkoitettuja luonnollisia henkilöitä ja tarjoavat riskirahoitusta suoraan tai välillisesti tukikelpoisille startup- ja pk-yrityksille. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin katsoa aiheelliseksi ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla luodaan samankaltaisia kannustimia riippumattomille yksityisille sijoittajille, jotka ovat yrityssijoittajia. Ero on siinä, että yrityssijoittajat ovat perussopimuksen 107 artiklassa tarkoitettuja yrityksiä. Toimenpiteeseen on sen vuoksi sovellettava erityisiä rajoituksia (ks. 3.2.3.3 ja 3.2.4.2 kohta), jotta voidaan varmistaa, että yrityssijoittajien tasolla myönnettävä tuki on edelleen oikeasuhteista ja sillä on todellinen kannustava vaikutus.

| 90. | Rahoituksen välittäjät ja niiden rahastonhoitajat saavat hyötyä verokannustimesta vain siltä osin kuin ne osallistuvat sijoituksiin tai lainoihin yhdessä muiden kanssa. Verokannustimia ei saa myöntää sellaisten palvelujen osalta, joita rahoituksen välittäjä tai sen rahastonhoitajat tuottavat itse tukitoimenpiteen toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

90.

Rahoituksen välittäjät ja niiden rahastonhoitajat saavat hyötyä verokannustimesta vain siltä osin kuin ne osallistuvat sijoituksiin tai lainoihin yhdessä muiden kanssa. Verokannustimia ei saa myöntää sellaisten palvelujen osalta, joita rahoituksen välittäjä tai sen rahastonhoitajat tuottavat itse tukitoimenpiteen toteuttamiseksi.

3.2.3   Tukitoimenpiteen tarkoituksenmukaisuus

Tukitoimenpiteen tarkoituksenmukaisuus

| 91. | Ehdotetun tukitoimenpiteen on oltava tarkoituksenmukainen keino saavuttaa tuen tavoite, toisin sanoen käytettävissä ei saa olla paremmin soveltuvaa ja kilpailua vähemmän vääristävää toimintamuotoa tai tukivälinettä, jolla voidaan saavuttaa sama päämäärä. |
| --- | --- |

91.

Ehdotetun tukitoimenpiteen on oltava tarkoituksenmukainen keino saavuttaa tuen tavoite, toisin sanoen käytettävissä ei saa olla paremmin soveltuvaa ja kilpailua vähemmän vääristävää toimintamuotoa tai tukivälinettä, jolla voidaan saavuttaa sama päämäärä.

3.2.3.1   Tarkoituksenmukaisuus verrattuna muihin toimintamuotoihin ja tukivälineisiin

Tarkoituksenmukaisuus verrattuna muihin toimintamuotoihin ja tukivälineisiin

| 92. | Jotta voidaan puuttua havaittuun markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun merkitykselliseen esteeseen ja auttaa saavuttamaan toimenpiteen tavoitteet, ehdotetun riskirahoitustoimenpiteen on oltava tarkoituksenmukainen. Tietyn riskirahoitustoimenpiteen tyypin valinta on perusteltava asianmukaisesti jäsenvaltion ennakkoarvioinnissa esittämällä näytöllä. |
| --- | --- |

92.

Jotta voidaan puuttua havaittuun markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun merkitykselliseen esteeseen ja auttaa saavuttamaan toimenpiteen tavoitteet, ehdotetun riskirahoitustoimenpiteen on oltava tarkoituksenmukainen. Tietyn riskirahoitustoimenpiteen tyypin valinta on perusteltava asianmukaisesti jäsenvaltion ennakkoarvioinnissa esittämällä näytöllä.

| 93. | Ensimmäiseksi komissio harkitsee, voidaanko ja missä määrin riskirahoitustoimenpidettä pitää tarkoituksenmukaisena välineenä verrattuna muihin toimintamuotoihin, joilla pyritään edistämään riskirahoituksen tarjontaa tukikelpoisille yrityksille. Valtiontuki ei ole ainoa jäsenvaltioiden käytettävissä oleva toimintamuoto, jolla voidaan helpottaa riskirahoituksen tarjontaa tukikelpoisille yrityksille. Jäsenvaltiot voivat käyttää muita täydentäviä välineitä sekä tarjonta- että kysyntäpuolella, kuten sääntelytoimenpiteitä rahoitusmarkkinoiden toiminnan helpottamiseksi, toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan liiketoimintaympäristöä, neuvontapalveluja, joilla lisätään sijoitushalukkuutta, tai markkinataloustoimijatestin mukaisia julkisia sijoituksia. |
| --- | --- |

93.

Ensimmäiseksi komissio harkitsee, voidaanko ja missä määrin riskirahoitustoimenpidettä pitää tarkoituksenmukaisena välineenä verrattuna muihin toimintamuotoihin, joilla pyritään edistämään riskirahoituksen tarjontaa tukikelpoisille yrityksille. Valtiontuki ei ole ainoa jäsenvaltioiden käytettävissä oleva toimintamuoto, jolla voidaan helpottaa riskirahoituksen tarjontaa tukikelpoisille yrityksille. Jäsenvaltiot voivat käyttää muita täydentäviä välineitä sekä tarjonta- että kysyntäpuolella, kuten sääntelytoimenpiteitä rahoitusmarkkinoiden toiminnan helpottamiseksi, toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan liiketoimintaympäristöä, neuvontapalveluja, joilla lisätään sijoitushalukkuutta, tai markkinataloustoimijatestin mukaisia julkisia sijoituksia.

| 94. | Toisessa vaiheessa komissio arvioi, onko ehdotettu toimenpide tarkoituksenmukaisempi kuin vaihtoehtoiset valtiontuen muodot saman markkinoiden toimintapuutteen tai muun merkityksellisen esteen korjaamiseksi. Tässä yhteydessä rahoitusinstrumentteja pidetään yleisesti vähemmän vääristävinä ja sen vuoksi tarkoituksenmukaisempana välineenä kuin suoria avustuksia. Valtiontukea riskirahoituksen helpottamiseksi voidaan myöntää eri muodoissa, kuten valikoivina veroinstrumentteina tai puolikaupallisina rahoitusinstrumentteina, mukaan lukien useat oman tai vieraan pääoman ehtoiset tai takausinstrumentit, joilla on erilaiset riski-/tuotto-ominaisuudet sekä erilaiset toteutustavat ja rahoitusrakenteet, ja joiden tarkoituksenmukaisuus riippuu kohdeyritysten ja korjattavan rahoitusvajeen luonteesta. Tämän vuoksi komissio arvioi, tarjoaako toimenpide rahaston sijoitusstrategian huomioon ottaen asianmukaisen rahoitusrakenteen kestävän toiminnan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

94.

Toisessa vaiheessa komissio arvioi, onko ehdotettu toimenpide tarkoituksenmukaisempi kuin vaihtoehtoiset valtiontuen muodot saman markkinoiden toimintapuutteen tai muun merkityksellisen esteen korjaamiseksi. Tässä yhteydessä rahoitusinstrumentteja pidetään yleisesti vähemmän vääristävinä ja sen vuoksi tarkoituksenmukaisempana välineenä kuin suoria avustuksia. Valtiontukea riskirahoituksen helpottamiseksi voidaan myöntää eri muodoissa, kuten valikoivina veroinstrumentteina tai puolikaupallisina rahoitusinstrumentteina, mukaan lukien useat oman tai vieraan pääoman ehtoiset tai takausinstrumentit, joilla on erilaiset riski-/tuotto-ominaisuudet sekä erilaiset toteutustavat ja rahoitusrakenteet, ja joiden tarkoituksenmukaisuus riippuu kohdeyritysten ja korjattavan rahoitusvajeen luonteesta. Tämän vuoksi komissio arvioi, tarjoaako toimenpide rahaston sijoitusstrategian huomioon ottaen asianmukaisen rahoitusrakenteen kestävän toiminnan varmistamiseksi.

| 95. | Tältä osin komissio suhtautuu myönteisesti toimenpiteisiin, joissa on mukana riittävän suuria rahastoja salkun koon, maantieteellisen kattavuuden (erityisesti jos ne toimivat useammassa jäsenvaltiossa) ja sijoitusten hajauttamisen osalta, sillä tällaiset rahastot voivat toimia tehokkaammin ja olla sen vuoksi yksityisille sijoittajille houkuttelevampia kuin pienemmät rahastot. Tietyt rahastojen rahastot voivat täyttää nämä edellytykset, kunhan merkittävät tehokkuusedut kompensoivat eri tasoilla toimivista rahoituksen välittäjistä aiheutuvat kokonaishallinnointikustannukset. |
| --- | --- |

95.

Tältä osin komissio suhtautuu myönteisesti toimenpiteisiin, joissa on mukana riittävän suuria rahastoja salkun koon, maantieteellisen kattavuuden (erityisesti jos ne toimivat useammassa jäsenvaltiossa) ja sijoitusten hajauttamisen osalta, sillä tällaiset rahastot voivat toimia tehokkaammin ja olla sen vuoksi yksityisille sijoittajille houkuttelevampia kuin pienemmät rahastot. Tietyt rahastojen rahastot voivat täyttää nämä edellytykset, kunhan merkittävät tehokkuusedut kompensoivat eri tasoilla toimivista rahoituksen välittäjistä aiheutuvat kokonaishallinnointikustannukset.

3.2.3.2   Rahoitusvälineiden tarkoituksenmukaisuuden määrittämisessä käytettävät kriteerit

Rahoitusvälineiden tarkoituksenmukaisuuden määrittämisessä käytettävät kriteerit

| 96. | Suunnitteluparametriensa johdosta yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalan ulkopuolelle jäävien rahoitusinstrumenttien tarkoituksenmukaisuuden määrittämiseksi komissio arvioi näiden suuntaviivojen 97–121 kappaleessa esitettyjä tekijöitä. |
| --- | --- |

96.

Suunnitteluparametriensa johdosta yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalan ulkopuolelle jäävien rahoitusinstrumenttien tarkoituksenmukaisuuden määrittämiseksi komissio arvioi näiden suuntaviivojen 97–121 kappaleessa esitettyjä tekijöitä.

| 97. | Ensiksikin toimenpiteelle on saatava lisärahoitusta markkinatoimijoilta. Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa vahvistettua tasoa alhaisemmat riippumattomat yksityiset sijoitusosuudet voivat olla perusteltuja ainoastaan, jos ennakkoarvioinnissa on ilmennyt voimakkaampi markkinoiden toimintapuute tai muu merkityksellinen este (ks. 3.2.1 kohta). Tältä osin ennakkoarvioinnissa olisi lisäksi esitettävä riittävän yksityiskohtainen arvio tukikelpoisen yritystyypin saatavilla kyseisellä maantieteellisellä alueella olevan yksityisen rahoituksen tarjonnan tasosta ja rakenteesta (ks. 63 kappale). Lisäksi on osoitettava, että toimenpide houkuttelee sellaisia yksityisiä lisäresursseja, joita ei olisi tarjottu muutoin tai olisi tarjottu eri muodossa, eri määrä tai eri ehdoilla. |
| --- | --- |

97.

Ensiksikin toimenpiteelle on saatava lisärahoitusta markkinatoimijoilta. Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa vahvistettua tasoa alhaisemmat riippumattomat yksityiset sijoitusosuudet voivat olla perusteltuja ainoastaan, jos ennakkoarvioinnissa on ilmennyt voimakkaampi markkinoiden toimintapuute tai muu merkityksellinen este (ks. 3.2.1 kohta). Tältä osin ennakkoarvioinnissa olisi lisäksi esitettävä riittävän yksityiskohtainen arvio tukikelpoisen yritystyypin saatavilla kyseisellä maantieteellisellä alueella olevan yksityisen rahoituksen tarjonnan tasosta ja rakenteesta (ks. 63 kappale). Lisäksi on osoitettava, että toimenpide houkuttelee sellaisia yksityisiä lisäresursseja, joita ei olisi tarjottu muutoin tai olisi tarjottu eri muodossa, eri määrä tai eri ehdoilla.

| 98. | Kun on kyse riskirahoitustoimenpiteistä, jotka kohdistuvat erityisesti sellaisiin startup- ja pk-yrityksiin, jotka eivät vielä ole toimineet millään markkinoilla (52), komissio voi hyväksyä, että riippumaton yksityinen rahoitusosuus on vaadittuja osuuksia alhaisempi. Vaihtoehtoisesti komissio voi tällaisten sijoituskohteiden tapauksessa hyväksyä, että yksityinen rahoitusosuus on luonteeltaan ei-riippumaton, eli että sen tarjoaa esimerkiksi tuensaajayrityksen omistaja. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi hyväksyä yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa vahvistettua tasoa alhaisemman yksityisen osuuden ennakkoarvioinnissa esitetyn, kyseistä markkinoiden toimintapuutetta tai muuta merkityksellistä estettä koskevan taloudellisen näytön perusteella myös silloin, kun tukikelpoiset yritykset ovat toimineet markkinoilla enintään ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa säädetyn tukikelpoisuusajan. |
| --- | --- |

98.

Kun on kyse riskirahoitustoimenpiteistä, jotka kohdistuvat erityisesti sellaisiin startup- ja pk-yrityksiin, jotka eivät vielä ole toimineet millään markkinoilla (52

| 99. | Kun riskirahoitustoimenpide kohdistuu tuensaajayrityksiin, jotka ovat toimineet ensimmäisen riskirahoitussijoituksen ajankohtana millä tahansa markkinoilla kauemmin kuin ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa säädetyn tukikelpoisuusajan, sen on sisällettävä joko aikarajoituksia tai kohdeyritysten kehitysvaiheeseen liittyvien muiden objektiivisten laadullisten kriteerien perusteella asetettavia riittäviä rajoituksia. Tällaisten sijoituskohteiden tapauksessa komissio edellyttää yksityisen sijoitusosuuden olevan vähintään 60 prosenttia. |
| --- | --- |

99.

Kun riskirahoitustoimenpide kohdistuu tuensaajayrityksiin, jotka ovat toimineet ensimmäisen riskirahoitussijoituksen ajankohtana millä tahansa markkinoilla kauemmin kuin ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa säädetyn tukikelpoisuusajan, sen on sisällettävä joko aikarajoituksia tai kohdeyritysten kehitysvaiheeseen liittyvien muiden objektiivisten laadullisten kriteerien perusteella asetettavia riittäviä rajoituksia. Tällaisten sijoituskohteiden tapauksessa komissio edellyttää yksityisen sijoitusosuuden olevan vähintään 60 prosenttia.

| 100. | Ehdotetun yksityisen rahoitusosuuden tason lisäksi komissio ottaa myös huomioon julkisten ja yksityisten rahoittajien välisen riskien ja tuottojen tasapainon. Tällöin komissio suhtautuu toimenpiteisiin myönteisesti, jos tappiot jaetaan sijoittajien kesken tasavertaisuusperiaatteen mukaisesti (pari passu) ja jos yksityiset sijoittajat saavat ainoastaan tuottoon perustuvia kannustimia. Komissio ottaa asianmukaisesti huomioon, että tappioiden jakaminen muutoin kuin tasavertaisuusperiaatteen mukaisesti voi kuitenkin olla tarpeen markkinoiden vakavampien toimintapuutteiden vuoksi. Mitä lähempänä riskien ja tuottojen jakaminen on todellisia markkinakäytäntöjä, sitä todennäköisempää yleensä on, että komissio hyväksyy alhaisemman yksityisen rahoitusosuuden. |
| --- | --- |

100.

Ehdotetun yksityisen rahoitusosuuden tason lisäksi komissio ottaa myös huomioon julkisten ja yksityisten rahoittajien välisen riskien ja tuottojen tasapainon. Tällöin komissio suhtautuu toimenpiteisiin myönteisesti, jos tappiot jaetaan sijoittajien kesken tasavertaisuusperiaatteen mukaisesti (pari passu

| 101. | Lisäksi komissio tarkastelee sitä, millä rahoitusrakenteen tasolla toimenpiteellä on tarkoitus houkutella yksityistä rahoitusta. Rahastojen rahaston tasolla kyky houkutella yksityistä rahoitusta voi riippua tappioriskiltä suojautumista koskevien mekanismien laajemmasta käytöstä. Sitä vastoin liiallinen riippuvuus tällaisista mekanismeista voi vääristää tukikelpoisten yritysten valintaa ja johtaa tehottomiin tuloksiin, kun yksityiset sijoittajat toimivat yrityksiin tehtävien sijoitusten tasolla ja transaktiokohtaisesti. |
| --- | --- |

101.

Lisäksi komissio tarkastelee sitä, millä rahoitusrakenteen tasolla toimenpiteellä on tarkoitus houkutella yksityistä rahoitusta. Rahastojen rahaston tasolla kyky houkutella yksityistä rahoitusta voi riippua tappioriskiltä suojautumista koskevien mekanismien laajemmasta käytöstä. Sitä vastoin liiallinen riippuvuus tällaisista mekanismeista voi vääristää tukikelpoisten yritysten valintaa ja johtaa tehottomiin tuloksiin, kun yksityiset sijoittajat toimivat yrityksiin tehtävien sijoitusten tasolla ja transaktiokohtaisesti.

| 102. | Arvioitaessa, onko toimenpiteen kyseinen muoto tarkoituksenmukainen, komissio voi ottaa huomioon sen, kuinka merkittävä yksityiselle sijoittajalle jäljelle jäävä riski on suhteessa odotettavissa oleviin ja odottamattomiin tappioihin, jotka julkinen sijoittaja kattaa, sekä odotetun tuoton tasapainon julkisen sijoittajan ja yksityisten sijoittajien välillä. Näin ollen erilainen riski- ja tuottoprofiili voidaan hyväksyä, jos se maksimoi yksityisen sijoituksen määrän heikentämättä periaatetta, jonka mukaan sijoituspäätökset perustuvat tuotto-odotuksiin. |
| --- | --- |

102.

Arvioitaessa, onko toimenpiteen kyseinen muoto tarkoituksenmukainen, komissio voi ottaa huomioon sen, kuinka merkittävä yksityiselle sijoittajalle jäljelle jäävä riski on suhteessa odotettavissa oleviin ja odottamattomiin tappioihin, jotka julkinen sijoittaja kattaa, sekä odotetun tuoton tasapainon julkisen sijoittajan ja yksityisten sijoittajien välillä. Näin ollen erilainen riski- ja tuottoprofiili voidaan hyväksyä, jos se maksimoi yksityisen sijoituksen määrän heikentämättä periaatetta, jonka mukaan sijoituspäätökset perustuvat tuotto-odotuksiin.

| 103. | Kannustimien tarkka luonne on määriteltävä avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menettelyllä, jota käytetään rahoituksen välittäjien sekä rahastonhoitajien tai sijoittajien valinnassa. Samalla tavoin rahastojen rahaston hoitajia olisi vaadittava sitoutumaan oikeudellisesti osana sijoitustoimeksiantoaan siihen, että ne määrittävät mahdollisesti alarahastojen tasolla sovellettavat suotuisammat ehdot kilpailumenettelyssä, jolla valitaan tukikelpoiset rahoituksen välittäjät, rahastonhoitajat tai sijoittajat. |
| --- | --- |

103.

Kannustimien tarkka luonne on määriteltävä avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menettelyllä, jota käytetään rahoituksen välittäjien sekä rahastonhoitajien tai sijoittajien valinnassa. Samalla tavoin rahastojen rahaston hoitajia olisi vaadittava sitoutumaan oikeudellisesti osana sijoitustoimeksiantoaan siihen, että ne määrittävät mahdollisesti alarahastojen tasolla sovellettavat suotuisammat ehdot kilpailumenettelyssä, jolla valitaan tukikelpoiset rahoituksen välittäjät, rahastonhoitajat tai sijoittajat.

| 104. | Jäsenvaltioita voidaan vaatia osoittamaan toimenpiteen muotoa tukevien erityisten rahoitusehtojen välttämättömyys esittämällä näyttöä siitä, että yksityisten sijoittajien valintaprosessissa kaikki osallistujat pyrkivät ehtoihin, jotka eivät kuuluisi yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan, tai että tarjouskilpailu oli tulokseton. |
| --- | --- |

104.

Jäsenvaltioita voidaan vaatia osoittamaan toimenpiteen muotoa tukevien erityisten rahoitusehtojen välttämättömyys esittämällä näyttöä siitä, että yksityisten sijoittajien valintaprosessissa kaikki osallistujat pyrkivät ehtoihin, jotka eivät kuuluisi yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan, tai että tarjouskilpailu oli tulokseton.

| 105. | Rahoituksen välittäjä tai rahastonhoitaja voi tehdä yhteissijoituksen jäsenvaltion kanssa, jos kyseisen yhteissijoituksen ehdot estävät potentiaaliset eturistiriidat. Rahoituksen välittäjän on katettava vähintään 10 prosenttia suuririskisimmästä osasta. Tällainen yhteissijoitus voi auttaa varmistamaan, että sijoituspäätökset vastaavat asetettuja toimintapoliittisia tavoitteita. Rahastonhoitajan kyky tehdä sijoituksia omilla varoillaan voi olla yksi valintakriteereistä. |
| --- | --- |

105.

Rahoituksen välittäjä tai rahastonhoitaja voi tehdä yhteissijoituksen jäsenvaltion kanssa, jos kyseisen yhteissijoituksen ehdot estävät potentiaaliset eturistiriidat. Rahoituksen välittäjän on katettava vähintään 10 prosenttia suuririskisimmästä osasta. Tällainen yhteissijoitus voi auttaa varmistamaan, että sijoituspäätökset vastaavat asetettuja toimintapoliittisia tavoitteita. Rahastonhoitajan kyky tehdä sijoituksia omilla varoillaan voi olla yksi valintakriteereistä.

| 106. | Velkainstrumentteja hyödyntäviin riskirahoitustoimenpiteisiin on liityttävä järjestely, jolla varmistetaan, että rahoituksen välittäjä siirtää tuensaajayrityksille edun, jonka se saa valtiolta, esimerkiksi alhaisempina korkoina, alennettuina vakuusvaatimuksina tai näiden yhdistelmänä. Rahoituksen välittäjä voi siirtää edun myös sijoittamalla yritykseen, joka on potentiaalisesti kannattava mutta joka kuuluisi rahoituksen välittäjän sisäisten luokituskriteerien perustella riskiluokkaan, johon välittäjä ei sijoittaisi ilman riskirahoitustoimenpidettä. Siirtojärjestelyn on sisällettävä asianmukaiset seurantamenetelmät sekä takaisinperintämenettely tai vastaava sopimusperusteinen mekanismi (53). |
| --- | --- |

106.

Velkainstrumentteja hyödyntäviin riskirahoitustoimenpiteisiin on liityttävä järjestely, jolla varmistetaan, että rahoituksen välittäjä siirtää tuensaajayrityksille edun, jonka se saa valtiolta, esimerkiksi alhaisempina korkoina, alennettuina vakuusvaatimuksina tai näiden yhdistelmänä. Rahoituksen välittäjä voi siirtää edun myös sijoittamalla yritykseen, joka on potentiaalisesti kannattava mutta joka kuuluisi rahoituksen välittäjän sisäisten luokituskriteerien perustella riskiluokkaan, johon välittäjä ei sijoittaisi ilman riskirahoitustoimenpidettä. Siirtojärjestelyn on sisällettävä asianmukaiset seurantamenetelmät sekä takaisinperintämenettely tai vastaava sopimusperusteinen mekanismi (53

| 107. | Sen varmistamiseksi, että riskirahoitustoimenpiteeseen osallistuvat rahoituksen välittäjät saavuttavat asiaankuuluvat tavoitteet, rahoituksen välittäjän sijoitusstrategia on sovitettava yhteen toimenpiteen tavoitteiden kanssa. Rahoituksen välittäjien on osoitettava valintamenettelyssä, miten niiden ehdottama sijoitusstrategia voi auttaa saavuttamaan tavoitteet ja päämäärät. Lisäksi jäsenvaltion on varmistettava, että rahoituksen välittäjien sijoitusstrategia vastaa jatkuvasti sovittuja tavoitteita, esimerkiksi asianmukaisten seuranta- ja raportointijärjestelyjen kautta ja siten, että julkisten sijoittajien edustajat osallistuvat rahoituksen välittäjän sijoittajia edustaviin elimiin, kuten hallitukseen tai neuvoa-antaviin elimiin. Asianmukaisella hallintorakenteella on varmistettava, että sijoitusstrategian olennaiset muutokset edellyttävät jäsenvaltion ennakolta antamaa lupaa. Selvyyden vuoksi on todettava, että jäsenvaltio ei saa osallistua suoraan yksittäisiin sijoitus- tai divestointipäätöksiin. |
| --- | --- |

107.

Sen varmistamiseksi, että riskirahoitustoimenpiteeseen osallistuvat rahoituksen välittäjät saavuttavat asiaankuuluvat tavoitteet, rahoituksen välittäjän sijoitusstrategia on sovitettava yhteen toimenpiteen tavoitteiden kanssa. Rahoituksen välittäjien on osoitettava valintamenettelyssä, miten niiden ehdottama sijoitusstrategia voi auttaa saavuttamaan tavoitteet ja päämäärät. Lisäksi jäsenvaltion on varmistettava, että rahoituksen välittäjien sijoitusstrategia vastaa jatkuvasti sovittuja tavoitteita, esimerkiksi asianmukaisten seuranta- ja raportointijärjestelyjen kautta ja siten, että julkisten sijoittajien edustajat osallistuvat rahoituksen välittäjän sijoittajia edustaviin elimiin, kuten hallitukseen tai neuvoa-antaviin elimiin. Asianmukaisella hallintorakenteella on varmistettava, että sijoitusstrategian olennaiset muutokset edellyttävät jäsenvaltion ennakolta antamaa lupaa. Selvyyden vuoksi on todettava, että jäsenvaltio ei saa osallistua suoraan yksittäisiin sijoitus- tai divestointipäätöksiin.

| 108. | Jäsenvaltiot voivat sisällyttää riskisijoitustoimenpiteeseen erityyppisiä rahoitusinstrumentteja, kuten oman pääoman ehtoisia tai oman pääoman luonteisia instrumentteja, lainainstrumentteja tai takauksia, jotka eivät perustu tasavertaisuusperiaatteeseen. Jäljempänä 109–121 kappaleessa esitetään tekijät, jotka komissio ottaa huomioon arvioidessaan tällaisia rahoitusinstrumentteja. |
| --- | --- |

108.

Jäsenvaltiot voivat sisällyttää riskisijoitustoimenpiteeseen erityyppisiä rahoitusinstrumentteja, kuten oman pääoman ehtoisia tai oman pääoman luonteisia instrumentteja, lainainstrumentteja tai takauksia, jotka eivät perustu tasavertaisuusperiaatteeseen. Jäljempänä 109–121 kappaleessa esitetään tekijät, jotka komissio ottaa huomioon arvioidessaan tällaisia rahoitusinstrumentteja.

a)   Oman pääoman ehtoiset sijoitukset

Oman pääoman ehtoiset sijoitukset

| 109. | Oman pääoman ehtoiset sijoitusinstrumentit voivat olla muodoltaan osakepääomasijoituksia tai oman pääoman luonteisia sijoituksia yritykseen. Sijoittaja ostaa niillä omistusoikeuden kyseiseen yritykseen (osaan yrityksestä). (54) |
| --- | --- |

109.

Oman pääoman ehtoiset sijoitusinstrumentit voivat olla muodoltaan osakepääomasijoituksia tai oman pääoman luonteisia sijoituksia yritykseen. Sijoittaja ostaa niillä omistusoikeuden kyseiseen yritykseen (osaan yrityksestä). (54

| 110. | Oman pääoman ehtoisilla instrumenteilla voi olla erilaisia epäsymmetrisiä ominaisuuksia, joiden mukaan sijoittajia kohdellaan eri tavoin, sillä osa sijoittajista voi osallistua suurempaan osaan riskistä tai tuotosta kuin toiset. Yksityisen sijoittajan riskien pienentämiseksi toimenpiteellä voidaan suojata tuottoja (julkinen sijoittaja luopuu osasta tuottoa) tai suojella osalta tappioista (rajoittamalla yksityisen sijoittajan tappioita) tai siinä voidaan käyttää näiden yhdistelmää. |
| --- | --- |

110.

Oman pääoman ehtoisilla instrumenteilla voi olla erilaisia epäsymmetrisiä ominaisuuksia, joiden mukaan sijoittajia kohdellaan eri tavoin, sillä osa sijoittajista voi osallistua suurempaan osaan riskistä tai tuotosta kuin toiset. Yksityisen sijoittajan riskien pienentämiseksi toimenpiteellä voidaan suojata tuottoja (julkinen sijoittaja luopuu osasta tuottoa) tai suojella osalta tappioista (rajoittamalla yksityisen sijoittajan tappioita) tai siinä voidaan käyttää näiden yhdistelmää.

| 111. | Komissio katsoo, että tuottoon perustuvat kannustimet sovittavat paremmin yhteen julkisten ja yksityisten sijoittajien väliset edut. Sitä vastoin tappioriskiltä suojaaminen siten, että julkinen sijoittaja saatetaan mahdollisesti alttiiksi heikkojen tulosten riskille, voi johtaa etujen epäsuhtaan ja siihen, että rahoituksen välittäjät tai sijoittajat tekevät huonoja valintoja. |
| --- | --- |

111.

Komissio katsoo, että tuottoon perustuvat kannustimet sovittavat paremmin yhteen julkisten ja yksityisten sijoittajien väliset edut. Sitä vastoin tappioriskiltä suojaaminen siten, että julkinen sijoittaja saatetaan mahdollisesti alttiiksi heikkojen tulosten riskille, voi johtaa etujen epäsuhtaan ja siihen, että rahoituksen välittäjät tai sijoittajat tekevät huonoja valintoja.

| 112. | Komissio katsoo, että oman pääoman ehtoiset instrumentit, joihin liittyy rajattu tuotto (55), osto-optio (56) ja epäsymmetrinen tuottojen jakaminen (57), tarjoavat hyvät kannustimet erityisesti tilanteissa, joissa markkinoiden toimintapuute ei ole kovin vakava. |
| --- | --- |

112.

Komissio katsoo, että oman pääoman ehtoiset instrumentit, joihin liittyy rajattu tuotto (55

56

57

| 113. | Oman pääoman ehtoiset instrumentit, joihin sisältyy tappioiden jakamista pari passu -periaatteen vastaisesti yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa vahvistettuja kynnysarvoja enemmän, voivat olla perusteltuja ainoastaan silloin, kun toimenpiteillä puututaan ennakkoarvioinnissa havaittuihin vakaviin markkinoiden toimintapuutteisiin, esimerkiksi huipputeknologia-aloilla, tai muihin merkittäviin esteisiin. Tällaisia ovat muun muassa toimenpiteet, jotka kohdistuvat pääasiassa startup- ja pk-yrityksiin ennen ensimyyntiä markkinoilla tai konseptin toimivuuden osoittamisen vaiheessa. Jotta voitaisiin estää laajamittainen tappioriskiltä suojautuminen, julkisen sijoittajan kattamalle suuririskisimmälle osalle on asetettava yläraja. |
| --- | --- |

113.

Oman pääoman ehtoiset instrumentit, joihin sisältyy tappioiden jakamista pari passu

b)   Pitkäaikaiset velkainstrumentit: lainat

Pitkäaikaiset velkainstrumentit: lainat

| 114. | Riskirahoitustoimenpide voi kattaa lainojen myöntämisen joko rahoituksen välittäjien tai lopullisten tuensaajien tasolla. |
| --- | --- |

114.

Riskirahoitustoimenpide voi kattaa lainojen myöntämisen joko rahoituksen välittäjien tai lopullisten tuensaajien tasolla.

| 115. | Pitkäaikaiset velkainstrumentit voivat olla eri muotoisia, muun muassa huonommassa etuoikeusasemassa olevia lainoja ja riskinjakolainoja. Huonommassa etuoikeusasemassa olevia lainoja voidaan myöntää rahoituksen välittäjille niiden pääomarakenteen vahvistamiseksi, jotta ne voisivat antaa lisärahoitusta tukikelpoisille yrityksille. Salkun riskinjakolainojen tarkoituksena on antaa lainoja rahoituksen välittäjille, jotka sitoutuvat osallistumaan tukikelpoisille yrityksille myönnettävistä uusista lainoista tai leasingsopimuksista koostuvan salkun rahoittamiseen tiettyyn yhteisrahoitusosuuteen asti ja jakamaan salkkuun liittyvät riskit laina- (tai leasingsopimus-)kohtaisesti. Molemmissa tapauksissa rahoituksen välittäjä toimii yhteissijoittajana tukikelpoisissa yrityksissä, mutta nauttii etuuskohtelusta verrattuna julkiseen sijoittajaan tai lainanantajaan, sillä instrumentti pienentää sen omaa altistumista luottoriskeille, jotka ovat seurausta kohteena olevasta lainasalkusta. |
| --- | --- |

115.

Pitkäaikaiset velkainstrumentit voivat olla eri muotoisia, muun muassa huonommassa etuoikeusasemassa olevia lainoja ja riskinjakolainoja. Huonommassa etuoikeusasemassa olevia lainoja voidaan myöntää rahoituksen välittäjille niiden pääomarakenteen vahvistamiseksi, jotta ne voisivat antaa lisärahoitusta tukikelpoisille yrityksille. Salkun riskinjakolainojen tarkoituksena on antaa lainoja rahoituksen välittäjille, jotka sitoutuvat osallistumaan tukikelpoisille yrityksille myönnettävistä uusista lainoista tai leasingsopimuksista koostuvan salkun rahoittamiseen tiettyyn yhteisrahoitusosuuteen asti ja jakamaan salkkuun liittyvät riskit laina- (tai leasingsopimus-)kohtaisesti. Molemmissa tapauksissa rahoituksen välittäjä toimii yhteissijoittajana tukikelpoisissa yrityksissä, mutta nauttii etuuskohtelusta verrattuna julkiseen sijoittajaan tai lainanantajaan, sillä instrumentti pienentää sen omaa altistumista luottoriskeille, jotka ovat seurausta kohteena olevasta lainasalkusta.

| 116. | Yleisesti on niin, että jos instrumentin riskiä lieventävät ominaisuudet johtavat siihen, että julkisen sijoittajan tai lainanantajan suuririskisin vastuu lainasalkusta ylittää yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetyn ylärajan, toimenpide voi olla perusteltu ainoastaan kun on kyse toimenpiteistä, jotka kohdistuvat pääasiassa startup- ja pk-yrityksiin ennen ensimyyntiä markkinoilla tai konseptin toimivuuden osoittamisen vaiheessa tai vakavasta markkinoiden toimintapuutteesta tai muusta merkityksellisestä esteestä, joka on selkeästi määritetty ennakkoarvioinnissa. Komissio suhtautuu myönteisesti toimenpiteisiin, joissa säädetään selvästä ylärajasta julkisen sijoittajan suuririskisimmälle vastuulle, varsinkin silloin kun kyseinen yläraja ei ylitä 35:tä prosenttia. |
| --- | --- |

116.

Yleisesti on niin, että jos instrumentin riskiä lieventävät ominaisuudet johtavat siihen, että julkisen sijoittajan tai lainanantajan suuririskisin vastuu lainasalkusta ylittää yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetyn ylärajan, toimenpide voi olla perusteltu ainoastaan kun on kyse toimenpiteistä, jotka kohdistuvat pääasiassa startup- ja pk-yrityksiin ennen ensimyyntiä markkinoilla tai konseptin toimivuuden osoittamisen vaiheessa tai vakavasta markkinoiden toimintapuutteesta tai muusta merkityksellisestä esteestä, joka on selkeästi määritetty ennakkoarvioinnissa. Komissio suhtautuu myönteisesti toimenpiteisiin, joissa säädetään selvästä ylärajasta julkisen sijoittajan suuririskisimmälle vastuulle, varsinkin silloin kun kyseinen yläraja ei ylitä 35:tä prosenttia.

| 117. | Lisäksi salkun riskinjakolainainstrumenttien olisi varmistettava valitun rahoituksen välittäjän merkittävä yhteissijoitusosuus. Näin oletetaan olevan silloin, kun kyseinen osuus on vähintään 30 prosenttia lainasalkun arvosta. |
| --- | --- |

117.

Lisäksi salkun riskinjakolainainstrumenttien olisi varmistettava valitun rahoituksen välittäjän merkittävä yhteissijoitusosuus. Näin oletetaan olevan silloin, kun kyseinen osuus on vähintään 30 prosenttia lainasalkun arvosta.

c)   Lyhytaikaiset velkainstrumentit: takaukset

Lyhytaikaiset velkainstrumentit: takaukset

| 118. | Riskirahoitustoimenpide voi kattaa takausten tai vastatakausten myöntämisen rahoituksen välittäjille tai takausten myöntämisen lopullisille tuensaajille tai näiden kahden yhdistelmän. Takauksen kattamien tukikelpoisten transaktioiden on oltava uusia tukikelpoisia riskirahoituslainatransaktioita, mukaan lukien leasinginstrumentit sekä oman pääoman luonteiset sijoitusinstrumentit ja pois lukien oman pääoman ehtoiset instrumentit. |
| --- | --- |

118.

Riskirahoitustoimenpide voi kattaa takausten tai vastatakausten myöntämisen rahoituksen välittäjille tai takausten myöntämisen lopullisille tuensaajille tai näiden kahden yhdistelmän. Takauksen kattamien tukikelpoisten transaktioiden on oltava uusia tukikelpoisia riskirahoituslainatransaktioita, mukaan lukien leasinginstrumentit sekä oman pääoman luonteiset sijoitusinstrumentit ja pois lukien oman pääoman ehtoiset instrumentit.

| 119. | Takaukset olisi myönnettävä salkkukohtaisesti. Rahoituksen välittäjät voivat valita transaktiot, jotka ne haluavat sisällyttää takauksen kattamaan salkkuun, kunhan salkkuun sisällytettävät transaktiot täyttävät riskirahoitustoimenpiteessä määritellyt tukikelpoisuusperusteet. Takausosuuden olisi varmistettava asianmukainen riskien ja tuottojen jakaminen rahoituksen välittäjien kanssa. Erityisesti asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja ennakkoarvioinnin tuloksista riippuen takausosuus voi olla suurempi kuin yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa tarkoitettu enimmäisosuus, mutta se ei saa olla yli 90 prosenttia. Näin voi olla silloin, kun on kyse startup- tai pk-yrityksille ennen ensimyyntiä markkinoilla tai konseptin toimivuuden osoittamisvaiheessa myönnettävien lainojen tai oman pääoman luonteisten sijoitusten takauksista. |
| --- | --- |

119.

Takaukset olisi myönnettävä salkkukohtaisesti. Rahoituksen välittäjät voivat valita transaktiot, jotka ne haluavat sisällyttää takauksen kattamaan salkkuun, kunhan salkkuun sisällytettävät transaktiot täyttävät riskirahoitustoimenpiteessä määritellyt tukikelpoisuusperusteet. Takausosuuden olisi varmistettava asianmukainen riskien ja tuottojen jakaminen rahoituksen välittäjien kanssa. Erityisesti asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja ennakkoarvioinnin tuloksista riippuen takausosuus voi olla suurempi kuin yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa tarkoitettu enimmäisosuus, mutta se ei saa olla yli 90 prosenttia. Näin voi olla silloin, kun on kyse startup- tai pk-yrityksille ennen ensimyyntiä markkinoilla tai konseptin toimivuuden osoittamisvaiheessa myönnettävien lainojen tai oman pääoman luonteisten sijoitusten takauksista.

| 120. | Jos kyse on rajatuista takauksista, takausosuuden ylärajan olisi periaatteessa katettava ainoastaan odotettavissa olevat tappiot. Jos yläraja kattaa myös odottamattomat tappiot, sen hinta olisi asetettava tasolle, joka vastaa katettavaa lisäriskiä. Yläraja ei yleensä saisi olla suurempi kuin 35 prosenttia. Rajaamattomia takauksia (takaukset, joille on määritetty takausosuus mutta ei ylärajaa) voidaan myöntää asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, ja niiden hinnoittelussa on otettava huomioon takauksen kattama lisäriski. |
| --- | --- |

120.

Jos kyse on rajatuista takauksista, takausosuuden ylärajan olisi periaatteessa katettava ainoastaan odotettavissa olevat tappiot. Jos yläraja kattaa myös odottamattomat tappiot, sen hinta olisi asetettava tasolle, joka vastaa katettavaa lisäriskiä. Yläraja ei yleensä saisi olla suurempi kuin 35 prosenttia. Rajaamattomia takauksia (takaukset, joille on määritetty takausosuus mutta ei ylärajaa) voidaan myöntää asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, ja niiden hinnoittelussa on otettava huomioon takauksen kattama lisäriski.

| 121. | Takauksen kesto olisi rajattava siten, että se on yleensä enintään 10 vuotta. Tämä ei kuitenkaan vaikuta takauksen kattamien yksittäisten velkainstrumenttien maturiteettiin, joka voi olla pidempi. Takausta on alennettava, jos rahoituksen välittäjä ei sisällytä salkkuun vähimmäismäärää sijoituksia tietyn ajanjakson aikana. Käyttämättä jääneiden määrien osalta on edellytettävä luotonvarausmaksua. Rahoituksen välittäjiä voidaan kannustaa saavuttamaan sovitut määrät käyttämällä esimerkiksi luotonvarausmaksuja, määrittelemällä palkkion laukaisevia saavutuksia tai asettamalla välitavoitteita. |
| --- | --- |

121.

Takauksen kesto olisi rajattava siten, että se on yleensä enintään 10 vuotta. Tämä ei kuitenkaan vaikuta takauksen kattamien yksittäisten velkainstrumenttien maturiteettiin, joka voi olla pidempi. Takausta on alennettava, jos rahoituksen välittäjä ei sisällytä salkkuun vähimmäismäärää sijoituksia tietyn ajanjakson aikana. Käyttämättä jääneiden määrien osalta on edellytettävä luotonvarausmaksua. Rahoituksen välittäjiä voidaan kannustaa saavuttamaan sovitut määrät käyttämällä esimerkiksi luotonvarausmaksuja, määrittelemällä palkkion laukaisevia saavutuksia tai asettamalla välitavoitteita.

3.2.3.3   Verokannustimien tarkoituksenmukaisuuden määrittämisessä käytettävät kriteerit

Verokannustimien tarkoituksenmukaisuuden määrittämisessä käytettävät kriteerit

| 122. | Kuten 3.2.2.2 kohdan d alakohdassa todetaan, yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 3 jakson soveltamisala on rajattu verokannustimiin, jotka on suunnattu sijoittajina toimiville luonnollisille henkilöille. Tämän vuoksi komissiolle on ilmoitettava verokannustimia sisältävistä toimenpiteistä, joilla yrityssijoittajia kannustetaan tarjoamaan rahoitusta tukikelpoisille yrityksille joko suoraan tai välillisesti ostamalla osakkeita erityisestä rahastosta tai muun tyyppisten tällaisiin yrityksiin sijoittavien sijoitusvälineiden kautta. |
| --- | --- |

122.

Kuten 3.2.2.2 kohdan d alakohdassa todetaan, yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 3 jakson soveltamisala on rajattu verokannustimiin, jotka on suunnattu sijoittajina toimiville luonnollisille henkilöille. Tämän vuoksi komissiolle on ilmoitettava verokannustimia sisältävistä toimenpiteistä, joilla yrityssijoittajia kannustetaan tarjoamaan rahoitusta tukikelpoisille yrityksille joko suoraan tai välillisesti ostamalla osakkeita erityisestä rahastosta tai muun tyyppisten tällaisiin yrityksiin sijoittavien sijoitusvälineiden kautta.

| 123. | Jäsenvaltioiden on pääsääntöisesti käytettävä verotuksellisten tukitoimenpiteidensä perustana ennakkoarvioinnissa todettua markkinoiden toimintapuutetta tai muuta merkityksellistä estettä. Tämän vuoksi toimenpiteet on kohdistettava selkeästi määriteltyyn tukikelpoisten yritysten ryhmään. |
| --- | --- |

123.

Jäsenvaltioiden on pääsääntöisesti käytettävä verotuksellisten tukitoimenpiteidensä perustana ennakkoarvioinnissa todettua markkinoiden toimintapuutetta tai muuta merkityksellistä estettä. Tämän vuoksi toimenpiteet on kohdistettava selkeästi määriteltyyn tukikelpoisten yritysten ryhmään.

| 124. | Yrityssijoittajille voidaan myöntää verokannustimia tuloverohelpotusten ja/tai luovutusvoittoihin ja osinkoihin sovellettavien verohelpotusten muodossa, mukaan lukien verohyvitykset ja veron lykkäykset. Tapauskäytännössään komissio on yleensä katsonut hyväksyttäviksi tuloverohelpotukset, joissa asetetaan sijoitetusta pääomasta lasketut enimmäisrajat, joiden puitteissa sijoittaja voi hakea verohelpotusta, sekä enimmäismäärä veronhuojennukselle, jonka sijoittaja voi vähentää verovelasta. Lisäksi osakkeiden luovuttamisesta syntyvää luovutusvoittoa koskevaa verovelvollisuutta voidaan lykätä, jos varat sijoitetaan uudelleen tukikelpoisiin sijoituksiin tietyn ajan kuluessa. Tällaisten osakkeiden luovuttamisesta syntyvät tappiot voidaan puolestaan vähentää voitoista, joita kertyy muista saman veron piiriin kuuluvista osakkeista. |
| --- | --- |

124.

Yrityssijoittajille voidaan myöntää verokannustimia tuloverohelpotusten ja/tai luovutusvoittoihin ja osinkoihin sovellettavien verohelpotusten muodossa, mukaan lukien verohyvitykset ja veron lykkäykset. Tapauskäytännössään komissio on yleensä katsonut hyväksyttäviksi tuloverohelpotukset, joissa asetetaan sijoitetusta pääomasta lasketut enimmäisrajat, joiden puitteissa sijoittaja voi hakea verohelpotusta, sekä enimmäismäärä veronhuojennukselle, jonka sijoittaja voi vähentää verovelasta. Lisäksi osakkeiden luovuttamisesta syntyvää luovutusvoittoa koskevaa verovelvollisuutta voidaan lykätä, jos varat sijoitetaan uudelleen tukikelpoisiin sijoituksiin tietyn ajan kuluessa. Tällaisten osakkeiden luovuttamisesta syntyvät tappiot voidaan puolestaan vähentää voitoista, joita kertyy muista saman veron piiriin kuuluvista osakkeista.

| 125. | Yleensä komissio katsoo yrityssijoittajille suunnatut verokannustimet tarkoituksenmukaisiksi, jos jäsenvaltio voi osoittaa, että tukikelpoisten yritysten valinta perustuu hyvin jäsenneltyihin sijoitusvaatimuksiin ja valintaa koskevat tiedot julkistetaan asianmukaisesti siten, että markkinoiden toimintapuutteesta tai muusta merkityksellisestä esteestä kärsivien tukikelpoisten yritysten ominaispiirteet mainitaan. |
| --- | --- |

125.

Yleensä komissio katsoo yrityssijoittajille suunnatut verokannustimet tarkoituksenmukaisiksi, jos jäsenvaltio voi osoittaa, että tukikelpoisten yritysten valinta perustuu hyvin jäsenneltyihin sijoitusvaatimuksiin ja valintaa koskevat tiedot julkistetaan asianmukaisesti siten, että markkinoiden toimintapuutteesta tai muusta merkityksellisestä esteestä kärsivien tukikelpoisten yritysten ominaispiirteet mainitaan.

| 126. | Verojärjestelyjen voimassaoloaika voi olla enintään kymmenen vuotta, tämän kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta jatkaa tietyn toimenpiteen soveltamisaikaa. Jos jäsenvaltio ehdottaa toimenpiteen kokonaiskeston jatkamista yli kymmeneksi vuodeksi (mahdolliset edeltäjäohjelmat mukaan luettuina), sen on tehtävä uusi ennakkoarviointi, johon liittyy myös arvio järjestelmän koko toiminnanaikaisesta tuloksellisuudesta. |
| --- | --- |

126.

Verojärjestelyjen voimassaoloaika voi olla enintään kymmenen vuotta, tämän kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta jatkaa tietyn toimenpiteen soveltamisaikaa. Jos jäsenvaltio ehdottaa toimenpiteen kokonaiskeston jatkamista yli kymmeneksi vuodeksi (mahdolliset edeltäjäohjelmat mukaan luettuina), sen on tehtävä uusi ennakkoarviointi, johon liittyy myös arvio järjestelmän koko toiminnanaikaisesta tuloksellisuudesta.

| 127. | Komissio ottaa analyysissaan huomioon asianomaisen kansallisen verojärjestelmän erityispiirteet ja jäsenvaltiossa jo käytössä olevat verokannustimet sekä näiden välisen vuorovaikutuksen. |
| --- | --- |

127.

Komissio ottaa analyysissaan huomioon asianomaisen kansallisen verojärjestelmän erityispiirteet ja jäsenvaltiossa jo käytössä olevat verokannustimet sekä näiden välisen vuorovaikutuksen.

| 128. | Verotuksellisen edun on oltava kaikkien sovellettavat kriteerit täyttävien sijoittajien avoimesti hyödynnettävissä ilman sijoittautumispaikkaan perustuvaa syrjintää. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava riittävä tiedotus toimenpiteen soveltamisalasta ja teknisistä edellytyksistä. Tiedotuksen olisi katettava myös sovellettavat kynnysarvot ja ylärajat, joilla määritellään enimmäisetuus, jonka kukin yksittäinen sijoittaja voi toimenpiteen perusteella saada, sekä enimmäismäärä, joka voidaan sijoittaa kuhunkin yksittäiseen tukikelpoiseen yritykseen. |
| --- | --- |

128.

Verotuksellisen edun on oltava kaikkien sovellettavat kriteerit täyttävien sijoittajien avoimesti hyödynnettävissä ilman sijoittautumispaikkaan perustuvaa syrjintää. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava riittävä tiedotus toimenpiteen soveltamisalasta ja teknisistä edellytyksistä. Tiedotuksen olisi katettava myös sovellettavat kynnysarvot ja ylärajat, joilla määritellään enimmäisetuus, jonka kukin yksittäinen sijoittaja voi toimenpiteen perusteella saada, sekä enimmäismäärä, joka voidaan sijoittaa kuhunkin yksittäiseen tukikelpoiseen yritykseen.

3.2.3.4   Vaihtoehtoisten kauppapaikkojen tukitoimenpiteitä koskevat edellytykset

Vaihtoehtoisten kauppapaikkojen tukitoimenpiteitä koskevat edellytykset

| 129. | Arvioitaessa vaihtoehtoisten kauppapaikkojen tukitoimenpiteitä, jotka ovat yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa asetettuja rajoja suurempia, kauppapaikan ylläpitäjän on toimitettava liiketoimintasuunnitelma, jossa osoitetaan, että tukea saavasta kauppapaikasta tulee omarahoitteinen alle kymmenessä vuodessa. Lisäksi ilmoituksen yhteydessä on esitettävä uskottavia vaihtoehtoisia skenaarioita, joissa vertaillaan tarvittavan rahoituksen saantiin liittyviä tilanteita, joita kaupankäynnin kohteena olevat yritykset kohtaisivat, jos kauppapaikkaa ei olisi olemassa. |
| --- | --- |

129.

Arvioitaessa vaihtoehtoisten kauppapaikkojen tukitoimenpiteitä, jotka ovat yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa asetettuja rajoja suurempia, kauppapaikan ylläpitäjän on toimitettava liiketoimintasuunnitelma, jossa osoitetaan, että tukea saavasta kauppapaikasta tulee omarahoitteinen alle kymmenessä vuodessa. Lisäksi ilmoituksen yhteydessä on esitettävä uskottavia vaihtoehtoisia skenaarioita, joissa vertaillaan tarvittavan rahoituksen saantiin liittyviä tilanteita, joita kaupankäynnin kohteena olevat yritykset kohtaisivat, jos kauppapaikkaa ei olisi olemassa.

| 130. | Komissio suhtautuu myönteisesti vaihtoehtoisiin kauppapaikkoihin, jotka on perustettu ja jotka toimivat useissa jäsenvaltioissa, koska ne voivat olla erityisen tehokkaita ja houkuttelevia yksityisten sijoittajien ja erityisesti institutionaalisten sijoittajien kannalta. |
| --- | --- |

130.

Komissio suhtautuu myönteisesti vaihtoehtoisiin kauppapaikkoihin, jotka on perustettu ja jotka toimivat useissa jäsenvaltioissa, koska ne voivat olla erityisen tehokkaita ja houkuttelevia yksityisten sijoittajien ja erityisesti institutionaalisten sijoittajien kannalta.

| 131. | Olemassa olevien kauppapaikkojen osalta kauppapaikan ehdotetun liiketoimintastrategian on osoitettava, että koska sillä on jatkuvasti pulaa listauksista, sen maksuvalmius on heikko ja kyseistä kauppapaikkaa on tuettava lyhyellä aikavälillä, vaikka se on pitkällä aikavälillä elinkelpoinen. Komissio suhtautuu myönteisesti tukeen, jota myönnetään vaihtoehtoisen kauppapaikan perustamiseen jäsenvaltioihin, joissa ei ole tällaista kauppapaikkaa. Jos tuen kohteena oleva vaihtoehtoinen kauppapaikka on olemassa olevan arvopaperipörssin alakauppapaikka tai tytäryritys, komissio kiinnittää erityistä huomiota tällaisen alakauppapaikan rahoituksen puutteen arviointiin. |
| --- | --- |

131.

Olemassa olevien kauppapaikkojen osalta kauppapaikan ehdotetun liiketoimintastrategian on osoitettava, että koska sillä on jatkuvasti pulaa listauksista, sen maksuvalmius on heikko ja kyseistä kauppapaikkaa on tuettava lyhyellä aikavälillä, vaikka se on pitkällä aikavälillä elinkelpoinen. Komissio suhtautuu myönteisesti tukeen, jota myönnetään vaihtoehtoisen kauppapaikan perustamiseen jäsenvaltioihin, joissa ei ole tällaista kauppapaikkaa. Jos tuen kohteena oleva vaihtoehtoinen kauppapaikka on olemassa olevan arvopaperipörssin alakauppapaikka tai tytäryritys, komissio kiinnittää erityistä huomiota tällaisen alakauppapaikan rahoituksen puutteen arviointiin.

3.2.4   Tuen oikeasuhteisuus

Tuen oikeasuhteisuus

| 132. | Valtiontuen on oltava oikeasuhteista verrattuna markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun esteeseen, jonka johdosta tukea katsotaan tarvittavan tavoitteiden saavuttamiseksi. Se on suunniteltava kustannustehokkaaksi ja moitteettoman varainhoidon periaatteita noudattaen. Jotta riskirahoitustukitoimenpide näin ollen katsottaisiin oikeasuhteiseksi, tuki on rajattava vähimmäismäärään, joka on välttämätön rahoituksen hankkimiseksi markkinoiden toimintapuutteen tai muun merkityksellisen esteen korjaavalla tavalla. Se ei saa johtaa perusteettomiin etuihin. |
| --- | --- |

132.

Valtiontuen on oltava oikeasuhteista verrattuna markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun esteeseen, jonka johdosta tukea katsotaan tarvittavan tavoitteiden saavuttamiseksi. Se on suunniteltava kustannustehokkaaksi ja moitteettoman varainhoidon periaatteita noudattaen. Jotta riskirahoitustukitoimenpide näin ollen katsottaisiin oikeasuhteiseksi, tuki on rajattava vähimmäismäärään, joka on välttämätön rahoituksen hankkimiseksi markkinoiden toimintapuutteen tai muun merkityksellisen esteen korjaavalla tavalla. Se ei saa johtaa perusteettomiin etuihin.

| 133. | Riskirahoitustuen katsotaan yleensä olevan oikeasuhteista lopullisten tuensaajien tasolla, jos riskirahoitussijoitus tukikelpoista tuensaajaa kohden ei ylitä yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa vahvistettua enimmäismäärää ja täyttää tässä jaksossa vahvistetut edellytykset. Riskirahoitustoimenpiteissä, joissa riskirahoitussijoitus tukikelpoista tuensaajaa kohden ylittää yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa vahvistetun enimmäismäärän, tuensaajakohtaisten suurempien riskirahoitussijoitusten on lisäksi oltava oikeassa suhteessa ennakkoarvioinnissa määritettyyn rahoitusvajeen suuruuteen (ks. 64 kappale). |
| --- | --- |

133.

Riskirahoitustuen katsotaan yleensä olevan oikeasuhteista lopullisten tuensaajien tasolla, jos riskirahoitussijoitus tukikelpoista tuensaajaa kohden ei ylitä yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa vahvistettua enimmäismäärää ja täyttää tässä jaksossa vahvistetut edellytykset. Riskirahoitustoimenpiteissä, joissa riskirahoitussijoitus tukikelpoista tuensaajaa kohden ylittää yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa vahvistetun enimmäismäärän, tuensaajakohtaisten suurempien riskirahoitussijoitusten on lisäksi oltava oikeassa suhteessa ennakkoarvioinnissa määritettyyn rahoitusvajeen suuruuteen (ks. 64 kappale).

| 134. | Sijoittajien tasolla tuki on rajattava vähimmäismäärään, joka on välttämätön yksityisen pääoman houkuttelemiseksi ja yksityisten resurssien vivuttamisen vähimmäistason saavuttamiseksi ja markkinoiden toimintapuutteen tai muun merkityksellisen esteen korjaamiseksi. |
| --- | --- |

134.

Sijoittajien tasolla tuki on rajattava vähimmäismäärään, joka on välttämätön yksityisen pääoman houkuttelemiseksi ja yksityisten resurssien vivuttamisen vähimmäistason saavuttamiseksi ja markkinoiden toimintapuutteen tai muun merkityksellisen esteen korjaamiseksi.

3.2.4.1   Rahoitusinstrumentteja koskevat edellytykset

Rahoitusinstrumentteja koskevat edellytykset

| 135. | Rahoituksen välittäjien on valittava tukikelpoiset lopulliset tuensaajat kaupallisesti järkevän sijoitusstrategian (ks. 70 kappale) ja tarjottavan riskirahoituksen määrän oikeuttavan riittävän toteuttamiskelpoisen liiketoimintasuunnitelman perusteella. Nämä tekijät ovat lisätakeita sen varmistamiseksi, että tuki on välttämätöntä ja oikeasuhteista. |
| --- | --- |

135.

Rahoituksen välittäjien on valittava tukikelpoiset lopulliset tuensaajat kaupallisesti järkevän sijoitusstrategian (ks. 70 kappale) ja tarjottavan riskirahoituksen määrän oikeuttavan riittävän toteuttamiskelpoisen liiketoimintasuunnitelman perusteella. Nämä tekijät ovat lisätakeita sen varmistamiseksi, että tuki on välttämätöntä ja oikeasuhteista.

| 136. | Toimenpiteellä on varmistettava, että tietyn rahoitusinstrumentin tarjoamat suotuisat ehdot, joilla pyritään maksimoimaan yksityisten resurssien vivuttaminen ja puututaan havaittuun markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun merkitykselliseen esteeseen, ja tarve saada aikaan riittävästi tuottoa instrumentin säilymiseksi toimintakykyisenä, ovat keskenään tasapainossa. |
| --- | --- |

136.

Toimenpiteellä on varmistettava, että tietyn rahoitusinstrumentin tarjoamat suotuisat ehdot, joilla pyritään maksimoimaan yksityisten resurssien vivuttaminen ja puututaan havaittuun markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun merkitykselliseen esteeseen, ja tarve saada aikaan riittävästi tuottoa instrumentin säilymiseksi toimintakykyisenä, ovat keskenään tasapainossa.

| 137. | Kannustimien täsmällinen luonne ja arvo on määritettävä avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä valintamenettelyllä, jossa rahoituksen välittäjiä sekä rahastonhoitajia tai sijoittajia pyydetään esittämään kilpailevia tarjouksia. |
| --- | --- |

137.

Kannustimien täsmällinen luonne ja arvo on määritettävä avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä valintamenettelyllä, jossa rahoituksen välittäjiä sekä rahastonhoitajia tai sijoittajia pyydetään esittämään kilpailevia tarjouksia.

Kohtuullinen tuottoaste

Kohtuullinen tuottoaste

| 138. | Komissio katsoo, että jos epäsymmetrisesti riskeihin sopeutetut voitot tai epäsymmetrinen tappioiden jakaminen vahvistetaan tällaisella menettelyllä, rahoitusinstrumentti on katsottava oikeasuhteiseksi ja tuottoaste kohtuulliseksi. Jos rahastonhoitajat valitaan avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menettelyllä, jonka osana hakijoiden edellytetään esittävän sijoittajapohjansa, yksityiset sijoittajat katsotaan asianmukaisesti valituiksi. |
| --- | --- |

138.

Komissio katsoo, että jos epäsymmetrisesti riskeihin sopeutetut voitot tai epäsymmetrinen tappioiden jakaminen vahvistetaan tällaisella menettelyllä, rahoitusinstrumentti on katsottava oikeasuhteiseksi ja tuottoaste kohtuulliseksi. Jos rahastonhoitajat valitaan avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menettelyllä, jonka osana hakijoiden edellytetään esittävän sijoittajapohjansa, yksityiset sijoittajat katsotaan asianmukaisesti valituiksi.

| 139. | Jos kyse on julkisen rahaston yhteissijoituksesta sellaisten yksityisten sijoittajien kanssa, jotka osallistuvat sijoittamiseen transaktiokohtaisesti, yksityiset sijoittajat olisi valittava kunkin transaktion osalta erillisellä kilpailumenettelyllä. Tämä on suositeltavin tapa kohtuullisen tuottoasteen määrittämiseksi. |
| --- | --- |

139.

Jos kyse on julkisen rahaston yhteissijoituksesta sellaisten yksityisten sijoittajien kanssa, jotka osallistuvat sijoittamiseen transaktiokohtaisesti, yksityiset sijoittajat olisi valittava kunkin transaktion osalta erillisellä kilpailumenettelyllä. Tämä on suositeltavin tapa kohtuullisen tuottoasteen määrittämiseksi.

| 140. | Jos yksityisiä sijoittajia ei valita asianmukaisessa valintamenettelyssä (esimerkiksi koska valintamenettely on osoittautunut tehottomaksi tai tuloksettomaksi), riippumattoman asiantuntijan on määritettävä kohtuullinen tuottoaste analysoimalla markkinoiden vertailuarvoja ja markkinariskiä käyttämällä yleisesti hyväksyttyä vakiomenetelmää, kuten diskontattuun kassavirtaan perustuvaa arvostusmenetelmää, jotta voidaan välttää sijoittajien ylikompensaatio. Riippumattoman asiantuntijan on laskettava kohtuullisen tuottoasteen vähimmäistaso ja lisättävä siihen asianmukainen marginaali riskien kattamiseksi. |
| --- | --- |

140.

Jos yksityisiä sijoittajia ei valita asianmukaisessa valintamenettelyssä (esimerkiksi koska valintamenettely on osoittautunut tehottomaksi tai tuloksettomaksi), riippumattoman asiantuntijan on määritettävä kohtuullinen tuottoaste analysoimalla markkinoiden vertailuarvoja ja markkinariskiä käyttämällä yleisesti hyväksyttyä vakiomenetelmää, kuten diskontattuun kassavirtaan perustuvaa arvostusmenetelmää, jotta voidaan välttää sijoittajien ylikompensaatio. Riippumattoman asiantuntijan on laskettava kohtuullisen tuottoasteen vähimmäistaso ja lisättävä siihen asianmukainen marginaali riskien kattamiseksi.

| 141. | Edellä 140 kappaleessa kuvatuissa tapauksissa on oltava käytössä asianmukaiset säännöt riippumattoman asiantuntijan nimittämiseksi. Vähimmäisvaatimuksena on, että asiantuntijalla on toimilupa tällaisten neuvojen antamiseen, asiantuntija on rekisteröity asiaankuuluviin ammattijärjestöihin ja noudattaa niiden eettisiä ja ammatillisia sääntöjä, on riippumaton ja vastaa asiantuntijalausuntojen oikeellisuudesta. Periaatteessa riippumattomat asiantuntijat on valittava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä valintamenettelyllä. Tuen myöntävä viranomainen saa käyttää kolmen vuoden ajanjaksona saman riippumattoman asiantuntijan palveluja kohtuullisen tuottoasteen määrittämiseksi riskirahoitustukitoimenpiteiden yhteydessä vain kerran. |
| --- | --- |

141.

Edellä 140 kappaleessa kuvatuissa tapauksissa on oltava käytössä asianmukaiset säännöt riippumattoman asiantuntijan nimittämiseksi. Vähimmäisvaatimuksena on, että asiantuntijalla on toimilupa tällaisten neuvojen antamiseen, asiantuntija on rekisteröity asiaankuuluviin ammattijärjestöihin ja noudattaa niiden eettisiä ja ammatillisia sääntöjä, on riippumaton ja vastaa asiantuntijalausuntojen oikeellisuudesta. Periaatteessa riippumattomat asiantuntijat on valittava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä valintamenettelyllä. Tuen myöntävä viranomainen saa käyttää kolmen vuoden ajanjaksona saman riippumattoman asiantuntijan palveluja kohtuullisen tuottoasteen määrittämiseksi riskirahoitustukitoimenpiteiden yhteydessä vain kerran.

| 142. | Edellä esitetystä seuraa, että toimenpide saa sisältää epäsymmetristä voitonjakoa tai epäsymmetrisesti ajoitettuja julkisia ja yksityisiä sijoituksia, kunhan yksityisten sijoittajien ennakoidut riskeihin sopeutetut voitot on rajattu kohtuullisen tuottoasteen määrään. |
| --- | --- |

142.

Edellä esitetystä seuraa, että toimenpide saa sisältää epäsymmetristä voitonjakoa tai epäsymmetrisesti ajoitettuja julkisia ja yksityisiä sijoituksia, kunhan yksityisten sijoittajien ennakoidut riskeihin sopeutetut voitot on rajattu kohtuullisen tuottoasteen määrään.

Rahoituksen välittäjien tai niiden rahastonhoitajien valinta ja palkitseminen

Rahoituksen välittäjien tai niiden rahastonhoitajien valinta ja palkitseminen

| 143. | Yleensä komissio katsoo, että jäsenvaltion ja rahoituksen välittäjien tai tarvittaessa niiden rahastonhoitajien taloudellisesti yhtenevät edut voivat pitää tuen määrän mahdollisimman vähäisenä. Edut on sovitettava yhteen sekä tiettyjen toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisen että julkisella sijoituksella instrumenttiin aikaansaatujen taloudellisten tulosten osalta. |
| --- | --- |

143.

Yleensä komissio katsoo, että jäsenvaltion ja rahoituksen välittäjien tai tarvittaessa niiden rahastonhoitajien taloudellisesti yhtenevät edut voivat pitää tuen määrän mahdollisimman vähäisenä. Edut on sovitettava yhteen sekä tiettyjen toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisen että julkisella sijoituksella instrumenttiin aikaansaatujen taloudellisten tulosten osalta.

| 144. | Rahoituksen välittäjä tai rahastonhoitaja voi tehdä yhteissijoituksen jäsenvaltion kanssa, jos kyseisen yhteissijoituksen ehdot estävät mahdolliset eturistiriidat. Tällaiset yhteissijoitukset voivat kannustaa rahastonhoitajaa tekemään sijoituspäätökset asetettujen toimintapoliittisten tavoitteiden mukaisesti. Rahastonhoitajan kyky tehdä sijoituksia omilla varoillaan voi olla yksi valintakriteereistä. |
| --- | --- |

144.

Rahoituksen välittäjä tai rahastonhoitaja voi tehdä yhteissijoituksen jäsenvaltion kanssa, jos kyseisen yhteissijoituksen ehdot estävät mahdolliset eturistiriidat. Tällaiset yhteissijoitukset voivat kannustaa rahastonhoitajaa tekemään sijoituspäätökset asetettujen toimintapoliittisten tavoitteiden mukaisesti. Rahastonhoitajan kyky tehdä sijoituksia omilla varoillaan voi olla yksi valintakriteereistä.

| 145. | Riskirahoitustoimenpiteen tyypistä riippuen rahoituksen välittäjien tai rahastonhoitajien palkkion on sisällettävä vuotuinen hallinnointipalkkio sekä tulosperusteisia kannustimia kuten voitonjako-osuus. |
| --- | --- |

145.

Riskirahoitustoimenpiteen tyypistä riippuen rahoituksen välittäjien tai rahastonhoitajien palkkion on sisällettävä vuotuinen hallinnointipalkkio sekä tulosperusteisia kannustimia kuten voitonjako-osuus.

| 146. | Palkkion tulosperusteisen osan on oltava merkittävä. Se on suunniteltava palkitsemaan taloudellisista tuloksista ja ennakolta asetettujen erityisten toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisesta. Toimintapoliittisten kannustimien on oltava tasapainossa taloudellisiin tuloksiin liittyvien kannustimien kanssa, joita tarvitaan sijoitusten kohteeksi valittavien tukikelpoisten yritysten tehokkaan valinnan varmistamiseksi. Lisäksi komissio ottaa huomioon jäsenvaltion ja rahoituksen välittäjän rahoitussopimukseen sisältyvät mahdolliset seuraamukset, joita sovelletaan, jos määriteltyjä toimintapoliittisia tavoitteita ei saavuteta. |
| --- | --- |

146.

Palkkion tulosperusteisen osan on oltava merkittävä. Se on suunniteltava palkitsemaan taloudellisista tuloksista ja ennakolta asetettujen erityisten toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisesta. Toimintapoliittisten kannustimien on oltava tasapainossa taloudellisiin tuloksiin liittyvien kannustimien kanssa, joita tarvitaan sijoitusten kohteeksi valittavien tukikelpoisten yritysten tehokkaan valinnan varmistamiseksi. Lisäksi komissio ottaa huomioon jäsenvaltion ja rahoituksen välittäjän rahoitussopimukseen sisältyvät mahdolliset seuraamukset, joita sovelletaan, jos määriteltyjä toimintapoliittisia tavoitteita ei saavuteta.

| 147. | Tulosperusteisen palkkion tason tulisi olla perusteltu alan markkinakäytännön perusteella. Rahastonhoitajille on maksettava palkkiota menestyksellisen sijoitusvaiheen ja kerätyn yksityisen pääoman määrän lisäksi myös sijoitusten hyvästä tuotosta, kuten tietyn vähimmäistuottorajan tai -vaatimuksen ylittävästä tulosta ja pääomasta. |
| --- | --- |

147.

Tulosperusteisen palkkion tason tulisi olla perusteltu alan markkinakäytännön perusteella. Rahastonhoitajille on maksettava palkkiota menestyksellisen sijoitusvaiheen ja kerätyn yksityisen pääoman määrän lisäksi myös sijoitusten hyvästä tuotosta, kuten tietyn vähimmäistuottorajan tai -vaatimuksen ylittävästä tulosta ja pääomasta.

| 148. | Hallinnointipalkkioiden kokonaismäärä ei saa ylittää kyseisen rahoitusinstrumentin toteuttamisen edellyttämiä operatiivisia ja hallinnointikustannuksia, joihin on lisätty kohtuullinen voitto markkinakäytännön mukaisesti. Palkkioihin ei saa sisältyä investointikustannuksia. |
| --- | --- |

148.

Hallinnointipalkkioiden kokonaismäärä ei saa ylittää kyseisen rahoitusinstrumentin toteuttamisen edellyttämiä operatiivisia ja hallinnointikustannuksia, joihin on lisätty kohtuullinen voitto markkinakäytännön mukaisesti. Palkkioihin ei saa sisältyä investointikustannuksia.

| 149. | Koska rahoituksen välittäjät tai tarvittaessa niiden rahastonhoitajat on valittava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menettelyllä, yleistä palkkiojärjestelmää voidaan arvioida osana kyseisen valintamenettelyn pisteytysprosessia ja enimmäispalkkio voidaan määrittää tällaisen valinnan tuloksena. |
| --- | --- |

149.

Koska rahoituksen välittäjät tai tarvittaessa niiden rahastonhoitajat on valittava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menettelyllä, yleistä palkkiojärjestelmää voidaan arvioida osana kyseisen valintamenettelyn pisteytysprosessia ja enimmäispalkkio voidaan määrittää tällaisen valinnan tuloksena.

| 150. | Jos toimeksisaanut yhteisö nimitetään suoraan, komissio katsoo, että vuotuisen hallinnointipalkkion olisi aina heijasteltava markkinoilla vallitsevaa vertailukelpoista käytäntöä, eikä se saisi periaatteessa ylittää 3 prosenttia yhteisölle osoitettavasta pääomasta, lukuun ottamatta tulosperusteisia kannustimia. |
| --- | --- |

150.

Jos toimeksisaanut yhteisö nimitetään suoraan, komissio katsoo, että vuotuisen hallinnointipalkkion olisi aina heijasteltava markkinoilla vallitsevaa vertailukelpoista käytäntöä, eikä se saisi periaatteessa ylittää 3 prosenttia yhteisölle osoitettavasta pääomasta, lukuun ottamatta tulosperusteisia kannustimia.

3.2.4.2   Verokannustimia koskevat edellytykset

Verokannustimia koskevat edellytykset

| 151. | Kuhunkin tuensaajayritykseen kohdistuvat kokonaissijoitukset eivät saa ylittää yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa vahvistettua enimmäismäärää, paitsi jos suurempi määrä on perusteltavissa ennakkoarvioinnissa todetulla markkinoiden toimintapuutteella ja tarkoituksenmukaisin toimintamuoto on verotuksellinen (ks. 3.2.3.3 kohta). |
| --- | --- |

151.

Kuhunkin tuensaajayritykseen kohdistuvat kokonaissijoitukset eivät saa ylittää yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa vahvistettua enimmäismäärää, paitsi jos suurempi määrä on perusteltavissa ennakkoarvioinnissa todetulla markkinoiden toimintapuutteella ja tarkoituksenmukaisin toimintamuoto on verotuksellinen (ks. 3.2.3.3 kohta).

| 152. | Verohelpotustyypistä riippumatta vaatimukset täyttävien osakkeiden on oltava äskettäin liikkeeseen laskettuja, ennakkoarvioinnissa määriteltyjen tuensaajayritysten korkeariskisiä kantaosakkeita ja niiden on pysyttävä sijoittajan hallussa vähintään kolme vuotta. Verohelpotusta saa myöntää ainoastaan sijoittajille, jotka ovat riippumattomia yrityksestä, johon sijoitetaan. |
| --- | --- |

152.

Verohelpotustyypistä riippumatta vaatimukset täyttävien osakkeiden on oltava äskettäin liikkeeseen laskettuja, ennakkoarvioinnissa määriteltyjen tuensaajayritysten korkeariskisiä kantaosakkeita ja niiden on pysyttävä sijoittajan hallussa vähintään kolme vuotta. Verohelpotusta saa myöntää ainoastaan sijoittajille, jotka ovat riippumattomia yrityksestä, johon sijoitetaan.

| 153. | Jos kyse on tuloverohelpotuksesta, tukikelpoisille yrityksille rahoitusta tarjoavat sijoittajat voivat saada verohelpotuksen, joka kattaa kohtuullisen prosenttiosuuden sijoitetusta määrästä, kunhan sijoittajan tuloverovelvollisuuden enimmäismäärää ennen verotoimenpiteen soveltamista ei ylitetä. Komissio pitää kohtuullisena verohelpotuksen rajaamista 30 prosenttiin sijoitetusta määrästä. Osakkeiden luovutuksesta syntyvät tappiot voidaan vähentää tuloveroa maksettaessa. |
| --- | --- |

153.

Jos kyse on tuloverohelpotuksesta, tukikelpoisille yrityksille rahoitusta tarjoavat sijoittajat voivat saada verohelpotuksen, joka kattaa kohtuullisen prosenttiosuuden sijoitetusta määrästä, kunhan sijoittajan tuloverovelvollisuuden enimmäismäärää ennen verotoimenpiteen soveltamista ei ylitetä. Komissio pitää kohtuullisena verohelpotuksen rajaamista 30 prosenttiin sijoitetusta määrästä. Osakkeiden luovutuksesta syntyvät tappiot voidaan vähentää tuloveroa maksettaessa.

| 154. | Kun kyse on osinkoveroa koskevasta helpotuksesta, kaikki vaatimukset täyttävistä osakkeista saadut osingot voidaan vapauttaa kokonaan tuloverosta. |
| --- | --- |

154.

Kun kyse on osinkoveroa koskevasta helpotuksesta, kaikki vaatimukset täyttävistä osakkeista saadut osingot voidaan vapauttaa kokonaan tuloverosta.

| 155. | Vastaavasti kun kyse on luovutusvoittoon sovellettavasta verohelpotuksesta, kaikki vaatimukset täyttävien osakkeiden myynnistä saadut voitot voidaan vapauttaa kokonaan myyntivoittoverosta. Lisäksi vaatimukset täyttävien osakkeiden luovutuksesta perittävän myyntivoittoveron maksuvelvollisuutta voidaan lykätä, jos varat sijoitetaan uudelleen vaatimukset täyttäviin osakkeisiin vuoden kuluessa. |
| --- | --- |

155.

Vastaavasti kun kyse on luovutusvoittoon sovellettavasta verohelpotuksesta, kaikki vaatimukset täyttävien osakkeiden myynnistä saadut voitot voidaan vapauttaa kokonaan myyntivoittoverosta. Lisäksi vaatimukset täyttävien osakkeiden luovutuksesta perittävän myyntivoittoveron maksuvelvollisuutta voidaan lykätä, jos varat sijoitetaan uudelleen vaatimukset täyttäviin osakkeisiin vuoden kuluessa.

3.2.4.3   Vaihtoehtoisia kauppapaikkoja koskevat edellytykset

Vaihtoehtoisia kauppapaikkoja koskevat edellytykset

| 156. | Jotta vaihtoehtoisen kauppapaikan ylläpitäjälle myönnetyn tuen oikeasuhteisuutta voidaan arvioida asianmukaisesti, valtiontukea voidaan myöntää kattamaan enintään 50 prosenttia kauppapaikan perustamisen investointikustannuksista. |
| --- | --- |

156.

Jotta vaihtoehtoisen kauppapaikan ylläpitäjälle myönnetyn tuen oikeasuhteisuutta voidaan arvioida asianmukaisesti, valtiontukea voidaan myöntää kattamaan enintään 50 prosenttia kauppapaikan perustamisen investointikustannuksista.

| 157. | Jos kyse on yrityssijoittajille myönnettävistä verokannustimista, komissio arvioi toimenpiteen oikeasuhteisuutta verokannustimille 3.2.4.2 kohdassa asetettujen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

157.

Jos kyse on yrityssijoittajille myönnettävistä verokannustimista, komissio arvioi toimenpiteen oikeasuhteisuutta verokannustimille 3.2.4.2 kohdassa asetettujen edellytysten mukaisesti.

3.2.4.4   Kasautuminen

Kasautuminen

| 158. | Riskirahoitustuki voi kasautua minkä tahansa muun valtiontukitoimenpiteen kanssa, joka kattaa yksilöitävissä olevia tukikelpoisia kustannuksia. |
| --- | --- |

158.

Riskirahoitustuki voi kasautua minkä tahansa muun valtiontukitoimenpiteen kanssa, joka kattaa yksilöitävissä olevia tukikelpoisia kustannuksia.

| 159. | Riskirahoitustuki voi kasautua muun valtiontukitoimenpiteen kanssa, joka ei kata yksilöitävissä olevia tukikelpoisia kustannuksia, tai vähämerkityksisen tuen kanssa siten, että se vastaa enintään suurinta kokonaisrahoituksen enimmäismäärää, joka on vahvistettu kussakin tapauksessa ryhmäpoikkeusasetuksella tai komission päätöksellä. |
| --- | --- |

159.

Riskirahoitustuki voi kasautua muun valtiontukitoimenpiteen kanssa, joka ei kata yksilöitävissä olevia tukikelpoisia kustannuksia, tai vähämerkityksisen tuen kanssa siten, että se vastaa enintään suurinta kokonaisrahoituksen enimmäismäärää, joka on vahvistettu kussakin tapauksessa ryhmäpoikkeusasetuksella tai komission päätöksellä.

| 160. | Unionin myöntämä rahoitus, jota toimielimet, erillisvirastot, yhteisyritykset tai muut unionin elimet hallinnoivat keskitetysti ja joka ei kuulu jäsenvaltioiden suoraan tai välilliseen määräysvaltaan, ei ole valtiontukea. Kun tällaista rahoitusta myönnetään yhdessä valtiontuen kanssa, samaan investointiin myönnetyn julkisen rahoituksen kokonaismäärä ei saa ylittää sovellettavissa unionin oikeuden säännöissä vahvistettua suurinta mahdollista rahoitusastetta. |
| --- | --- |

160.

Unionin myöntämä rahoitus, jota toimielimet, erillisvirastot, yhteisyritykset tai muut unionin elimet hallinnoivat keskitetysti ja joka ei kuulu jäsenvaltioiden suoraan tai välilliseen määräysvaltaan, ei ole valtiontukea. Kun tällaista rahoitusta myönnetään yhdessä valtiontuen kanssa, samaan investointiin myönnetyn julkisen rahoituksen kokonaismäärä ei saa ylittää sovellettavissa unionin oikeuden säännöissä vahvistettua suurinta mahdollista rahoitusastetta.

3.2.5   Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien riskirahoitustuen kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien riskirahoitustuen kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

| 161. | Jotta tuki soveltuu sisämarkkinoille, tukitoimenpiteen kielteisten vaikutusten, jotka ilmenevät kilpailun vääristymisenä ja vaikutuksena jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, on oltava rajalliset eivätkä ne saa ylittää myönteisiä vaikutuksia sellaisessa laajuudessa, että se olisi yleisen edun vastaista. |
| --- | --- |

161.

Jotta tuki soveltuu sisämarkkinoille, tukitoimenpiteen kielteisten vaikutusten, jotka ilmenevät kilpailun vääristymisenä ja vaikutuksena jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, on oltava rajalliset eivätkä ne saa ylittää myönteisiä vaikutuksia sellaisessa laajuudessa, että se olisi yleisen edun vastaista.

3.2.5.1   Huomioon otettavat myönteiset vaikutukset

Huomioon otettavat myönteiset vaikutukset

| 162. | Kuten 1 jaksossa selitetään, startup- ja pk-yrityksillä on edelleen keskeinen rooli jäsenvaltioiden talouksissa, niin työpaikkojen luomisen kuin talouden dynamiikan ja kasvun edistämisenkin kannalta. Pk-yritykset työllistävät unionissa noin 100 miljoonaa ihmistä ja niiden osuus unionin bkt:stä on yli puolet. Ne ovat myös olennaisen tärkeitä unionin kilpailukyvyn ja vaurauden, taloudellisen ja teknologisen suvereniteetin sekä ulkoisten häiriöiden sietokyvyn kannalta. Voidakseen täyttää tehtävänsä ja tuottaa nämä myönteiset vaikutukset pk-yritykset tarvitsevat kuitenkin rahoitusta. Sen vuoksi pk-yritysten toimivat riskirahoitusmarkkinat vaikuttavat ratkaisevasti siihen, että yrittäjät pystyvät saamaan tarvittavaa rahoitusta yrityksensä kehityksen kaikissa vaiheissa. Jos markkinoilla on toimintapuute tai muu merkittävä este tällaisen rahoituksen toimivuudelle, riskirahoitustukea saatetaan tarvita parantamaan riskirahoituksen tarjontaa elinkelpoisille pk-yrityksille niiden varhaisesta kehityksestä kasvuvaiheeseen saakka (ja tietyissä olosuhteissa pienille midcap-yrityksille ja innovatiivisille midcap-yrityksille), jotta voidaan synnyttää kilpailukykyiset riskirahoitusmarkkinat pidemmällä aikavälillä. Tätä taustaa vasten suurin myönteinen vaikutus, joka riskirahoitustuella pyritään saamaan aikaan, on asianomaisten yritysten rahoituksensaannin paraneminen. |
| --- | --- |

162.

Kuten 1 jaksossa selitetään, startup- ja pk-yrityksillä on edelleen keskeinen rooli jäsenvaltioiden talouksissa, niin työpaikkojen luomisen kuin talouden dynamiikan ja kasvun edistämisenkin kannalta. Pk-yritykset työllistävät unionissa noin 100 miljoonaa ihmistä ja niiden osuus unionin bkt:stä on yli puolet. Ne ovat myös olennaisen tärkeitä unionin kilpailukyvyn ja vaurauden, taloudellisen ja teknologisen suvereniteetin sekä ulkoisten häiriöiden sietokyvyn kannalta. Voidakseen täyttää tehtävänsä ja tuottaa nämä myönteiset vaikutukset pk-yritykset tarvitsevat kuitenkin rahoitusta. Sen vuoksi pk-yritysten toimivat riskirahoitusmarkkinat vaikuttavat ratkaisevasti siihen, että yrittäjät pystyvät saamaan tarvittavaa rahoitusta yrityksensä kehityksen kaikissa vaiheissa. Jos markkinoilla on toimintapuute tai muu merkittävä este tällaisen rahoituksen toimivuudelle, riskirahoitustukea saatetaan tarvita parantamaan riskirahoituksen tarjontaa elinkelpoisille pk-yrityksille niiden varhaisesta kehityksestä kasvuvaiheeseen saakka (ja tietyissä olosuhteissa pienille midcap-yrityksille ja innovatiivisille midcap-yrityksille), jotta voidaan synnyttää kilpailukykyiset riskirahoitusmarkkinat pidemmällä aikavälillä. Tätä taustaa vasten suurin myönteinen vaikutus, joka riskirahoitustuella pyritään saamaan aikaan, on asianomaisten yritysten rahoituksensaannin paraneminen.

| 163. | Punnitessaan riskirahoitustuen myönteisiä vaikutuksia suhteessa sen kilpailuun ja kauppaan kohdistuviin kielteisiin vaikutuksiin komissio voi lisäksi ottaa tarvittaessa huomioon riskirahoituksen saatavuuden lisääntymisen ohella olosuhteet, joissa tuella on myös muita myönteisiä vaikutuksia. Näin voi olla silloin, jos todetaan, että riskirahoitusinvestointi mahdollistaa yritysten kasvun tai uuden toiminnan kehittämisen ja luo talouskasvua, mutta edistää lisäksi huomattavasti digitaalista siirtymää tai siirtymää kohti ympäristön kannalta kestävää toimintaa, kuten vähähiilistä, ilmastoneutraalia tai ilmastonmuutoksen kestävää toimintaa, tai osaltaan edistää arvoketjujen häiriönsietokykyä tai tukialueiden kehitystä. Arvioidessaan huomioon otettavia myönteisiä vaikutuksia komissio kiinnittää soveltuvin osin erityistä huomiota asetuksen (EU) 2020/852 3 artiklassa vahvistettuihin ympäristön kannalta kestäviä taloudellisia toimintoja koskeviin kriteereihin, kuten ”ei merkittävää haittaa” -periaatteeseen, tai muihin vastaaviin arviointitapoihin (58). |
| --- | --- |

163.

Punnitessaan riskirahoitustuen myönteisiä vaikutuksia suhteessa sen kilpailuun ja kauppaan kohdistuviin kielteisiin vaikutuksiin komissio voi lisäksi ottaa tarvittaessa huomioon riskirahoituksen saatavuuden lisääntymisen ohella olosuhteet, joissa tuella on myös muita myönteisiä vaikutuksia. Näin voi olla silloin, jos todetaan, että riskirahoitusinvestointi mahdollistaa yritysten kasvun tai uuden toiminnan kehittämisen ja luo talouskasvua, mutta edistää lisäksi huomattavasti digitaalista siirtymää tai siirtymää kohti ympäristön kannalta kestävää toimintaa, kuten vähähiilistä, ilmastoneutraalia tai ilmastonmuutoksen kestävää toimintaa, tai osaltaan edistää arvoketjujen häiriönsietokykyä tai tukialueiden kehitystä. Arvioidessaan huomioon otettavia myönteisiä vaikutuksia komissio kiinnittää soveltuvin osin erityistä huomiota asetuksen (EU) 2020/852 3 artiklassa vahvistettuihin ympäristön kannalta kestäviä taloudellisia toimintoja koskeviin kriteereihin, kuten ”ei merkittävää haittaa” -periaatteeseen, tai muihin vastaaviin arviointitapoihin (58

| 164. | Jotta komissio voisi arvioida asianmukaisesti tuen odotetut myönteiset vaikutukset kyseisen toiminnan kehitykseen, jäsenvaltion olisi asetettava selkeä ja täsmällinen tavoite (tai joukko tavoitteita), jolla puututaan ennakkoarvioinnissa todettuun markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun esteeseen. Toimenpiteen laajuuden ja keston olisi oltava riittävä näihin tavoitteisiin nähden. Lisäksi jäsenvaltion on määriteltävä ennakkoarvioinnin tuloksiin perustuvat suoritusindikaattorit, jotta komissio voi verrata tuen odotettuja vaikutuksia asetettuihin tavoitteisiin. Tulosindikaattoreihin voivat sisältyä seuraavat:






  (a) | vaaditut tai suunnitellut yksityisen sektorin sijoitukset |
| --- | --- | --- |

164.

Jotta komissio voisi arvioida asianmukaisesti tuen odotetut myönteiset vaikutukset kyseisen toiminnan kehitykseen, jäsenvaltion olisi asetettava selkeä ja täsmällinen tavoite (tai joukko tavoitteita), jolla puututaan ennakkoarvioinnissa todettuun markkinoiden toimintapuutteeseen tai muuhun esteeseen. Toimenpiteen laajuuden ja keston olisi oltava riittävä näihin tavoitteisiin nähden. Lisäksi jäsenvaltion on määriteltävä ennakkoarvioinnin tuloksiin perustuvat suoritusindikaattorit, jotta komissio voi verrata tuen odotettuja vaikutuksia asetettuihin tavoitteisiin. Tulosindikaattoreihin voivat sisältyä seuraavat:

(a)

vaaditut tai suunnitellut yksityisen sektorin sijoitukset

| (b) | sijoitusten kohteina olevien lopullisten tuensaajien odotettu lukumäärä, myös startup-yritysten ja uusien pk-yritysten lukumäärä |
| --- | --- |

(b)

sijoitusten kohteina olevien lopullisten tuensaajien odotettu lukumäärä, myös startup-yritysten ja uusien pk-yritysten lukumäärä

| (c) | riskirahoitustoimenpiteen täytäntöönpanon aikana ja riskirahoitussijoitusten seurauksena luotavien uusien yritysten arvioitu lukumäärä |
| --- | --- |

(c)

riskirahoitustoimenpiteen täytäntöönpanon aikana ja riskirahoitussijoitusten seurauksena luotavien uusien yritysten arvioitu lukumäärä

| (d) | niiden työpaikkojen lukumäärä, joita lopullisissa tuensaajayrityksissä syntyy riskirahoitustoimenpiteen nojalla tehdyn ensimmäisen riskirahoitussijoituksen ja irtautumisajankohdan välisenä aikana |
| --- | --- |

(d)

niiden työpaikkojen lukumäärä, joita lopullisissa tuensaajayrityksissä syntyy riskirahoitustoimenpiteen nojalla tehdyn ensimmäisen riskirahoitussijoituksen ja irtautumisajankohdan välisenä aikana

| (e) | tarvittaessa niiden sijoitusten osuus, jotka on tehty markkinataloustoimijatestin mukaisesti |
| --- | --- |

(e)

tarvittaessa niiden sijoitusten osuus, jotka on tehty markkinataloustoimijatestin mukaisesti

| (f) | välitavoitteet ja määräajat, joiden sisällä tietyt ennalta määrätyt summat tai prosenttiosuudet varoista on sijoitettava |
| --- | --- |

(f)

välitavoitteet ja määräajat, joiden sisällä tietyt ennalta määrätyt summat tai prosenttiosuudet varoista on sijoitettava

| (g) | tuotto, joka sijoituksista odotetaan kertyvän |
| --- | --- |

(g)

tuotto, joka sijoituksista odotetaan kertyvän

| (h) | tarvittaessa lopullisten tuensaajien riskirahoitustoimenpiteen täytäntöönpanon aikana tekemät patenttihakemukset |
| --- | --- |

(h)

tarvittaessa lopullisten tuensaajien riskirahoitustoimenpiteen täytäntöönpanon aikana tekemät patenttihakemukset

| (i) | tarvittaessa kriittisten toimitusketjujen (esim. terveydenhuolto, elektroniikka, ilmailu- ja avaruusala, kaksikäyttötuotteet ja puolustusala) häiriönsietokyvyn vahvistaminen ja teknologisen kehityksen edistäminen. |
| --- | --- |

(i)

tarvittaessa kriittisten toimitusketjujen (esim. terveydenhuolto, elektroniikka, ilmailu- ja avaruusala, kaksikäyttötuotteet ja puolustusala) häiriönsietokyvyn vahvistaminen ja teknologisen kehityksen edistäminen.

| 165. | Edellä 164 kappaleessa tarkoitetuilla indikaattoreilla on merkitystä osoitettaessa, että riskirahoitustuella on myönteisiä vaikutuksia asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Indikaattorit mahdollistavat erityisesti toimenpiteen vaikuttavuuden ja rahoituksen välittäjän valintamenettelyä varten laatiman sijoitusstrategian asianmukaisuuden arvioinnin. |
| --- | --- |

165.

Edellä 164 kappaleessa tarkoitetuilla indikaattoreilla on merkitystä osoitettaessa, että riskirahoitustuella on myönteisiä vaikutuksia asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Indikaattorit mahdollistavat erityisesti toimenpiteen vaikuttavuuden ja rahoituksen välittäjän valintamenettelyä varten laatiman sijoitusstrategian asianmukaisuuden arvioinnin.

| 166. | Jos riskirahoitustoimenpidettä käytetään osittain tai kokonaan tukemaan yrityksiä, jotka on hiljattain todettu innovatiivisiksi CASSINI-toimien kriteerien mukaisesti tai joille Euroopan innovaationeuvosto (EIC) on myöntänyt huippuosaamismerkin, yhteissijoituksiin Euroopan innovaationeuvoston rahaston kanssa tai Accelerator-ohjelmaan liittyviin lisäsijoituksiin (59), komissio voi hyväksyä, että jäsenvaltio käyttää samoja keskeisiä suorituskykyindikaattoreita (KPI) kuin Euroopan innovaationeuvosto. |
| --- | --- |

166.

Jos riskirahoitustoimenpidettä käytetään osittain tai kokonaan tukemaan yrityksiä, jotka on hiljattain todettu innovatiivisiksi CASSINI-toimien kriteerien mukaisesti tai joille Euroopan innovaationeuvosto (EIC) on myöntänyt huippuosaamismerkin, yhteissijoituksiin Euroopan innovaationeuvoston rahaston kanssa tai Accelerator-ohjelmaan liittyviin lisäsijoituksiin (59

3.2.5.2   Huomioon otettavat kielteiset vaikutukset

Huomioon otettavat kielteiset vaikutukset

| 167. | Valtiontukitoimenpide on suunniteltava siten, että kilpailun ja kaupan vääristymistä sisämarkkinoilla rajoitetaan. Riskirahoitustoimenpiteiden tapauksessa mahdollisia kielteisiä vaikutuksia on arvioitava jokaisella tasolla, jolla tukea voi esiintyä, eli sijoittajien, rahoituksen välittäjien ja niiden rahastonhoitajien sekä lopullisten tuensaajien tasolla. |
| --- | --- |

167.

Valtiontukitoimenpide on suunniteltava siten, että kilpailun ja kaupan vääristymistä sisämarkkinoilla rajoitetaan. Riskirahoitustoimenpiteiden tapauksessa mahdollisia kielteisiä vaikutuksia on arvioitava jokaisella tasolla, jolla tukea voi esiintyä, eli sijoittajien, rahoituksen välittäjien ja niiden rahastonhoitajien sekä lopullisten tuensaajien tasolla.

| 168. | Jotta komissio voi arvioida todennäköisiä kielteisiä vaikutuksia kilpailuun ja kauppaan, jäsenvaltio voi toimittaa minkä tahansa käytettävissään olevan selvityksen ja muun näytön, kuten esimerkiksi tuensaajayritysten, rahoitusrakenteiden, suunnitteluparametrien ja maantieteellisen kattavuuden suhteen samankaltaisista ohjelmista tehdyt jälkiarvioinnit. |
| --- | --- |

168.

Jotta komissio voi arvioida todennäköisiä kielteisiä vaikutuksia kilpailuun ja kauppaan, jäsenvaltio voi toimittaa minkä tahansa käytettävissään olevan selvityksen ja muun näytön, kuten esimerkiksi tuensaajayritysten, rahoitusrakenteiden, suunnitteluparametrien ja maantieteellisen kattavuuden suhteen samankaltaisista ohjelmista tehdyt jälkiarvioinnit.

| 169. | Riskirahoituksen tarjonnan markkinoilla valtiontuki voi johtaa yksityisten sijoittajien syrjäyttämiseen. Se voi vähentää yksityisten sijoittajien kannustimia rahoittaa tukikelpoisia yrityksiä ja kannustaa sijoittajia odottamaan, että tällaisille sijoituksille saadaan valtiontukea. Riski on sitä suurempi, mitä suurempi on lopullisille tuensaajille osoitetun rahoituksen kokonaismäärä, mitä suurempia kyseiset tuensaajayritykset ovat ja mitä edistyneemmässä kehitysvaiheessa ne ovat, sillä näissä olosuhteissa yksityistä rahoitusta alkaa vähitellen olla saatavilla. Lisäksi valtiontuella ei pitäisi korvata sellaisiin sijoituksiin liittyvää tavanomaista liiketoimintariskiä, jotka sijoittajat olisivat tehneet myös ilman valtiontukea. Jos markkinoiden toimintapuute tai muu merkityksellinen este on kuitenkin asianmukaisesti määritetty, on epätodennäköisempää, että riskirahoitustoimenpide johtaa tällaiseen syrjäyttämiseen. |
| --- | --- |

169.

Riskirahoituksen tarjonnan markkinoilla valtiontuki voi johtaa yksityisten sijoittajien syrjäyttämiseen. Se voi vähentää yksityisten sijoittajien kannustimia rahoittaa tukikelpoisia yrityksiä ja kannustaa sijoittajia odottamaan, että tällaisille sijoituksille saadaan valtiontukea. Riski on sitä suurempi, mitä suurempi on lopullisille tuensaajille osoitetun rahoituksen kokonaismäärä, mitä suurempia kyseiset tuensaajayritykset ovat ja mitä edistyneemmässä kehitysvaiheessa ne ovat, sillä näissä olosuhteissa yksityistä rahoitusta alkaa vähitellen olla saatavilla. Lisäksi valtiontuella ei pitäisi korvata sellaisiin sijoituksiin liittyvää tavanomaista liiketoimintariskiä, jotka sijoittajat olisivat tehneet myös ilman valtiontukea. Jos markkinoiden toimintapuute tai muu merkityksellinen este on kuitenkin asianmukaisesti määritetty, on epätodennäköisempää, että riskirahoitustoimenpide johtaa tällaiseen syrjäyttämiseen.

| 170. | Tuella voi olla vääristäviä vaikutuksia myös rahoituksen välittäjien tasolla, sillä se voi lisätä välittäjän markkinavoimaa tai ylläpitää sitä, esimerkiksi tietyn alueen markkinoilla. Myös silloin kun tuki ei vahvista rahoituksen välittäjän markkinavoimaa suoraan, se voi lisätä sitä välillisesti estämällä olemassa olevien kilpailijoiden laajentumisen tai aiheuttamalla niiden poistumisen markkinoilta tai estämällä uusien kilpailijoiden tulon markkinoille. |
| --- | --- |

170.

Tuella voi olla vääristäviä vaikutuksia myös rahoituksen välittäjien tasolla, sillä se voi lisätä välittäjän markkinavoimaa tai ylläpitää sitä, esimerkiksi tietyn alueen markkinoilla. Myös silloin kun tuki ei vahvista rahoituksen välittäjän markkinavoimaa suoraan, se voi lisätä sitä välillisesti estämällä olemassa olevien kilpailijoiden laajentumisen tai aiheuttamalla niiden poistumisen markkinoilta tai estämällä uusien kilpailijoiden tulon markkinoille.

| 171. | Riskirahoitustoimenpiteet on kohdennettava kasvuhakuisiin yrityksiin, jotka eivät pysty houkuttelemaan riittävää rahoitusta yksityisistä lähteistä mutta joista voi tulla kannattavia riskirahoitustuen avulla. On kuitenkin epätodennäköistä, että tasapainotestin vaatimukset (ks. 3.2.5.3 kohta) täyttäisi toimenpide, jolla perustetaan julkinen rahasto, jonka sijoitusstrategia ei osoita riittävällä tavalla tukikelpoisten yritysten potentiaalista kannattavuutta, sillä tällöin riskirahoitussijoitus voi kääntyä avustukseksi. |
| --- | --- |

171.

Riskirahoitustoimenpiteet on kohdennettava kasvuhakuisiin yrityksiin, jotka eivät pysty houkuttelemaan riittävää rahoitusta yksityisistä lähteistä mutta joista voi tulla kannattavia riskirahoitustuen avulla. On kuitenkin epätodennäköistä, että tasapainotestin vaatimukset (ks. 3.2.5.3 kohta) täyttäisi toimenpide, jolla perustetaan julkinen rahasto, jonka sijoitusstrategia ei osoita riittävällä tavalla tukikelpoisten yritysten potentiaalista kannattavuutta, sillä tällöin riskirahoitussijoitus voi kääntyä avustukseksi.

| 172. | Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa asetetut edellytykset, jotka koskevat liiketaloudellisiin periaatteisiin perustuvaa hallinnointia ja tuotto-odotuksiin perustuvaa päätöksentekoa, ovat olennaisia sen varmistamiseksi, että lopullisten tuensaajayritysten valinta perustuu liiketaloudellisiin periaatteisiin. Sen vuoksi komissio ottaa nämä edellytykset huomioon arvioidessaan riskirahoitustoimenpiteitä näiden suuntaviivojen mukaisesti, myös silloin, kun toimenpiteeseen liittyy julkisia rahoituksen välittäjiä. |
| --- | --- |

172.

Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklassa asetetut edellytykset, jotka koskevat liiketaloudellisiin periaatteisiin perustuvaa hallinnointia ja tuotto-odotuksiin perustuvaa päätöksentekoa, ovat olennaisia sen varmistamiseksi, että lopullisten tuensaajayritysten valinta perustuu liiketaloudellisiin periaatteisiin. Sen vuoksi komissio ottaa nämä edellytykset huomioon arvioidessaan riskirahoitustoimenpiteitä näiden suuntaviivojen mukaisesti, myös silloin, kun toimenpiteeseen liittyy julkisia rahoituksen välittäjiä.

| 173. | Kun analysoidaan pieniä sijoitusrahastoja, jotka on suunnattu rajatulle alueelle ja joilla ei ole riittäviä hallinnointijärjestelyjä, kiinnitetään erityistä huomiota riskiin, että ne ylläpitävät tehottomia markkinarakenteita. Alueelliset riskirahoitusohjelmat eivät aina välttämättä ole tarpeeksi suuria, laaja-alaisia ja monipuolisia hajauttamisen suhteen, koska niillä saattaa olla liian vähän tukikelpoisia yrityksiä sijoituskohteina. Tämä voi heikentää näiden rahastojen toiminnan tehokkuutta ja johtaa tuen myöntämiseen vähemmän kannattaville yrityksille. Tällaisissa tapauksissa sijoitukset voivat vääristää kilpailua ja tarjota tietyille yrityksille perusteettomia etuja. |
| --- | --- |

173.

Kun analysoidaan pieniä sijoitusrahastoja, jotka on suunnattu rajatulle alueelle ja joilla ei ole riittäviä hallinnointijärjestelyjä, kiinnitetään erityistä huomiota riskiin, että ne ylläpitävät tehottomia markkinarakenteita. Alueelliset riskirahoitusohjelmat eivät aina välttämättä ole tarpeeksi suuria, laaja-alaisia ja monipuolisia hajauttamisen suhteen, koska niillä saattaa olla liian vähän tukikelpoisia yrityksiä sijoituskohteina. Tämä voi heikentää näiden rahastojen toiminnan tehokkuutta ja johtaa tuen myöntämiseen vähemmän kannattaville yrityksille. Tällaisissa tapauksissa sijoitukset voivat vääristää kilpailua ja tarjota tietyille yrityksille perusteettomia etuja.

| 174. | Lopullisten tuensaajien tasolla toimenpiteellä voisi olla vääristäviä vaikutuksia niillä tuotemarkkinoilla, joilla kyseiset yritykset kilpailevat. Toimenpide voi esimerkiksi vääristää kilpailua, jos se kohdistuu heikosti toimivien alojen yrityksiin. Valtiontuesta johtuva huomattava kapasiteetin lisäys tehottomilla markkinoilla saattaa vääristää kilpailua kohtuuttomasti, sillä liikakapasiteetin luominen tai ylläpitäminen voi johtaa voittomarginaaleihin kohdistuviin paineisiin ja kilpailijoiden investointien vähenemiseen tai jopa niiden poistumiseen markkinoilta. Se voi myös estää yrityksiä tulemasta markkinoille. Tämä johtaa tehottomiin markkinarakenteisiin, jotka pitkällä aikavälillä ovat haitallisia myös kuluttajien kannalta. Kun kohteena olevien alojen markkinat ovat kasvavia, on yleensä vähemmän syytä pelätä, että tuella on kielteinen vaikutus dynaamisiin kannustimiin tai että se estää kohtuuttomasti markkinoilta poistumista tai markkinoille tuloa. Komissio katsoo, että tällaisten vääristymien riski on huomattava, kun riskirahoitustoimenpide on toimialakohtainen tai asettaa tietyt toimialat etusijalle toisiin nähden. Tällaisissa tapauksissa komissio analysoi tuotantokapasiteetin tasoa kyseisellä toimialalla potentiaalisen kysynnän näkökulmasta. Jotta komissio pystyy tekemään tällaisen arvioinnin, jäsenvaltion on ilmoituksessaan selvennettävä, onko riskirahoitustoimenpide toimialakohtainen tai suositaanko sillä tiettyjä aloja. |
| --- | --- |

174.

Lopullisten tuensaajien tasolla toimenpiteellä voisi olla vääristäviä vaikutuksia niillä tuotemarkkinoilla, joilla kyseiset yritykset kilpailevat. Toimenpide voi esimerkiksi vääristää kilpailua, jos se kohdistuu heikosti toimivien alojen yrityksiin. Valtiontuesta johtuva huomattava kapasiteetin lisäys tehottomilla markkinoilla saattaa vääristää kilpailua kohtuuttomasti, sillä liikakapasiteetin luominen tai ylläpitäminen voi johtaa voittomarginaaleihin kohdistuviin paineisiin ja kilpailijoiden investointien vähenemiseen tai jopa niiden poistumiseen markkinoilta. Se voi myös estää yrityksiä tulemasta markkinoille. Tämä johtaa tehottomiin markkinarakenteisiin, jotka pitkällä aikavälillä ovat haitallisia myös kuluttajien kannalta. Kun kohteena olevien alojen markkinat ovat kasvavia, on yleensä vähemmän syytä pelätä, että tuella on kielteinen vaikutus dynaamisiin kannustimiin tai että se estää kohtuuttomasti markkinoilta poistumista tai markkinoille tuloa. Komissio katsoo, että tällaisten vääristymien riski on huomattava, kun riskirahoitustoimenpide on toimialakohtainen tai asettaa tietyt toimialat etusijalle toisiin nähden. Tällaisissa tapauksissa komissio analysoi tuotantokapasiteetin tasoa kyseisellä toimialalla potentiaalisen kysynnän näkökulmasta. Jotta komissio pystyy tekemään tällaisen arvioinnin, jäsenvaltion on ilmoituksessaan selvennettävä, onko riskirahoitustoimenpide toimialakohtainen tai suositaanko sillä tiettyjä aloja.

| 175. | Komissio arvioi myös mahdolliset kielteiset toimintaa siirtävät vaikutukset, koska ne voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan. Tältä osin komissio analysoi, ovatko alueelliset rahastot omiaan kannustamaan toiminnan siirtymistä sisämarkkinoilla. Jos rahoituksen välittäjän toiminta keskittyy aluetukea saamattomalle alueelle, joka rajautuu aluetukea saavaan alueeseen tai aluetuki-intensiteetiltään korkeampaan alueeseen, tällaisen vääristymisen riski on suurempi. Ainoastaan tiettyihin toimialoihin keskittyvällä alueellisella riskirahoitustoimenpiteellä saattaa myös olla kielteisiä siirtämisvaikutuksia. |
| --- | --- |

175.

Komissio arvioi myös mahdolliset kielteiset toimintaa siirtävät vaikutukset, koska ne voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan. Tältä osin komissio analysoi, ovatko alueelliset rahastot omiaan kannustamaan toiminnan siirtymistä sisämarkkinoilla. Jos rahoituksen välittäjän toiminta keskittyy aluetukea saamattomalle alueelle, joka rajautuu aluetukea saavaan alueeseen tai aluetuki-intensiteetiltään korkeampaan alueeseen, tällaisen vääristymisen riski on suurempi. Ainoastaan tiettyihin toimialoihin keskittyvällä alueellisella riskirahoitustoimenpiteellä saattaa myös olla kielteisiä siirtämisvaikutuksia.

| 176. | Lisäksi komissio voi kilpailuun ja kauppaan kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia arvioidessaan tarvittaessa ottaa huomioon tuetun toiminnan kielteiset ulkoisvaikutukset, jos ne vaikuttavat haitallisesti jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla luomalla tai pahentamalla markkinoiden tehottomuutta. (60) |
| --- | --- |

176.

Lisäksi komissio voi kilpailuun ja kauppaan kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia arvioidessaan tarvittaessa ottaa huomioon tuetun toiminnan kielteiset ulkoisvaikutukset, jos ne vaikuttavat haitallisesti jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla luomalla tai pahentamalla markkinoiden tehottomuutta. (60

3.2.5.3   Tuen myönteisten ja kielteisten vaikutusten punnitseminen

Tuen myönteisten ja kielteisten vaikutusten punnitseminen

| 177. | Analyysin viimeisessä vaiheessa komissio vertaa toisiinsa tukitoimenpiteen arvioituja kielteisiä vaikutuksia kilpailun vääristymiseen ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja sen myönteisiä vaikutuksia, ja toteaa tukitoimenpiteen soveltuvan sisämarkkinoille ainoastaan silloin, kun myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä suuremmat. |
| --- | --- |

177.

Analyysin viimeisessä vaiheessa komissio vertaa toisiinsa tukitoimenpiteen arvioituja kielteisiä vaikutuksia kilpailun vääristymiseen ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja sen myönteisiä vaikutuksia, ja toteaa tukitoimenpiteen soveltuvan sisämarkkinoille ainoastaan silloin, kun myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä suuremmat.

| 178. | Joidenkin tukiohjelmamuotojen kokonaisvaikutuksen selvittämiseksi voidaan edellyttää 4 jaksossa kuvattua jälkiarviointia. Komissio voi tällaisissa tapauksissa rajoittaa ohjelmien kestoa. Myöhemmin voidaan kuitenkin tehdä uusi ilmoitus ohjelmien voimassaolon jatkamiseksi. |
| --- | --- |

178.

Joidenkin tukiohjelmamuotojen kokonaisvaikutuksen selvittämiseksi voidaan edellyttää 4 jaksossa kuvattua jälkiarviointia. Komissio voi tällaisissa tapauksissa rajoittaa ohjelmien kestoa. Myöhemmin voidaan kuitenkin tehdä uusi ilmoitus ohjelmien voimassaolon jatkamiseksi.

3.2.6   Läpinäkyvyys

Läpinäkyvyys

| 179. | Perusteettomien kilpailun vääristymien välttämiseksi jäsenvaltioilla, komissiolla, talouden toimijoilla ja kansalaisilla on oltava mahdollisuus saada helposti käyttöönsä kaikki päätökset ja muut tuen myöntämistä koskevat tarpeelliset tiedot. |
| --- | --- |

179.

Perusteettomien kilpailun vääristymien välttämiseksi jäsenvaltioilla, komissiolla, talouden toimijoilla ja kansalaisilla on oltava mahdollisuus saada helposti käyttöönsä kaikki päätökset ja muut tuen myöntämistä koskevat tarpeelliset tiedot.

| 180. | Jäsenvaltioiden on julkaistava seuraavat tiedot komission valtiontukien avoimuusmoduulissa (61) tai kattavalla valtiontukisivustolla kansallisella tai alueellisella tasolla:






  (a) | yksittäisen tuen myöntämistä koskevan päätöksen tai hyväksytyn tukiohjelman ja sen täytäntöönpanosääntöjen koko teksti tai linkki siihen |
| --- | --- | --- |

180.

Jäsenvaltioiden on julkaistava seuraavat tiedot komission valtiontukien avoimuusmoduulissa (61

(a)

yksittäisen tuen myöntämistä koskevan päätöksen tai hyväksytyn tukiohjelman ja sen täytäntöönpanosääntöjen koko teksti tai linkki siihen

| (b) | tiedot kustakin myönnetystä yli 100 000 euron suuruisesta yksittäisestä tuesta näiden suuntaviivojen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(b)

tiedot kustakin myönnetystä yli 100 000 euron suuruisesta yksittäisestä tuesta näiden suuntaviivojen liitteen mukaisesti.

| 181. | Jäsenvaltioiden on järjestettävä 180 kappaleessa tarkoitetut, kattavat valtiontukien verkkosivustonsa siten, että tiedot löytyvät helposti. Tiedot on julkaistava sellaisessa avoimessa taulukkomuodossa, joka mahdollistaa hakujen tekemisen sekä tietojen poimimisen, lataamisen ja julkaisemisen helposti internetissä, esimerkiksi csv- tai xml-muodossa. Verkkosivuston on oltava vapaasti käytettävissä ilman rajoituksia, kuten käyttäjän aikaisempaa rekisteröitymistä. |
| --- | --- |

181.

Jäsenvaltioiden on järjestettävä 180 kappaleessa tarkoitetut, kattavat valtiontukien verkkosivustonsa siten, että tiedot löytyvät helposti. Tiedot on julkaistava sellaisessa avoimessa taulukkomuodossa, joka mahdollistaa hakujen tekemisen sekä tietojen poimimisen, lataamisen ja julkaisemisen helposti internetissä, esimerkiksi csv- tai xml-muodossa. Verkkosivuston on oltava vapaasti käytettävissä ilman rajoituksia, kuten käyttäjän aikaisempaa rekisteröitymistä.

| 182. | Verokannustimiin perustuvien ohjelmien tapauksessa 180 kappaleen b kohdan edellytysten katsotaan täyttyvän, jos jäsenvaltiot julkaisevat vaaditut tiedot yksittäisistä tukimääristä seuraavia vaihteluvälejä käyttäen (miljoonaa euroa): | 0,1–0,5 |
| --- | --- | --- |

182.

Verokannustimiin perustuvien ohjelmien tapauksessa 180 kappaleen b kohdan edellytysten katsotaan täyttyvän, jos jäsenvaltiot julkaisevat vaaditut tiedot yksittäisistä tukimääristä seuraavia vaihteluvälejä käyttäen (miljoonaa euroa):

0,1–0,5

| | 0,5–1 |
| --- | --- |

0,5–1

| | 1–2 |
| --- | --- |

1–2

| | 2–5 |
| --- | --- |

2–5

| | 5–10 |
| --- | --- |

5–10

| | 10–30 |
| --- | --- |

10–30

| | 30–60 |
| --- | --- |

30–60

| | 60–100 |
| --- | --- |

60–100

| | 100–250 |
| --- | --- |

100–250

| | vähintään 250. |
| --- | --- |

vähintään 250.

| 183. | Edellä 180 kappaleen b kohdassa mainitut tiedot on julkaistava kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämisestä. Verokannustinten muodossa myönnettävän tuen tapauksessa tiedot on julkaistava vuoden kuluessa veroilmoituksen määräpäivästä (62). Jos on kyse sääntöjenvastaisesta tuesta, jonka todetaan myöhemmin soveltuvan sisämarkkinoille, jäsenvaltioiden on julkaistava tiedot kuuden kuukauden kuluessa komission päätöksen päivämäärästä. Perussopimuksen mukaisten valtiontukisääntöjen täytäntöönpanon valvonnan mahdollistamiseksi tiedot on asetettava saataville vähintään kymmenen vuoden ajaksi tuen myöntämisestä. |
| --- | --- |

183.

Edellä 180 kappaleen b kohdassa mainitut tiedot on julkaistava kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämisestä. Verokannustinten muodossa myönnettävän tuen tapauksessa tiedot on julkaistava vuoden kuluessa veroilmoituksen määräpäivästä (62

| 184. | Komissio julkaisee verkkosivustollaan linkit 180 kappaleessa tarkoitetuille valtiontukisivustoille. |
| --- | --- |

184.

Komissio julkaisee verkkosivustollaan linkit 180 kappaleessa tarkoitetuille valtiontukisivustoille.

4.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

| 185. | Kilpailun ja kaupan vääristymisen rajoittamiseksi komissio voi vaatia, että tietyistä tukiohjelmista tehdään jälkiarviointi. Arviointeja edellytetään tukiohjelmille, joissa mahdollinen kilpailun vääristyminen on erityisen suurta, eli jos tukiohjelmat uhkaavat rajoittaa tai vääristää kilpailua merkittävästi, jos niiden täytäntöönpanoa ei tarkisteta hyvissä ajoin. |
| --- | --- |

185.

Kilpailun ja kaupan vääristymisen rajoittamiseksi komissio voi vaatia, että tietyistä tukiohjelmista tehdään jälkiarviointi. Arviointeja edellytetään tukiohjelmille, joissa mahdollinen kilpailun vääristyminen on erityisen suurta, eli jos tukiohjelmat uhkaavat rajoittaa tai vääristää kilpailua merkittävästi, jos niiden täytäntöönpanoa ei tarkisteta hyvissä ajoin.

| 186. | Jälkiarviointia voidaan edellyttää seuraavien tukiohjelmien tapauksessa:






  (a) | ohjelmat, joilla on suuret tukimäärärahat |
| --- | --- | --- |

186.

Jälkiarviointia voidaan edellyttää seuraavien tukiohjelmien tapauksessa:

(a)

ohjelmat, joilla on suuret tukimäärärahat

| (b) | tietylle alueelle suunnatut ohjelmat |
| --- | --- |

(b)

tietylle alueelle suunnatut ohjelmat

| (c) | kapealle toimialalle suunnatut ohjelmat |
| --- | --- |

(c)

kapealle toimialalle suunnatut ohjelmat

| (d) | muutetut ohjelmat, jos muutokset vaikuttavat tukikelpoisuusperusteisiin, sijoituksen määrään tai rahoituksellisiin suunnitteluparametreihin |
| --- | --- |

(d)

muutetut ohjelmat, jos muutokset vaikuttavat tukikelpoisuusperusteisiin, sijoituksen määrään tai rahoituksellisiin suunnitteluparametreihin

| (e) | ohjelmat, jotka sisältävät uusia ominaisuuksia |
| --- | --- |

(e)

ohjelmat, jotka sisältävät uusia ominaisuuksia

| (f) | ohjelmat, joista komissio pyytää jälkiarviointia niiden mahdollisten kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten vuoksi. |
| --- | --- |

(f)

ohjelmat, joista komissio pyytää jälkiarviointia niiden mahdollisten kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten vuoksi.

| 187. | Arviointeja edellytetään joka tapauksessa ohjelmista, joissa valtiontukibudjetti tai kirjatut menot ovat jonakin vuotena yli 150 miljoonaa euroa tai koko niiden keston aikana yli 750 miljoonaa euroa. Viimeksi mainittu tarkoittaa ohjelman ja mahdollisten sitä edeltävien ohjelmien, joilla on vastaava tavoite ja maantieteellinen alue, yhdistettyä kestoa alkaen 1. tammikuuta 2022. Ottaen huomioon arvioinnin tavoitteet ja sen, että vältetään kohtuuttoman hallinnollisen rasituksen kohdistuminen jäsenvaltioihin, jälkiarvioinnit ovat välttämättömiä vain silloin, kun tukiohjelman kokonaiskesto ylittää kolme vuotta alkaen 1. tammikuuta 2022. |
| --- | --- |

187.

Arviointeja edellytetään joka tapauksessa ohjelmista, joissa valtiontukibudjetti tai kirjatut menot ovat jonakin vuotena yli 150 miljoonaa euroa tai koko niiden keston aikana yli 750 miljoonaa euroa. Viimeksi mainittu tarkoittaa ohjelman ja mahdollisten sitä edeltävien ohjelmien, joilla on vastaava tavoite ja maantieteellinen alue, yhdistettyä kestoa alkaen 1. tammikuuta 2022. Ottaen huomioon arvioinnin tavoitteet ja sen, että vältetään kohtuuttoman hallinnollisen rasituksen kohdistuminen jäsenvaltioihin, jälkiarvioinnit ovat välttämättömiä vain silloin, kun tukiohjelman kokonaiskesto ylittää kolme vuotta alkaen 1. tammikuuta 2022.

| 188. | Jälkiarviointia koskevasta vaatimuksesta voidaan luopua niissä tukiohjelmissa, jotka seuraavat välittömästi ohjelmaa, jolla on ollut samanlainen tavoite ja maantieteellinen alue ja jolle on tehty arviointi, josta on laadittu lopullinen arviointiraportti komission hyväksymän arviointisuunnitelman mukaisesti ja josta ei ole saatu kielteisiä tuloksia. Jos ohjelman lopullinen arviointiraportti ei ole hyväksytyn arviointisuunnitelman mukainen, ohjelma on keskeytettävä välittömästi. |
| --- | --- |

188.

Jälkiarviointia koskevasta vaatimuksesta voidaan luopua niissä tukiohjelmissa, jotka seuraavat välittömästi ohjelmaa, jolla on ollut samanlainen tavoite ja maantieteellinen alue ja jolle on tehty arviointi, josta on laadittu lopullinen arviointiraportti komission hyväksymän arviointisuunnitelman mukaisesti ja josta ei ole saatu kielteisiä tuloksia. Jos ohjelman lopullinen arviointiraportti ei ole hyväksytyn arviointisuunnitelman mukainen, ohjelma on keskeytettävä välittömästi.

| 189. | Arvioinnissa olisi pyrittävä tarkistamaan, onko tukiohjelman sisämarkkinoille soveltuvuuden taustalla olevat oletukset ja edellytykset täytetty, erityisesti tukitoimenpiteen välttämättömyys ja tehokkuus sen tavoitteiden perusteella. Siinä olisi arvioitava myös riskirahoitustoimenpiteen vaikutusta kilpailuun ja kauppaan. |
| --- | --- |

189.

Arvioinnissa olisi pyrittävä tarkistamaan, onko tukiohjelman sisämarkkinoille soveltuvuuden taustalla olevat oletukset ja edellytykset täytetty, erityisesti tukitoimenpiteen välttämättömyys ja tehokkuus sen tavoitteiden perusteella. Siinä olisi arvioitava myös riskirahoitustoimenpiteen vaikutusta kilpailuun ja kauppaan.

| 190. | Olennainen osa komission tekemää ohjelman arviointia on arviointisuunnitelman luonnos, joka jäsenvaltioiden on ilmoitettava arviointivaatimuksen piiriin kuuluvista (ks. 186 ja 187 kappale) ja 1. tammikuuta 2022 alkaen laskettuna kokonaiskestoltaan yli kolmivuotisista tukiohjelmista seuraavasti:






  (a) | yhdessä tukiohjelman kanssa, jos sen valtiontukibudjetti on jonakin vuotena yli 150 miljoonaa euroa tai ohjelman koko keston aikana 750 miljoonaa euroa, |
| --- | --- | --- |

190.

Olennainen osa komission tekemää ohjelman arviointia on arviointisuunnitelman luonnos, joka jäsenvaltioiden on ilmoitettava arviointivaatimuksen piiriin kuuluvista (ks. 186 ja 187 kappale) ja 1. tammikuuta 2022 alkaen laskettuna kokonaiskestoltaan yli kolmivuotisista tukiohjelmista seuraavasti:

(a)

yhdessä tukiohjelman kanssa, jos sen valtiontukibudjetti on jonakin vuotena yli 150 miljoonaa euroa tai ohjelman koko keston aikana 750 miljoonaa euroa,

| (b) | 30 työpäivän kuluessa merkittävästä muutoksesta, joka kasvattaa ohjelman budjetin jonakin vuotena yli 150 miljoonaan euroon tai ohjelman koko keston aikana 750 miljoonaan euroon, |
| --- | --- |

(b)

30 työpäivän kuluessa merkittävästä muutoksesta, joka kasvattaa ohjelman budjetin jonakin vuotena yli 150 miljoonaan euroon tai ohjelman koko keston aikana 750 miljoonaan euroon,

| (c) | 30 työpäivän kuluessa siitä, kun viralliseen tilinpäätökseen on kirjattu yli 150 miljoonan euron menot joltakin vuodelta, |
| --- | --- |

(c)

30 työpäivän kuluessa siitä, kun viralliseen tilinpäätökseen on kirjattu yli 150 miljoonan euron menot joltakin vuodelta,

| (d) | komission pyynnöstä ja joka tapauksessa ennen ohjelman hyväksymistä, jos ohjelma kuuluu johonkin 186 kappaleessa luetelluista luokista, riippumatta ohjelman valtiontukibudjetista. |
| --- | --- |

(d)

komission pyynnöstä ja joka tapauksessa ennen ohjelman hyväksymistä, jos ohjelma kuuluu johonkin 186 kappaleessa luetelluista luokista, riippumatta ohjelman valtiontukibudjetista.

| 191. | Arviointisuunnitelman luonnoksen on oltava komission esittämien yhteisten menetelmällisten periaatteiden (63) mukainen. Jäsenvaltioiden on julkaistava komission hyväksymä arviointisuunnitelma. |
| --- | --- |

191.

Arviointisuunnitelman luonnoksen on oltava komission esittämien yhteisten menetelmällisten periaatteiden (63

| 192. | Jälkiarvioinnin tekijän on oltava tuen myöntävästä viranomaisesta riippumaton asiantuntija, ja arviointi on tehtävä arviointisuunnitelman mukaisesti. Jokaiseen arviointiin on sisällyttävä vähintään yksi väliarviointiraportti ja yksi lopullinen arviointiraportti. Jäsenvaltioiden on julkaistava molemmat raportit. |
| --- | --- |

192.

Jälkiarvioinnin tekijän on oltava tuen myöntävästä viranomaisesta riippumaton asiantuntija, ja arviointi on tehtävä arviointisuunnitelman mukaisesti. Jokaiseen arviointiin on sisällyttävä vähintään yksi väliarviointiraportti ja yksi lopullinen arviointiraportti. Jäsenvaltioiden on julkaistava molemmat raportit.

| 193. | Jälkiarviointiraportti on toimitettava komissiolle riittävän ajoissa, jotta komissio voi arvioida tukijärjestelmän voimassaolon mahdollista jatkamista, ja viimeistään yhdeksän kuukautta ennen sen voimassaolon päättymistä. Kyseistä aikaa voidaan lyhentää ohjelmissa, joihin kohdistuu arviointivaatimus niiden kahden viimeisen toteutusvuoden aikana. Arvioinnin tarkka laajuus ja järjestelyt määritetään tukiohjelman hyväksymispäätöksessä. Kaikkia myöhempiä, tavoitteiltaan vastaavia tukitoimenpiteitä koskevissa ilmoituksissa on kuvailtava, miten arvioinnin tulokset on otettu huomioon. |
| --- | --- |

193.

Jälkiarviointiraportti on toimitettava komissiolle riittävän ajoissa, jotta komissio voi arvioida tukijärjestelmän voimassaolon mahdollista jatkamista, ja viimeistään yhdeksän kuukautta ennen sen voimassaolon päättymistä. Kyseistä aikaa voidaan lyhentää ohjelmissa, joihin kohdistuu arviointivaatimus niiden kahden viimeisen toteutusvuoden aikana. Arvioinnin tarkka laajuus ja järjestelyt määritetään tukiohjelman hyväksymispäätöksessä. Kaikkia myöhempiä, tavoitteiltaan vastaavia tukitoimenpiteitä koskevissa ilmoituksissa on kuvailtava, miten arvioinnin tulokset on otettu huomioon.

5.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

LOPPUSÄÄNNÖKSET

5.1   
  Sovellettavuus

Sovellettavuus

| 194. | Komissio soveltaa näiden suuntaviivojen periaatteita arvioidessaan kaikkien sellaisten ilmoitusvelvollisuuden alaisten riskirahoitustukien soveltuvuutta sisämarkkinoille, jotka myönnetään tai on määrä myöntää 1. tammikuuta 2022 jälkeen. |
| --- | --- |

194.

Komissio soveltaa näiden suuntaviivojen periaatteita arvioidessaan kaikkien sellaisten ilmoitusvelvollisuuden alaisten riskirahoitustukien soveltuvuutta sisämarkkinoille, jotka myönnetään tai on määrä myöntää 1. tammikuuta 2022 jälkeen.

| 195. | Riskirahoitustukea, joka on myönnetty sääntöjenvastaisesti ennen 1. tammikuuta 2022, arvioidaan niiden sääntöjen perusteella, jotka olivat voimassa kyseisen tuen myöntämispäivänä. |
| --- | --- |

195.

Riskirahoitustukea, joka on myönnetty sääntöjenvastaisesti ennen 1. tammikuuta 2022, arvioidaan niiden sääntöjen perusteella, jotka olivat voimassa kyseisen tuen myöntämispäivänä.

| 196. | Kun on kyse riskirahoitusohjelmista, joilla tarjotaan julkista rahoitusta riskirahoituksen edistämiseksi, näiden sääntöjen soveltaminen riskirahoitustoimenpiteeseen määräytyy yksityisten sijoittajien luottamuksensuojan turvaamiseksi sen päivämäärän mukaan, jona rahoituksen välittäjille on annettu sitoumus julkisen rahoituksen myöntämisestä ja joka on rahoitussopimuksen allekirjoituspäivä. |
| --- | --- |

196.

Kun on kyse riskirahoitusohjelmista, joilla tarjotaan julkista rahoitusta riskirahoituksen edistämiseksi, näiden sääntöjen soveltaminen riskirahoitustoimenpiteeseen määräytyy yksityisten sijoittajien luottamuksensuojan turvaamiseksi sen päivämäärän mukaan, jona rahoituksen välittäjille on annettu sitoumus julkisen rahoituksen myöntämisestä ja joka on rahoitussopimuksen allekirjoituspäivä.

5.2   
  Aiheelliset toimenpiteet

Aiheelliset toimenpiteet

| 197. | Komissio katsoo, että näiden suuntaviivojen täytäntöönpano johtaa tiettyihin muutoksiin riskirahoitustukeen unionissa sovellettavissa arviointiperiaatteissa. Tämän vuoksi komissio ehdottaa jäsenvaltioille seuraavia aiheellisia toimenpiteitä perussopimuksen 108 artiklan 1 kohdan mukaisesti:






  (a) | Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa muutettava nykyisiä riskirahoitustukiohjelmiaan voidakseen saattaa ne näiden suuntaviivojen mukaisiksi kuuden kuukauden kuluessa näiden suuntaviivojen julkaisemisesta. |
| --- | --- | --- |

197.

Komissio katsoo, että näiden suuntaviivojen täytäntöönpano johtaa tiettyihin muutoksiin riskirahoitustukeen unionissa sovellettavissa arviointiperiaatteissa. Tämän vuoksi komissio ehdottaa jäsenvaltioille seuraavia aiheellisia toimenpiteitä perussopimuksen 108 artiklan 1 kohdan mukaisesti:

(a)

Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa muutettava nykyisiä riskirahoitustukiohjelmiaan voidakseen saattaa ne näiden suuntaviivojen mukaisiksi kuuden kuukauden kuluessa näiden suuntaviivojen julkaisemisesta.

| (b) | Jäsenvaltioita pyydetään kahden kuukauden kuluessa näiden suuntaviivojen julkaisemisesta ilmoittamaan, että ne hyväksyvät ehdotetut toimenpiteet ehdoitta. Jos jäsenvaltiolta ei saada vastausta, komissio olettaa, että se ei hyväksy ehdotettuja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(b)

Jäsenvaltioita pyydetään kahden kuukauden kuluessa näiden suuntaviivojen julkaisemisesta ilmoittamaan, että ne hyväksyvät ehdotetut toimenpiteet ehdoitta. Jos jäsenvaltiolta ei saada vastausta, komissio olettaa, että se ei hyväksy ehdotettuja toimenpiteitä.

| 198. | Yksityisten sijoittajien luottamuksensuojan turvaamiseksi jäsenvaltioiden ei tarvitse toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä pk-yrityksiin sovellettavien riskirahoitustukiohjelmien osalta, jos julkisen rahoituksen myöntämistä rahoituksen välittäjille koskeva sitoumus, joka on rahoitussopimuksen allekirjoituspäivä, annettiin ennen näiden suuntaviivojen julkaisemispäivää, ja kaikki rahoitussopimuksen edellytykset säilyvät muuttumattomina. Tällaiset rahoituksen välittäjät voivat jatkaa toimintaansa ja sijoittaa aikaisemman sijoitusstrategian mukaisesti rahoitussopimuksessa vahvistetun määräajan päättymiseen asti. |
| --- | --- |

198.

Yksityisten sijoittajien luottamuksensuojan turvaamiseksi jäsenvaltioiden ei tarvitse toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä pk-yrityksiin sovellettavien riskirahoitustukiohjelmien osalta, jos julkisen rahoituksen myöntämistä rahoituksen välittäjille koskeva sitoumus, joka on rahoitussopimuksen allekirjoituspäivä, annettiin ennen näiden suuntaviivojen julkaisemispäivää, ja kaikki rahoitussopimuksen edellytykset säilyvät muuttumattomina. Tällaiset rahoituksen välittäjät voivat jatkaa toimintaansa ja sijoittaa aikaisemman sijoitusstrategian mukaisesti rahoitussopimuksessa vahvistetun määräajan päättymiseen asti.

5.3   
  Raportointi ja seuranta

Raportointi ja seuranta

| 199. | Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain komissiolle raportit neuvoston asetuksen (EU) N:o 2015/1589 (64) ja komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (65) mukaisesti. |
| --- | --- |

199.

Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain komissiolle raportit neuvoston asetuksen (EU) N:o 2015/1589 (64

65

| 200. | Jäsenvaltioiden on säilytettävä tarkat tiedot kaikista tukitoimenpiteistä. Aineistoon on sisällyttävä kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella voidaan vahvistaa, että tukikelpoisuutta ja sijoitusten enimmäismäärää koskevia edellytyksiä on noudatettu. Asiakirja-aineisto on säilytettävä kymmenen vuoden ajan tuen myöntämispäivästä ja toimitettava komissiolle tämän pyynnöstä. Kun on kyse verokannustimia sisältävistä tukitoimenpiteistä, joiden perusteella verotukea myönnetään automaattisesti, kuten tuensaajien veroilmoituksiin perustuvat ohjelmat, ja joissa ei ennakolta varmisteta kaikkien sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevien edellytysten täyttymistä kunkin tuensaajan osalta, jäsenvaltioiden on varmistettava säännöllisesti, vähintään jälkikäteen ja otannan perusteella, että kaikki sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset täyttyvät, ja tehtävä tarvittavat päätelmät. Jäsenvaltioiden on säilytettävä yksityiskohtaiset tiedot näistä varmistuksista vähintään kymmenen vuoden ajan valvontatoimien toteuttamispäivästä. |
| --- | --- |

200.

Jäsenvaltioiden on säilytettävä tarkat tiedot kaikista tukitoimenpiteistä. Aineistoon on sisällyttävä kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella voidaan vahvistaa, että tukikelpoisuutta ja sijoitusten enimmäismäärää koskevia edellytyksiä on noudatettu. Asiakirja-aineisto on säilytettävä kymmenen vuoden ajan tuen myöntämispäivästä ja toimitettava komissiolle tämän pyynnöstä. Kun on kyse verokannustimia sisältävistä tukitoimenpiteistä, joiden perusteella verotukea myönnetään automaattisesti, kuten tuensaajien veroilmoituksiin perustuvat ohjelmat, ja joissa ei ennakolta varmisteta kaikkien sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevien edellytysten täyttymistä kunkin tuensaajan osalta, jäsenvaltioiden on varmistettava säännöllisesti, vähintään jälkikäteen ja otannan perusteella, että kaikki sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset täyttyvät, ja tehtävä tarvittavat päätelmät. Jäsenvaltioiden on säilytettävä yksityiskohtaiset tiedot näistä varmistuksista vähintään kymmenen vuoden ajan valvontatoimien toteuttamispäivästä.

5.4   
  Tarkistaminen

Tarkistaminen

| 201. | Komissio voi päättää näiden suuntaviivojen uudelleentarkastelusta tai muuttamisesta milloin tahansa, jos se on tarpeen unionin kilpailupolitiikkaan liittyvistä syistä tai muiden unionin politiikan alojen ja kansainvälisten sitoumusten, markkinakehityksen tai muiden perusteltujen syiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

201.

Komissio voi päättää näiden suuntaviivojen uudelleentarkastelusta tai muuttamisesta milloin tahansa, jos se on tarpeen unionin kilpailupolitiikkaan liittyvistä syistä tai muiden unionin politiikan alojen ja kansainvälisten sitoumusten, markkinakehityksen tai muiden perusteltujen syiden huomioon ottamiseksi.

---

(1)  Näissä suuntaviivoissa käytettävät pk-yrityksen, pienen midcap-yrityksen ja innovatiivisen midcap-yrityksen tarkat määritelmät esitetään 2.3 kohdassa, 35 kappaleessa.

1

(2)  Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta pieniin ja keskisuuriin yrityksiin tehtävien riskipääomasijoitusten edistämiseksi (EUVL C 194, 18.8.2006, s. 2).

2

(3)  Komission tiedonanto Suuntaviivat valtiontuesta riskirahoitussijoitusten edistämiseksi (EUVL C 19, 22.1.2014, s. 4).

3

Suuntaviivat valtiontuesta riskirahoitussijoitusten edistämiseksi

(4)  Komissio toteutti vuosina 2012–2014 kunnianhimoisen valtiontukiuudistusohjelman, joka perustui kolmeen päätavoitteeseen, lisätietoja komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n valtiontukiuudistuksesta, COM(2012) 209 final, 8.5.2012):

4

| a) | kestävän, älykkään ja osallistavan kasvun edistäminen kilpailuun perustuvilla sisämarkkinoilla, |
| --- | --- |

a)

kestävän, älykkään ja osallistavan kasvun edistäminen kilpailuun perustuvilla sisämarkkinoilla,

| b) | komission ennakkoarvioinnin keskittäminen tapauksiin, joilla on suurin vaikutus sisämarkkinoilla, ja yhteistyön tiivistäminen jäsenvaltioiden kanssa valtiontukisääntöjen täytäntöönpanossa sekä |
| --- | --- |

b)

komission ennakkoarvioinnin keskittäminen tapauksiin, joilla on suurin vaikutus sisämarkkinoilla, ja yhteistyön tiivistäminen jäsenvaltioiden kanssa valtiontukisääntöjen täytäntöönpanossa sekä

| c) | sääntöjen yksinkertaistaminen päätöksenteon nopeuttamiseksi. |
| --- | --- |

c)

sääntöjen yksinkertaistaminen päätöksenteon nopeuttamiseksi.

(5)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten, COM(2020) 103 final, 10.3.2020.

5

Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten

(6)  Ks. Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs, Euroopan unioni (2020):

6

Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs

https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/risk_finance_study.zip.

(7)  Tällaisia innovaatioita ovat esimerkiksi yhteiskunnallisten käytänteiden muuttaminen vihreää tai digitaalista siirtymää tukevaan suuntaan, tai tieto- ja viestintätekniikan ammatteihin pääsyn helpottaminen naisten kannalta.

7

(8)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, COM(2019) 640 final, 11.12.2019.

8

Euroopan vihreän kehityksen ohjelma

(9)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa, COM(2020) 67 final, 19.2.2020.

9

Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa

(10)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY muuttamisesta uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämiseksi sekä neuvoston direktiivin (EU) 2015/652 kumoamisesta, COM(2021) 557 final, 14.7.2021.

10

(11)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Kestävän kasvun rahoitusta koskeva toimintasuunnitelma, COM(2018) 97 final, 8.3.2018.

11

Kestävän kasvun rahoitusta koskeva toimintasuunnitelma

(12)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: EU:n kestävyysluokitusjärjestelmä, yritysten kestävyysraportointi, kestävyysmieltymykset ja luottamusvelvollisuudet: Rahoituksen suunta kohti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, COM(2021) 188 final, 21.4.2021.

12

EU:n kestävyysluokitusjärjestelmä, yritysten kestävyysraportointi, kestävyysmieltymykset ja luottamusvelvollisuudet: Rahoituksen suunta kohti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

13

(14)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: 2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten COM(2021) 118 final, 9.3.2021.

14

2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

15

(16)  Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2021 (COM(2020) 575 final, 17.9.2020) nimetään seitsemän avainalaa: Energiantuotanto – tulevaisuuden vaatimukset täyttävien puhtaiden teknologioiden ottaminen käyttöön etupainotteisesti ja uusiutuvien energialähteiden kehittämisen ja käytön vauhdittaminen; Kunnostaminen – julkisten ja yksityisten rakennusten energiatehokkuuden parantaminen; Lataus ja tankkaus – tulevaisuuden vaatimukset täyttävän puhtaan teknologian edistäminen, jotta voidaan nopeuttaa kestävien, helposti saavutettavien ja älykkäiden liikennemuotojen ja lataus- ja tankkausasemien käyttöönottoa ja joukkoliikenteen laajentamista; Yhteenliittäminen – nopeiden laajakaistapalvelujen, kuten kuitu- ja 5G-verkkojen, käyttöönoton vauhdittaminen kaikilla alueilla ja kaikissa kotitalouksissa; Nykyaikaistaminen – julkishallinnon ja julkisten palvelujen, kuten oikeuslaitoksen ja terveydenhuollon, digitalisointi; Mittakaavan kasvattaminen – eurooppalaisen teollisen pilvikapasiteetin lisääminen ja kaikkein tehokkaimpien, edistyksellisimpien ja ympäristön kannalta kestävimpien prosessorien kehittäminen; Uudelleen- ja täydennyskoulutus – koulutusjärjestelmien mukauttaminen, jotta voidaan tukea digitaalisia taitoja sekä yleissivistävää ja ammatillista koulutusta kaikenikäisille.

16

Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2021

(17)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten, (COM(2021) 350 final, 5.5.2021).

17

Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten

(18)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Pääomamarkkinaunionin luomista koskeva toimintasuunnitelma, COM(2015) 468 final, 30.9.2015.

18

Pääomamarkkinaunionin luomista koskeva toimintasuunnitelma

(19)  Esimerkiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 345/2013, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013, eurooppalaisista riskipääomarahastoista (EUVL L 115, 25.4.2013, s. 1); Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1129, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2017, arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi säännellyllä markkinalla ottamisen yhteydessä julkaistavasta esitteestä ja direktiivin 2003/71/EY kumoamisesta (EUVL L 168, 30.6.2017, s. 12); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349), pk-yritysten kasvurahoitusmarkkinoiden osalta; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/61/EU, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2011, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista ja direktiivin 2003/41/EY ja 2009/65/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta (EUVL L 174, 1.7.2011, s. 1).

19

(20)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma, COM(2020) 590 final, 24.9.2020.

20

Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349).

21

(22)  Rahoitusinstrumentteihin kuuluvat muuhun kuin tukirahoitukseen perustuvat rahoitusinstrumentit, jotka voivat olla muodoltaan velkainstrumentteja (lainat, takaukset) tai oman pääoman ehtoisia instrumentteja (puhdas osakepääoma, oman pääoman luonteiset sijoitukset tai muut riskinjakovälineet).

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1287/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) (2014–2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1639/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 33).

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta ( EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104).

24

(25)  Parantaakseen lainarahoituksen saatavuutta komissio, Euroopan investointirahasto ja Euroopan investointipankki perustivat yhdessä tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman (PO7) puitteissa erityisen riskinjakovälineen, ks. http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/RSI/index.htm. Riskinjakovälineestä myönnettiin rahoituksen välittäjille osittaisia takauksia riskinjakomekanismilla. Näin vähennettiin niiden taloudellisia riskejä ja kannustettiin niitä myöntämään lainoja pk-yrityksille T&K- tai innovaatiotoimintaan.

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/695, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” perustamisesta, sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta sekä asetusten (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 1).

26

(27)  Täydentävä eurooppalainen toimenpide riskipääoman määrän kasvattamiseksi (Escalar) on Euroopan komission käynnistämä ja Euroopan investointirahaston hallinnoima pilottihanke, jossa käytetään Euroopan investointiohjelman resursseja nopeasti kasvavien eurooppalaisten yritysten (scaleup-yritysten) rahoitusvajeen korjaamiseen. Escalar käynnistettiin 4. huhtikuuta 2020. Sen tarkoituksena on lisätä merkittävästi kohderahastojen varoja ja näin mahdollistaa niille suuremmat yksittäiset sijoitukset ja lisätä niiden kapasiteettia investoida scaleup-yrityksiin.

27

(28)  Silloinen puheenjohtajaehdokas von der Leyen ilmoitti poliittisissa suuntaviivoissaan seuraavalle Euroopan komissiolle 2019–2024 pk-yritysten listautumisiin erikoistuneen, yksityisiä ja julkisia varoja yhdistävän rahaston perustamisesta julkisen tuen tarjoamiseksi rahoituksen muodossa, jotta voidaan helpottaa erityisen lupaavien pk-yritysten pääsyä julkisille markkinoille.

28

(29)  CASSINI-aloite, joka mainittiin ensimmäisen kerran kestävää ja digitaalista Eurooppaa koskevassa pk-yritysstrategiassa (COM(2020) 103 final, 10.3.2020), on joukko konkreettisia toimia, joiden tavoitteena on muun muassa helpottaa avaruusalan pk-yritysten mahdollisuuksia saada riskipääomaa laajentumisensa rahoittamiseksi. CASSINI-kasvurahasto toimii ISEP-rahaston tavoin ”rahastojen rahastona” sijoittamalla riskipääomarahastoihin, jotka sitoutuvat toimimaan ”temaattisina rahastoina” eli sijoittamaan avaruusalaan, mutta päättävät kuitenkin itsenäisesti, mihin yrityksiin ne haluavat sijoittaa. CASSINIlla puututaan laajentumisvaiheen pääomapulaan, jonka tiedetään haittaavan uusia avaruusalan pk-yrityksiä unionissa.

29

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/523, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta (EUVL L 107, 26.3.2021, s. 30). InvestEU-ohjelman tarkoituksena on rohkaista julkisia ja yksityisiä sijoittajia mukaan rahoitus- ja investointioperaatioihin tarjoamalla unionin talousarviosta takuita, joilla annetaan suojaa markkinoiden toimintahäiriöiltä ja optimaalista heikommilta investointitilanteilta. Se jatkaa vuonna 2015 perustettua ja hyvin toiminutta Euroopan strategisten investointien rahastoa (ESIR). ESIR perustettiin rahoitus- ja talouskriisin jälkimainingeissa unionissa vallinneen investointivajeen korjaamiseksi.

30

(31)  Komission asetus (EU) N:o 651/2014, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2014, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1).

31

(32)  https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/fitness_check_en.html.

32

(33)  Komission tiedonanto Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä, EUVL C 262, 19.7.2016, s. 1.

33

(34)  Tiedonannossa komissio selventää näkemystään siitä, miten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontuen käsitettä olisi tulkittava. Tiedonannon 4.2 kohdassa (”Markkinataloustoimijatesti”) annetaan ohjeistusta siitä, milloin julkinen tukitoimenpide ei ole valtiontukea sen vuoksi, että se toteutetaan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

34

(35)  Ks. alaviite 34.

35

(36)  Komission asetus (EU) N:o 1407/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 1); komission asetus (EU) N:o 1408/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalousalalla (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 9); komission asetus (EU) N:o 717/2014, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen kalastus- ja vesiviljelyalalla (EUVL L 190, 28.6.2014, s. 45).

36

(37)  Komission tiedonanto: Suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen (EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1).

37

Suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen

(38)  Ks. alaviite 34.

38

(39)  Ks. alaviite 36.

39

(40)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

40

(41)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013 annettu 17. päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

41

(42)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

42

(43)  Komission täytäntöönpanopäätös C(2017)7124, annettu 27 päivänä lokakuuta 2017, vuosia 2018–2020 koskevan työohjelman hyväksymisestä tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevan erityisohjelman puitteissa ja työohjelman rahoittamisesta vuodeksi 2018.

43

(44)  CASSINI-aloitteen tavoitteena on muun muassa: 1) lisätä unionissa tuotettua avaruusteknologiaa käyttäviä innovatiivisia ratkaisuja kehittävien avaruusalan startup-yritysten määrää, 2) parantaa kyseisten yritysten perustamisen onnistumisastetta ja 3) helpottaa avaruusalan pk-yritysten riskirahoituksen saantia. CASSINI-toimet kattavat koko yrittäjyyssyklin, ja ne on lähtökohtaisesti suunniteltu innovatiivisimpien ja kilpailukykyisimpien liiketoimintaideoiden valitsemista varten (eli ulkopuoliset toimeksisaajat käyttävät mentoroinnissa ja yrityskiihdyttämötoiminnassa markkinalähtöisiä kriteerejä ja avaruusalan temaattisia rahastoja hoitavat pääomasijoittajat valitsevat rahoitusta saavat yritykset itsenäisesti). Ks. myös alaviite 29.

44

(45)  Poiketen siitä, mitä c alakohdassa säädetään, näiden suuntaviivojen mukaisesti tukikelpoisten yritysten sulautumisen kautta muodostettujen yritysten katsotaan myös olevan tukikelpoisia enintään viiden vuoden ajan siitä päivästä alkaen, jolloin vanhin sulautumaan osallistuva yritys on kirjattu yhtiörekisteriin.

45

(46)  Ks. tuomioistuimen tuomiot 19.9.2000, Saksa v. komissio, C-156/98, EU:C:2000:467, 78 kohta, 22.12.2008, Régie Networks v. Rhone Alpes Bourgogne, C-333/07, EU:C:2008:764, 94–116 kohta, 15.4.2008, Nuova Agricast, C-390/06 EU:C:2008:224, 50 ja 51 kohta, ja 22.9.2020, Itävalta v. komissio, C-594/18 P, EU:C:2020:742, 44 kohta.

46

Saksa v. komissio

Régie Networks v. Rhone Alpes Bourgogne

Nuova Agricast

Itävalta v. komissio

(47)  Tämä ei koske vaatimuksia, joiden mukaan rahoituksen välittäjillä tai niiden rahastonhoitajilla on oltava toimilupa, joka tarvitaan sijoitus- ja rahastonhoitotehtävien harjoittamiseen kyseisessä jäsenvaltiossa, tai, että lopullisilla tuensaajilla on oltava toimipaikka ja niiden on harjoitettava taloudellista toimintaa sen alueella.

47

(48)  Vuosien 2018–2020 Horisontti 2020 -työohjelman mukaisesti (ks. alaviite 24) tai asetuksen (EU) 2021/695 2 artiklan 23 kohdan ja 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti (ks. alaviite 26).

48

(49)  Asetuksen (EU) 2021/695 48 artiklan mukaisesti (ks. alaviite 26).

49

(50)  Ks. esimerkit sosiaalisista innovaatioista alaviitteessä 7. Pk-yrityksen innovatiivisuutta on arvioitava yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 2 artiklassa vahvistetun määritelmän perusteella.

50

(51)  Komissio ymmärtää joukkorahoitusalustojen merkityksen houkuteltaessa rahoitusta aloitteleville yrityksille. Jos on olemassa tunnustettu markkinoiden toimintapuute ja joukkorahoitusalustan toiminnan harjoittaja on erillinen oikeushenkilö, komissio voi soveltaa analogisesti vaihtoehtoisiin kauppapaikkoihin sovellettavia sääntöjä. Tämä koskee myös verokannustimia, joilla kannustetaan sijoittamaan tällaisten joukkorahoitusalustojen kautta. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/1503, annettu 7 päivänä lokakuuta 2020, yrityksille suunnatun joukkorahoituspalvelun eurooppalaisista tarjoajista sekä asetuksen (EU) 2017/1129 ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta (EUVL L 347, 20.10.2020, s. 1), tuli voimaan 10. marraskuuta 2020. Sen odotetaan lisäävän joukkorahoituksen saatavuutta innovatiivisena rahoitusmuotona.

51

(52)  Tämä koskee kaikkia startup-yrityksiä ja pk-yrityksiä, jotka eivät ole vielä toteuttaneet ensimyyntiä markkinoilla (ks. näiden suuntaviivojen 35 kappaleessa oleva 12 kohta).

52

(53)  Takaisinperintämenettelyllä tai vastaavalla sopimusperusteisella mekanismilla tarkoitetaan järjestelyä, jonka mukaan välittäjän on palautettava valtiolta saatu etu, jota se ei ole kyennyt vaaditulla tavalla siirtämään lopulliselle edunsaajalle.

53

(54)  Epäselvyyksien välttämiseksi ja yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 artiklan mukaisesti todetaan, että oman pääoman ehtoisten sijoitusten ja oman pääoman luonteisten sijoitusten osalta enintään 30 prosenttia rahoituksen välittäjän yhteenlasketuista pääomasijoituksista ja maksamattomista pääomasitoumuksista voidaan käyttää likviditeetinhallintatarkoituksiin.

54

(55)  Julkisen sijoittajan rajattu tuotto tietyllä ennalta määritetyllä tuottoasteella: jos ennalta määritetty tuottoaste ylittyy, kaikki yli menevät tuotot jaetaan ainoastaan yksityisille sijoittajille.

55

(56)  Julkisten osakkeiden osto-optio: yksityisille sijoittajille annetaan oikeus käyttää osto-optiota ostaakseen julkisen sijoitusosuuden ennalta sovittuun lunastushintaan.

56

(57)  Epäsymmetrinen tuottojen jakaminen: käteistä rahaa hankitaan julkisilta ja yksityisiltä sijoittajilta tasavertaisesti pari passu -periaatteen mukaisesti, mutta kun tuottoa syntyy, se jaetaan epäsymmetrisesti. Yksityiset sijoittajat saavat ennalta määritettyyn tuottoasteeseen asti suuremman osan tuloista kuin niiden kuuluisi saada omistusosuuksiensa perusteella.

57

pari passu

(58)  Jos toimenpide vastaa täysin neuvoston hyväksymään elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvää toimenpidettä, tämän edellytyksen katsotaan täyttyvän, koska se, että toimenpide on ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukainen, on jo varmistettu.

58

(59)  Asetuksen (EU) 2021/695 48 artiklan mukaisesti (ks. alaviite 26).

59

(60)  Näin voi olla myös silloin, kun tuki vääristää sellaisten talouden ohjausvälineiden toimintaa, jotka on otettu käyttöön kielteisten ulkoisvaikutusten sisällyttämiseksi hintoihin (esim. vaikuttamalla unionin päästökauppajärjestelmän tai vastaavan järjestelyn tuottamiin hintasignaaleihin).

60

(61)  
  ”Valtiontukien avoimuusmoduulin julkinen haku”: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=fi.

61

(62)  Jos virallista vaatimusta vuotuisen ilmoituksen jättämisestä ei ole, tietojen merkinnässä katsotaan, että tuen myöntämispäivä on 31. joulukuuta sinä vuonna, jonka osalta tuki oli myönnetty.

62

(63)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Common methodology for State aid evaluation”, SWD(2014)179 final, 28.5.2014.

63

(64)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1589, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9).

64

(65)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

65

---

LIITE

Läpinäkyvyyteen liittyvät tiedot

Suuntaviivojen 180 kappaleen b kohdassa tarkoitettuihin yksittäisiä tukia koskeviin tietoihin on sisällyttävä seuraavat:

| — | yksittäisen tuensaajan yksilöintitiedot (1):






  — | nimi |
| --- | --- | --- |

—

yksittäisen tuensaajan yksilöintitiedot (1):

—

nimi

| — | tuensaajan tunniste |
| --- | --- |

—

tuensaajan tunniste

| — | tuensaajayrityksen tyyppi hakuajankohtana:






  — | pk-yritys |
| --- | --- | --- |

—

tuensaajayrityksen tyyppi hakuajankohtana:

—

pk-yritys

| — | suuri yritys |
| --- | --- |

—

suuri yritys

| — | alue, jolla tuen tuensaaja sijaitsee, NUTS II -tasolla tai alemmalla |
| --- | --- |

—

alue, jolla tuen tuensaaja sijaitsee, NUTS II -tasolla tai alemmalla

| — | tuensaajan pääasiallinen toimiala kyseisen tuen osalta NACE-kolminumerotason (kolminumeroinen numerokoodi) mukaan (2) |
| --- | --- |

—

tuensaajan pääasiallinen toimiala kyseisen tuen osalta NACE-kolminumerotason (kolminumeroinen numerokoodi) mukaan (2)

| — | tukiosa kokonaislukuna kansallisessa valuutassa |
| --- | --- |

—

tukiosa kokonaislukuna kansallisessa valuutassa

| — | jos tuen nimellismäärä on eri kuin tukiosa, tuen nimellismäärä ilmaistuna kokonaislukuna kansallisessa valuutassa (3) |
| --- | --- |

—

jos tuen nimellismäärä on eri kuin tukiosa, tuen nimellismäärä ilmaistuna kokonaislukuna kansallisessa valuutassa (3)

| — | tukiväline (4):






  — | avustus / korkotuki / velkojen poistaminen |
| --- | --- | --- |

—

tukiväline (4):

—

avustus / korkotuki / velkojen poistaminen

| — | laina / takaisinmaksettavat ennakot / takaisinmaksettava avustus |
| --- | --- |

—

laina / takaisinmaksettavat ennakot / takaisinmaksettava avustus

| — | takuu |
| --- | --- |

—

takuu

| — | veroetuus tai verovapautus |
| --- | --- |

—

veroetuus tai verovapautus

| — | riskirahoitus |
| --- | --- |

—

riskirahoitus

| — | muu (täsmennettävä) |
| --- | --- |

—

muu (täsmennettävä)

| — | myöntämispäivä ja julkistamispäivä |
| --- | --- |

—

myöntämispäivä ja julkistamispäivä

| — | tuen tarkoitus |
| --- | --- |

—

tuen tarkoitus

| — | tuen myöntävän viranomaisen nimi |
| --- | --- |

—

tuen myöntävän viranomaisen nimi

| — | tapauksen mukaan toimeksisaaneen yhteisön nimi ja valittujen rahoituksen välittäjien nimet |
| --- | --- |

—

tapauksen mukaan toimeksisaaneen yhteisön nimi ja valittujen rahoituksen välittäjien nimet

| — | tukitoimenpiteen viite (5) |
| --- | --- |

—

tukitoimenpiteen viite (5)

---

(1)  Lukuun ottamatta liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja jos komissio antaa suostumuksensa (komission tiedonanto C(2003) 4582, annettu 1 päivänä joulukuuta 2003, salassapitovelvollisuudesta valtiontukipäätöksissä (EUVL C 297, 9.12.2003, s. 6)).

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

(3)  Bruttoavustusekvivalentti tai tapauksen mukaan sijoituksen määrä. Toimintatuen tapauksessa voidaan ilmoittaa vuotuinen tukimäärä tuensaajaa kohden. Verojärjestelmien tapauksessa määrä voidaan ilmoittaa kappaleessa 182 säädettyjä vaihteluvälejä käyttäen. Julkaistava määrä on suurin sallittu veroetuus eikä kunakin vuonna vähennetty määrä (esim. verohyvityksen tapauksessa on julkaistava suurin sallittu verohyvitys eikä todellista määrää, joka mahdollisesti riippuu verotettavista tuloista ja vaihtelee joka vuosi).

(4)  Jos tuki myönnetään useammista tukivälineistä, on ilmoitettava välinekohtaiset tukimäärät.

(5)  Komission 2.2 kohdassa tarkoitetussa ilmoitusmenettelyssä ilmoittama viite.

---

Oikaisuja

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 161/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 161/121

---

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2019/1009, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, EU-lannoitevalmisteiden asettamista saataville markkinoilla koskevien sääntöjen vahvistamisesta ja asetusten (EY) N:o 1069/2009 ja (EY) N:o 1107/2009 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 2003/2003 kumoamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 170, 25. kesäkuuta 2019
  )

Sivulla 87, liitteessä IV, I osan 1 kohdassa (SISÄISEN TUOTANNONVALVONNAN SOVELLETTAVUUS (MODUULI A))

Poistetaan 1.1 kohdan d alakohta.

---

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 161/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 161/122

---

Oikaisu neuvoston täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2022/658, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2022, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 120, 21. huhtikuuta 2022
  )

Sivulla 3 liitteen merkinnässä 234 perusteet sarakkeessa;

on:

”Hän on Venäjällä sijaitsevan rekisteröimättömän sotilasyhteisön Wagner Groupin perustaja ja epävirallinen johtaja ja vastuussa Wagner Groupin palkkasotilaiden lähettämisestä Ukrainaan.”,

pitää olla:

”Hän on Venäjällä sijaitsevan rekisteröimättömän sotilasyhteisön Wagner Groupin, joka on vastuussa Wagner Groupin palkkasotilaiden lähettämisestä Ukrainaan, rahoittaja ja epävirallinen johtaja.”.

---

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 161/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 161/123

---

Oikaisu komission täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2016/1659, annettu 13. syyskuuta 2016, perinteisissä kasvirohdosvalmisteissa käytettäviä kasviperäisiä aineita, kasvirohdostuotteita ja niiden yhdistelmiä koskevan luettelon laatimisesta tehdyn päätöksen 2008/911/EY muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 247, 15. syyskuuta 2016
  )

Sivulla 22, johdanto-osan 1 kappaleessa:

on:

| ”(1) | Voidaan katsoa, että Melaleuca alternifolia (Maiden ja Betch) Cheel, M. linariifolia Smith, M. dissitiflora F. Mueller ja/tai muut lajit Melaleuca, aetheroleumia varten ovat direktiivissä 2001/83/EY tarkoitettuja kasviperäisiä aineita, kasvirohdostuotteita tai niiden yhdistelmiä ja että ne täyttävät kyseisessä direktiivissä vahvistetut vaatimukset.” |
| --- | --- |

”(1)

pitää olla:

| ”(1) | Voidaan katsoa, että Melaleuca alternifolia (Maiden ja Betch) Cheel, M. linariifolia Smith, M. dissitiflora F. Mueller ja/tai muut Melaleuca-lajit, aetheroleum ovat direktiivissä 2001/83/EY tarkoitettuja kasviperäisiä aineita, kasvirohdostuotteita tai niiden yhdistelmiä ja että ne täyttävät kyseisessä direktiivissä vahvistetut vaatimukset.” |
| --- | --- |

”(1)

Sivulla 22, johdanto-osan 2 kappaleessa:

on:

| ”(2) | Sen vuoksi on aiheellista sisällyttää komission päätöksessä 2008/911/EY(2) vahvistettuun perinteisissä kasvirohdosvalmisteissa käytettävien kasviperäisten aineiden, kasvirohdostuotteiden ja niiden yhdistelmien luetteloon Melaleuca alternifolia (Maiden ja Betch) Cheel, M. linariifolia Smith, M. dissitiflora F. Mueller ja muut lajit Melaleuca, aetheroleumia varten.” |
| --- | --- |

”(2)

pitää olla:

| ”(2) | Sen vuoksi on aiheellista sisällyttää komission päätöksessä 2008/911/EY(2) vahvistettuun perinteisissä kasvirohdosvalmisteissa käytettävien kasviperäisten aineiden, kasvirohdostuotteiden ja niiden yhdistelmien luetteloon Melaleuca alternifolia (Maiden ja Betch) Cheel, M. linariifolia Smith, M. dissitiflora F. Mueller ja muut Melaleuca-lajit, aetheroleum.” |
| --- | --- |

”(2)

Sivulla 23, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 1 kohdassa, liitteeseen I lisättävässä merkinnässä:

on:

”
  ”
  Melaleuca alternifolia (Maiden ja Betch) Cheel, M. linariifolia Smith, M. dissitiflora F. Mueller ja/tai muut lajit Melaleuca, aetheroleumia varten”;”

pitää olla:

”
  ”
  Melaleuca alternifolia (Maiden ja Betch) Cheel, M. linariifolia Smith, M. dissitiflora F. Mueller ja/tai muut Melaleuca-lajit, aetheroleum”;”

Sivulla 23, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävässä merkinnässä:

on:

””MERKINTÄ UNIONIN LUETTELOON (MAIDEN JA BETCH) CHEEL, SMITH, F. MUELLER JA/TAI MUUT LAJIT, AETHEROLEUMIA VARTEN
  ”

pitää olla:

””MERKINTÄ UNIONIN LUETTELOON (MAIDEN JA BETCH) CHEEL, SMITH, F. MUELLER JA/TAI MUUT-LAJIT, AETHEROLEUM
  ”

Sivulla 23, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin kohdassa ”Kasvin tieteellinen nimi”:

on:

”
  Melaleuca alternifolia (Maiden ja Betch) Cheel, M. linariifolia Smith, M. dissitiflora F. Mueller ja/tai muut lajit Melaleuca, aetheroleumia varten”

pitää olla:

”
  Melaleuca alternifolia (Maiden ja Betch) Cheel, M. linariifolia Smith, M. dissitiflora F. Mueller ja/tai muut Melaleuca-lajit, aetheroleum”

Sivulla 23, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin kohdassa ”Kasvirohdostuote”:

on:

”Eteerinen öljy”

pitää olla:

”Haihtuva öljy”

Sivulla 23, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin kohdassa ”Käyttöaiheet”:

on:

”
  Käyttöaihe a)

Perinteinen kasvirohdosvalmiste pienten pintahaavojen ja hyönteisten pistojen hoitoon.

Käyttöaihe b)

Perinteinen kasvirohdosvalmiste pienten paiseiden (furunkuloosin ja lievän aknen) hoitoon.

Käyttöaihe c)

Perinteinen kasvirohdosvalmiste kutinan ja ärtymisen helpottamiseksi lievän jalkasienen tapauksessa.

Käyttöaihe d)

Perinteinen kasvirohdosvalmiste suun limakalvojen vähäisten tulehdusten oireenmukaiseen hoitoon.

Valmiste on perinteinen kasvirohdosvalmiste, jonka käyttö mainituissa käyttöaiheissa perustuu yksinomaan sen pitkään jatkuneeseen käyttöön.”

pitää olla:

”
  Käyttöaihe a)

Perinteinen kasvirohdosvalmiste pienten pintahaavojen ja hyönteisten pistojen hoitoon.

Käyttöaihe b)

Perinteinen kasvirohdosvalmiste pienten paiseiden (märkäpesäkkeiden ja lievän aknen) hoitoon.

Käyttöaihe c)

Perinteinen kasvirohdosvalmiste kutinan ja ärsytyksen lievittämiseen hoidettaessa lievää jalkasilsaa.

Käyttöaihe d)

Perinteinen kasvirohdosvalmiste suun limakalvon lievän tulehduksen oireenmukaiseen hoitoon.

Valmiste on perinteinen kasvirohdosvalmiste, jonka käyttö mainituissa käyttöaiheissa perustuu yksinomaan sen pitkään jatkuneeseen käyttöön.”

Sivulla 24, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin kohdassa ”Määritelty annostus”:

on:

”
  Käyttöaihe a)

Nuoret, aikuiset ja iäkkäät

Kerta-annos

0,03–0,07 ml laimentamatonta eteeristä öljyä levitetään kipeälle alueelle pumpulipuikolla 1–3 kertaa päivässä.

Nestemäisiä valmisteita, joka sisältävät 0,5–10 % eteeristä öljyä, levitetään kipeälle alueelle 1–3 kertaa päivässä.

Käyttöaihe b)

Nuoret, aikuiset ja iäkkäät

Kerta-annos

Öljymäistä nestettä tai puolikiinteitä valmisteita, jotka sisältävät 10 % eteeristä öljyä, levitetään kipeälle alueelle 1–3 kertaa päivässä, tai

0,7–1 ml eteeristä öljyä sekoitetaan 100 ml:aan haaleaa vettä ja levitetään voidesiteenä kipeälle alueelle. Laimentamatonta eteeristä öljyä levitetään paiseelle pumpulipuikolla 2–3 kertaa päivässä.

Käyttöaihe c)

Nuoret, aikuiset ja iäkkäät

Kerta-annos

Öljymäistä nestettä tai puolikiinteitä valmisteita, jotka sisältävät 10 % eteeristä öljyä, levitetään kipeälle alueelle 1–3 kertaa päivässä. 0,17–0,33 ml eteeristä öljyä sellaiseen määrään lämmintä vettä, että jalat peittyvät. Liota jalkoja vedessä 5–10 minuuttia päivittäin.

Laimentamatonta eteeristä öljyä levitetään kipeälle alueelle pumpulipuikolla 2–3 kertaa päivässä.

Käyttöaihe d)

Nuoret, aikuiset ja iäkkäät

0,17–0,33 ml eteeristä öljyä sekoitetaan 100 ml:aan vettä ja huuhdellaan tai kurlataan useita kertoja päivässä.

Valmisteen käyttöä ei suositella alle 12-vuotiaille lapsille (ks. ”Varoitukset ja käyttöön liittyvät varotoimet”).”

pitää olla:

”
  Käyttöaihe a)

Nuoret, aikuiset ja vanhukset

Kerta-annos

0,03–0,07 ml laimentamatonta haihtuvaa öljyä sivellään pumpulipuikolla hoidettavalle alueelle 1–3 kertaa päivässä.

Nestemäisiä valmisteita, joka sisältävät 0,5–10 % haihtuvaa öljyä, sivellään hoidettavalle alueelle 1–3 kertaa päivässä.

Käyttöaihe b)

Nuoret, aikuiset ja vanhukset

Kerta-annos

Öljymäistä nestettä tai puolikiinteitä valmisteita, jotka sisältävät 10 % haihtuvaa öljyä, sivellään hoidettavalle alueelle 1–3 kertaa päivässä, tai

0,7–1 ml haihtuvaa öljyä sekoitetaan ensin 100 ml:an haaleaa vettä, ja tähän liuokseen kastettu taitos laitetaan hoidettavalle ihoalueelle. Laimentamatonta haihtuvaa öljyä sivellään pumpulipuikolla paiseelle 2–3 kertaa päivässä.

Käyttöaihe c)

Nuoret, aikuiset ja vanhukset

Kerta-annos

Öljymäistä nestettä tai puolikiinteitä valmisteita, jotka sisältävät 10 % haihtuvaa öljyä, sivellään hoidettavalle alueelle 1–3 kertaa päivässä. 0,17–0,33 ml haihtuvaa öljyä sekoitetaan sellaiseen määrään lämmintä vettä, että jalat peittyvät. Liota jalkoja vedessä 5–10 minuuttia päivittäin.

Laimentamatonta haihtuvaa öljyä sivellään pumpulipuikolla hoidettavalle alueelle 2–3 kertaa päivässä.

Käyttöaihe d)

Nuoret, aikuiset ja vanhukset

0,17–0,33 ml haihtuvaa öljyä sekoitetaan 100 ml:an vettä ja huuhdellaan suu tai kurlataan useita kertoja päivässä.

Valmisteen käyttöä ei suositella alle 12-vuotiaille lapsille (ks. ”Varoitukset ja käyttöön liittyvät varotoimet”).”

Sivulla 25, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin kohdassa ”Käyttöajan kesto tai sen mahdolliset rajoitukset”:

on:

”
  Käyttöaihe a)

Jos oireet jatkuvat lääkevalmisteen käytön aikana pidempään kuin 1 viikon, on käännyttävä lääkärin puoleen.

Käyttöaiheet b) ja c)

Enintään 1 kuukauden ajan.

Jos oireet jatkuvat valmisteen käytön aikana, on käännyttävä lääkärin puoleen.

Käyttöaihe d)

Jos oireet jatkuvat lääkevalmisteen käytön aikana yli 5 päivää, on käännyttävä lääkärin puoleen.”

pitää olla:

”
  Käyttöaihe a)

Jos oireet jatkuvat lääkevalmisteen käytön aikana pidempään kuin 1 viikon, on käännyttävä lääkärin tai asianmukaisen pätevyyden omaavan terveydenhuollon ammattihenkilön puoleen.

Käyttöaiheet b) ja c)

Enintään 1 kuukauden ajan.

Jos oireet jatkuvat lääkevalmisteen käytön aikana, on käännyttävä lääkärin tai asianmukaisen pätevyyden omaavan terveydenhuollon ammattihenkilön puoleen.

Käyttöaihe d)

Jos oireet jatkuvat lääkevalmisteen käytön aikana yli 5 päivää, on käännyttävä lääkärin tai asianmukaisen pätevyyden omaavan terveydenhuollon ammattihenkilön puoleen.”

Sivulla 25, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohtaa ”Vasta-aiheet” edeltävässä otsikossa:

on:

”
  Muut tuotteen turvallisen käytön kannalta tarpeelliset tiedot
  ”

pitää olla:

”
  Muut turvallisen käytön kannalta tarpeelliset tiedot
  ”

Sivulla 25, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdassa ”Vasta-aiheet”:

on:

”Yliherkkyys vaikuttavalle aineelle tai kolofonille.”

pitää olla:

”Yliherkkyys vaikuttavalle aineelle tai hartsille.”

Sivulla 25, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdassa ”Varoitukset ja käyttöön liittyvät varotoimet”:

on:

”Asianmukaisten tietojen puuttumisen vuoksi valmisteen käyttöä alle 12-vuotiailla lapsilla ei ole osoitettu.

Jos ilmenee ihottumaa, käyttö on lopetettava.

Ei saa käyttää suun kautta tai hengitysteitse.

Ei saa käyttää silmiin eikä korviin.

Jos oireet pahenevat valmisteen käytön aikana, on käännyttävä lääkärin puoleen.”

pitää olla:

”Käyttöä alle 12-vuotiailla lapsilla ei ole varmistettu, koska riittäviä tietoja ei ole.

Jos ilmenee ihottumaa, käyttö on lopetettava.

Ei saa käyttää suun kautta tai hengitysteitse.

Ei saa käyttää silmiin eikä korviin.

Jos oireet pahenevat lääkevalmisteen käytön aikana, on käännyttävä lääkärin tai asianmukaisen pätevyyden omaavan terveydenhuollon ammattihenkilön puoleen.”

Sivulla 25, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin jälkimmäisessä alakohdassa ”Käyttöaihe a)”:

on:

”Jos ilmenee kuumetta tai pahenevia ihoinfektion oireita, on käännyttävä lääkärin puoleen.”

pitää olla:

”Jos ilmenee kuumetta tai ihoinfektion oireet pahenevat, on käännyttävä lääkärin tai asianmukaisen pätevyyden omaavan terveydenhuollon ammattihenkilön puoleen.”

Sivulla 25, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdassa ”Käyttöaihe b)”:

on:

”Vaikean aknen tapauksessa on käännyttävä lääkärin puoleen.”

pitää olla:

”Vaikean aknen hoitamiseksi on käännyttävä lääkärin tai asianmukaisen pätevyyden omaavan terveydenhuollon ammattihenkilön puoleen.”

Sivulla 25, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdassa ”Käyttöaihe c)”:

on:

”Sieni-infektion hoitamiseksi on käännyttävä lääkärin puoleen.”

pitää olla:

”Sieni-infektion hoitamiseksi on käännyttävä lääkärin tai asianmukaisen pätevyyden omaavan terveydenhuollon ammattihenkilön puoleen.”

Sivulla 26, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdan ”Haittavaikutukset” kolmannessa kappaleessa:

on:

”Jos muita haittavaikutuksia ilmenee, on käännyttävä lääkärin puoleen.”

pitää olla:

”Jos muita haittavaikutuksia ilmenee, on käännyttävä lääkärin tai asianmukaisen pätevyyden omaavan terveydenhuollon ammattihenkilön puoleen.”

Sivulla 26, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdan ”Yliannostus” kolmannessa ja neljännessä kappaleessa:

on:

”Jos valmistetta on nautittu, potilasta olisi seurattava ja hänelle olisi tarvittaessa annettava perushoitoa.

Jos lapsi on nauttinut teepuuöljyä, kyseessä on hätätilanne, joka vaatii välittömästi sairaalahoitoa ja hengitystukea.”

pitää olla:

”Jos tuotetta on nielty, potilasta olisi seurattava ja hänelle olisi tarvittaessa annettava perushoitoa.

Lapsilla teepuuöljyn nieleminen aiheuttaa hätätilanteen, jolloin lapsi on toimitettava välittömästi sairaalaan saamaan hengityksen tukihoitoa.”

Sivulla 26, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdassa ”Farmaseuttiset tiedot (jos tarpeen)”:

on:

”Säilytetään ilmatiiviissä astiassa suojassa valolta ja lämmöltä.

Asianmukainen varastointi ja käsittely ovat tarpeen hapettumistuotteiden muodostumisen välttämiseksi. Ne aiheuttavat suuremmalla todennäköisyydellä ihoherkistystä.”

pitää olla:

”Säilytetään ilmatiiviissä pakkauksissa suojassa valolta ja lämmöltä.

Oikea säilytys ja käsittely ovat tarpeen, jotta vältytään hapettumistuotteiden syntymiseltä. Hapettumistuotteet voivat herkistää ihoa tavallista enemmän.”

Sivulla 26, päätöstä 2008/911/EY muuttavassa liitteessä olevassa 2 kohdassa, liitteeseen II lisättävän tekstin alakohdassa ”Farmakologiset vaikutukset tai todennäköinen tehokkuus pitkäaikaisen käytön ja kokemuksen perusteella (jos tarpeen valmisteen turvallisen käytön kannalta”:

on:

”
  Farmakologiset vaikutukset tai todennäköinen tehokkuus pitkäaikaisen käytön ja kokemuksen perusteella (jos tarpeen valmisteen turvallisen käytön kannalta)

Ei sovelleta.””

pitää olla:

”
  Farmakologiset vaikutukset tai uskottava teho pitkäaikaisen käytön ja kokemuksen perusteella (jos tarpeen valmisteen turvallisen käytön kannalta)

Ei oleellinen.””

---